sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Kvinnors och mäns förmögenhet och reavinster redo- visas parallellt. Statistiken över förmögenhet och i viss mån även över reavinster och reaförluster är genom förslag i Budgetproposi- tionen anslagsfinansierad och årlig . Hushållsbudgetundersökningen samlar in data över vilka utgifter hushållen har. För kläder och skor har man samlat in uppgifter om för vem de är inköpta. skall dock insamlingen av kön göras för i princip alla individuella budgetposter, t.ex. förbruknings- varor, luncher, medlemsavgifter, bussbiljetter, tågbiljetter, mediciner, tandläkar-/läkarbesök och tobak/alkohol. Uppgiftslämnaren väljer själv att fylla i kön om det är möjligt. Det som håller tillräckligt hög kvalitet kommer att redovisas. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Databasen innehåller uppgifter om inkomster för 300 000 personer och de ytterligare personer som ingår i samma hushåll och framåt. Individuppgifterna är avidentifierade och används för forskningsändamål. Databasen möjliggör analyser för- delade på kön. Arbetskraftsundersökningarna () och den årliga lönestati- stiken (strukturstatistik) både samlar in och redovisar uppgifter om kön. Tabeller i pressmeddelanden över innehåller data över kön, men den sammanfattande texten behandlar inte kvinnor och män. är statistikansvarig myndighet för lönestati- stiken. I deras årsrapport1 finns ett kapitel om jämställdhet. Där går man igenom hur verkligheten förhåller sig till den förändrade jämställdhetslagstiftningen2. Parternas arbete med jämställda löner uppmärksammas liksom hur frågan har behandlats på några större avtalsområden. Enligt går det inte att identifiera osakliga löneskillnader i den officiella lönestatistiken med dess nu- varande uppbyggnad. () har ansvaret för sta- tistik om företagare och skall bygga upp en utvidgad statistik bl.a. om företagare efter kön och utländsk bakgrund. Kvinnor och män fördelar sin tid mycket olika mellan betalt och obetalt arbete. Insatserna inom båda områdena är produktiva och avgörande för att tillgodose hushållens behov. Fördelningen för tids- insatserna inom båda områdena skiljer sig åt mellan samhällen, hus- håll och över tiden. Detta har flera effekter. En effekt är att natio- nalräkenskaperna inte säkert återger ekonomins upp- och ner- gångar korrekt eftersom en okänd andel av produktionen kan ha flyttats mellan hushållssektorn och marknaden. Eftersom national- räkenskaperna inte omfattar större delen av hushållsproduktionen, försvåras internationella jämförelser på grund av att olika samhällen organiserar och fördelar produktionen olika mellan hushåll och marknad. Det är framför allt kvinnorna som står för den i den eko- nomiska statistiken osynliga hushållsproduktionen. 1Avtalsrörelsen och lönebildningen 2001. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Antalet arbetade timmar i hushållssektorn är ungefär lika stort som på marknaden1. Den enskilt största aktiviteten i hushållssek- torn är hushållsarbete, vilken omfattar dubbelt så många timmar som tillverkningsindustrin. Räknat utförs huvuddelen av arbe- tet i hushållssektorn av kvinnor. För arbetsmarknaden som helhet gäller motsatsen. Inom vård och omsorg dominerar dock kvinnor- nas insatser, se diagram 7.5 och 7.6. Diagrammen visar ett enkelt sätt att statistiskt jämföra tidsinsat- serna på marknaden och i hushållssektorn. I handlingsplanen från i föreslås att en koppling mel- lan marknad och hushåll upprättas genom så kallade satelliträken- skaper för hushållsproduktionen. publi- cerade 1999 en rapport2 med ett förslag till sådana satelliträkenska- per för hushållsproduktion. Utgångspunkterna i förslaget är att värdera insatserna genom att använda en inputmetod. Tidsåtgången för olika arbetsuppgifter i hushållet erhålls från tidsanvändnings- undersökningar och värdet av insatserna uppskattas genom att appli- cera en timlön motsvarande en genomsnittlig lön för lämplig yrkes- kategori. Insatsvarors värde hämtas från hushållsbudgetundersökning- ar. Även värdet av utnyttjat kapital ingår i modellen. Vilket den slutliga rekommendationen från kommer att bli är fortfarande oklart. En arbetsgrupp under ledning av arbetar med frågan och överväger i vilken utsträckning satelliträ- kenskaperna skall baseras på input respektive output. Utvecklingen inom området är intensiv. Inputbaserade beräkning- ar har genomförts av bl.a. Statistisches Bundesamt i och av Statistics i . I utvecklar Office for National Statistics outputbaserade beräkningar. För har en- dast ett mycket förenklat räkneexempel av inputbaserade räkenska- per gjorts3. 1Tidsanvändningsundersökningen 2001, SCB. 2Eurostat 9/1999/A4/11 Proposal for a Satellite Account of Household Pro- duction, . 3Rydenstam, K. och Wadeskog, A. A on sumption. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Arbetade timmar efter näringsgren Befolkningen 20–64 år Jordbruk, skogsbruk och fiske Finansiell verksamhet, företagstjänster Personliga och kulturella tjänster, renhållning Källa: Arbetskraftsundersökningarna (), SCB. Tid för hemarbete 2000/2001 Befolkningen 20–64 år Omsorg om egna barn Inköp av varor och tjänster Resor i samband med hemarbete Källa: Tidsanvändningsundersökningen, preliminära uppgifter, SCB. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt 7.11Förstärkt analysverksamhet vid SCB Det finns enligt utredningen ett behov av att förstärka analysverk- samheten för den ekonomiska statistiken vid SCB. Syftet med en förstärkning är att fortlöpande analysera och därmed utveckla den ekonomiska statistiken. Med en förstärkt analyskapacitet vid SCB skulle en beredskap inför framtida förändringar i samhällsekono- min och nya behov av statistik byggas upp. Det finns flera exempel på framgångsrik analysverksamhet vid statistikbyråer i andra länder, som kan stå som förebild för en utveckling av en motsvarande i . Dessa frågor behandlas i föreliggande avsnitt. Synpunkter från användare av ekonomisk statistik Statistikanvändarna uttryckte ett starkt behov i utredningens be- tänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) av att få mer information om vad statistiken visar, om kvalitet och tillförlit- lighet, förklaringar till skillnader och inkonsistenser mellan stati- stikprodukter m.m. En av förklaringarna till önskemålen är att an- vändarna uppfattar inkonsistenser mellan olika statistikprodukter. Exempelvis har användare haft problem med att jämföra korttids- statistiken och nationalräkenskaperna. Detta gäller särskilt syssel- sättning och lönesummor, men också exempelvis industriproduk- tion, lager, detaljhandel, finansräkenskaper, sparande och disponi- bel inkomst, mjukvaruinvesteringar, handelsbalans, utrikeshandel och prisindex. I utredningens första betänkande pekade användare på i huvud- sak två typer av problem när det gäller jämförbarhet i den ekono- miska statistiken. För det första finns skillnader mellan primär- källor och motsvarande uppgifter i nationalräkenskaperna. I det här fallet är problemet att identifiera vilken källa som har använts och vilka korrigeringar som har gjorts i nationalräkenskaperna. För det andra kan statistikprodukter som har ett nära samband visa olika utveckling. I dessa fall handlar det om att förklara varför statistiken skiljer sig åt, då det ofta handlar om olika mätmetoder, urval, defi- nitioner etc. Någon form av samordningsfunktion på SCB bör övervägas, menar . anser att det finns behov av ekonomisk analyskompetens vid SCB, som löpande borde pröva bl.a. konsistens, metoder och källor. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt framfört önskemål om att få en löpande kvalitetsmärkning av sta- tistiken. Bristande jämförbarhet och inkonsistens i statistiken påtalas som ett problem av många användare. anser att det krävs betydligt mer samarbete mellan statistikområden inom SCB för att förklara skillnader. Även , och många andra användare anser att SCB borde arbeta mer med konsistensprövning. menar också att vikten av samordning mellan statistikprodukter inte kan överbetonas. Ett led i en ökad samordning och analys av olika statistikgrenar inom SCB är att informera användarna om de resultat som analyserna leder till. Presentation av statistiken och samordning av olika stati- stikgrenar är en väsentlig del när det gäller att underlätta för använ- darna, menar . I utredningens första betänkande framkom även önskemål om mer information i presentationerna av nationalräkenskaperna, exempel- vis om revideringar och eventuella avstämningsproblem. Generellt önskar flera användare att skillnader i resultat mellan olika under- sökningar förklaras mer utförligt. De vill också få information om avgränsningar och definitioner skiljer sig åt mellan olika undersök- ningar. Detta gäller även jämförbar statistik som produceras utan- för SCB. Beskrivningen i pressmeddelanden, dokumentation och rappor- ter från SCB skulle kunna utvecklas för att ge bättre information till användarna. menar att SCB inte är till- räckligt insatt i hur statistiken används. Det borde gå att förutse de frågor som uppstår utifrån pressmeddelanden och SCB borde där- för i större utsträckning ge svaren direkt i pressmeddelanden. In- formation om diskrepanser mellan statistikprodukter saknas ofta, menar . menar att en ekonomisk tolkning och rimlighetsbedömning ibland saknas. Skillnader mellan olika statistikprodukter borde kommenteras av SCB på ett objek- tivt sätt, fortsätter . Flertalet användare vill få mer information om statistiska meto- der och egenskaper hos datamaterialet. vill ha beskriv- ningar av källor, metoder och statistikens kvalitet. Publicering av ekonomisk statistik utan ekonomisk tolkning av resultaten bör undvikas, liksom publicering utan s.k. metadata (uppgifter om käl- lor, metoder m.m.). En höjd ambitionsnivå när det gäller analysen av utfall liksom en avstämning av uppgifternas relevans jämfört med andra undersökningar t.ex. barometerdata, borde kunna bidra Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt till ett höjt kvalitetsmedvetande. Tillförlitligheten i uppgifterna bör alltid kommenteras, enligt . Eftersom traditionella sta- tistiska osäkerhetsberäkningar är svåra att tillämpa på nationalräken- skaperna, bör andra former av kvalitativa bedömningar av dem redo- visas. Flera användare vill också ha bättre dokumentation av fel och osäkerheter. SCB bör, enligt , i samband med publiceringen av nationalräkenskaperna, regelmässigt ange historisk spridning av de preliminära räkenskaperna kring det slutliga utfallet samt om det finns en historisk bias i revideringarna, dvs. en syste- matisk över- eller underskattning. Dagens produktbeskrivning ger inte den information som behövs. efterlyser mer öppenhet när det gäller kvalitetsdeklarationer och metoder. Erfarenheter av analysverksamhet hos statistikbyråer i andra länder Under utredningens studiebesök hos statistikbyråer i elva länder har frågor om analys i samband med produktion av ekonomisk sta- tistik tagits upp. Åtta av länderna har särskilda analysgrupper/ enheter inom organisationen, vanligen inom den ekonomiska avdel- ningen och i nära anslutning till nationalräkenskaperna. , och , som saknar en särskild analysgrupp, bedriver ändå analys inom sina avdelningar för ekonomisk statistik. Inslagen och graden av analysverksamhet varierar mellan länderna, men er- farenheterna av att bedriva analys och göra den tillgänglig för an- vändare är i allmänhet mycket goda. Inte minst har analys och för- klaringar av bakomliggande faktorer till den utveckling statistiken visar resulterat i god förståelse hos statistikanvändare. Analysverksamhet har resulterat i utveckling av statistiken, exem- pelvis vad gäller prisindex för tjänstebranscher, kapitalstockar, produktivitetsberäkningar, satelliträkenskaper m.m. Goda erfaren- heter av detta finns bl.a. hos i , där enheten för Accounts bildades inom avdelningen för ekonomisk statistik. Projekt som drivs av enheten berör exempelvis utveckling av hedoniska prisindex, kapital- stockar för IT, produktivitetsstudier, e-handel etc. Utvecklings- projekt har alltså startats av ekonomerna inom divisionen, som senare utvecklas vidare inom andra delar av ONS. Arbetet med att utveckla hedoniska prisindex är ett sådant exempel. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt omfattar enheten för Accounts ca 20 anställda. Den har etablerat ett gott rykte både externt och internt och har ett starkt stöd från ledningen för . Divisionen har ett övergripande ansvar för tolkning och analys av statistik, att analysera samband mellan olika källor, vara uppmärksam på nya företeelser i ekonomin/samhället och initiera projekt som fokuse- rar på nya frågor, bevaka användarnas förändrade behov av ekono- misk statistik m.m. Divisionen verkar också för att öka statistikens transparens, dvs. ge information externt om produktionsmeto- der, osäkerhetsintervall, revideringar etc. Ekonomernas studier av revideringarna i nationalräkenskaperna underlättar också vid priori- teringen av olika utvecklingsområden. Statistikbyråerna i både och har en fast- ställd policy att förklara och analysera för användarna vad statisti- ken visar samt informera om statistikens kvalitet. Australian () har till och med inskrivet i lag för den officiella statistiken att statistiken skall analyseras i samband med publicering. ABS pekar på att deras förklaringar till de underliggande orsa- kerna bakom den utveckling som statistiken visar lett till informed decisionmaking och stort förtroende för den makroekonomiska statistiken bland användare. Denna relativt nya policy har resulterat i goda kontakter med och förtroende från massmedia. Andra exempel på goda erfarenheter av analysverksamhet för den ekonomiska statistiken finns hos statistikproducenterna i , , , , , och (se vidare avsnitt 4). Statistics har exempelvis analys- och forskningsverksamhet i direkt anslutning till nationalräkenskaper- na, inom avdelningen National Accounts and Analytical Studies. Därutöver finns en separat avdelning för analys och utveckling, bland annat för socialekonomiska studier samt närings- och arbets- marknadsanalyser. Som exempel kan nämnas att Statistics har en grupp på nio personer som utarbetar rapporter om produk- tivitetens utveckling och förklaringar till denna, medan SCB inte ens publicerar statistik över produktiviteten och dess utveckling. Flera av statistikbyråerna publicerar också forskningsrapporter, s.k. Occasional papers, från sina avdelningar för ekonomisk statistik. Omfattningen av resurserna som läggs på analysverksamhet varierar mellan länderna och bör sättas i relation till ländernas stor- lek. I ett litet land som , med en befolkning på nära 4 Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt miljoner, har statistikbyrån ändå 12 anställda enbart inom sin ut- vecklingsgrupp vid nationalräkenskaperna, som gör en del av analy- serna. Exempelvis arbetar de med utveckling av att mäta produk- tionsvolym inom offentlig sektor, produktivitetsberäkningar, kapital- stocksberäkningar, tillbakaskrivningar av tidsserier m.m. Gruppen arbetar också i nära samarbete med primärstatistiken för att för- bättra den som underlag för nationalräkenskaperna. Poängen är att gruppen inte dras in i den löpande produktionen av national- räkenskaperna utan kan koncentrera sig på utvecklingsarbetet. , med en befolkning ungefär dubbelt så stor som , har en särskild grupp om 30 personer, Analy- tical Services Branch, som analyserar och utvecklar statistiken på olika områden, exempelvis produktivitetsberäkningar. Utöver det görs analyser inom nationalräkenskaperna, men även inom andra områden. Dessutom kan nämnas att ABS har en enhet på elva per- soner som arbetar med säsongrensning, medan SCB sammanlagt har knappt två heltidstjänster för denna uppgift för den ekonomis- ka statistiken. Uppbyggnad av analysverksamhet vid SCB inleddes mot bakgrund av synpunkter av det slag som framkommit ovan uppbyggnaden av en analysfunktion vid avdel- ningen för ekonomisk statistik vid SCB. Dess huvudsakliga syfte är att utveckla analysen av den ekonomiska statistiken vid SCB och därigenom bidra till en utveckling och förbättring av statistiken. Ett exempel är att följa och mäta den nya ekonomin, ett arbete som ingår i ett projekt, som leds av en projektledare vid denna funktion. Analysfunktionen har totalt sju medarbetare, varav en professor i statistik. Analysfunktionen har i uppgift att utveckla analysen av statistik- produkter, som har nära anknytning till varandra ur analyssynpunkt. startades exempelvis ett projekt för samordning och ökad kvalitet i statistiken över produktion, sysselsättning och löner. Projektet leds från analysfunktionen, som kommer att ha ett nära sam- arbete med de olika statistikområden som berörs. Ytterligare ett projekt startade , som leds från analysfunk- tionen, med syfte att analysera konsistensproblem vad gäller beräk- ningarna av det finansiella sparandet i NR respektive finansräken- skaperna. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Utredningen har funnit att det finns ett stort behov av att förstärka analyskapaciteten inom SCB för den ekonomiska statistiken. Den huvudsakliga anledningen är att det skulle kunna bidra till väsent- liga förbättringar av statistiken. Det finns behov av flera olika typer av analyser för att uppnå detta. En egen bevakning och bedömning av utvecklingen i svensk ekonomi och i omvärlden skulle underlätta för SCB att hålla sig ajour med vilken statistik som bör produceras för att spegla förändringar i ekonomin. Därmed finns även behov av analyser av nya företeelser och strukturella förändringar i eko- nomin. Därutöver behövs andra typer av analyser, exempelvis av jämförbarheten mellan statistikprodukter och konsistensproblem i statistiken. En annan typ av analys är tidsserieanalys, analys av säsong- rensningsmetoder, revideringar, beräkningsmetoder för kapitalstock- ar, produktivitetsanalyser etc. Vidare finns behov av att analyserna på olika sätt blir tillgängliga för användarna, för att underlätta för dem att tolka och förstå statistiken. För att SCB skall kunna tillfredsställa alla dessa behov krävs en utbyggnad av analyskompetensen vid SCB på olika områden. Det finns exempelvis behov av utökad kompetens på områdena natio- nalekonomi och tidsserieanalys. Ett utökat samarbete med univer- sitet och forskare skulle också bidra till analyser av hög kvalitet. En förutsättning för en fungerande analysverksamhet är dess- utom att nationalräkenskaperna och andra delar av den ekonomiska statistiken får större utrymme för analysverksamhet, för en utveck- ling av statistiken. Hur analysverksamheten skall organiseras för att på bästa sätt uppnå dess syfte överlämnar utredningen åt SCB att avgöra. 7.12Stärka kontakterna med forsknings- och utbildningsvärlden Utredningen har i sitt arbete på olika sätt kommit att konfronteras med frågor som rör en statistikmyndighets behov av relationer med den akademiska världen. Av utredningens delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik, (SOU 2001:34), framgår att några användare pekat på behovet av samverkan med den ekonomiska och statistis- ka forskningen. De pekar på att klyftan mellan forskningsvärlden Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt och utvecklingen av nationalräkenskaperna har varit stor till skillnad mot vad som är fallet i t.ex. . Dessa frågor är inte nya för SCB utan är löpande föremål för överväganden vad gäller både former och ambitionsnivå. SCB har t.ex. professorer anställda i organisationen. SCB har ett vetenskap- ligt råd där ett tiotal externa professorer ingår. Personer med hög ekonomisk och statistisk kompetens finns också representerade i olika programråd samt i . SCB har vidare inlett ett samarbete med för att ta tillvara synergieffek- terna vid de båda organisationerna. Relationer och samarbete med forskningen och universitetsvärld- en när det gäller den ekonomiska statistiken bedöms av utredning- en vara viktiga frågor av strategiskt värde för att säkra en utveckling av kvalitativt god statistik som speglar samhällets behov. Utred- ningen avsåg därför, som framgår av delbetänkandet, att i det fort- satta arbetet pröva olika vägar att stärka kontakterna med forskare nationellt och internationellt. Diskussionen i detta avsnitt bygger i stor utsträckning på under- lag som tagits fram av , chef för ning, och professor , ledamot av SCB:s vetenskap- liga råd. Utredningen har också haft tillfälle att diskutera dessa frågor med statistikbyråer i andra länder vid de studiebesök som gjorts. I detta avsnitt diskuteras också närliggande frågor om uni- versitetsutbildningen i ekonomisk statistik och hur denna kan stär- kas. Nära kontakter med forskningen inom relevanta områden för den ekonomiska statistiken ger SCB en rad fördelar. Det är ett bra sätt att hålla kontakt med vad som händer inom nyare forskning inom aktuella områden. Forskare kan stimuleras till att intressera sig för i sin egen eller i sina studenters forskning. Forska- re kan också göra direkta utvecklingsinsatser inom SCB, genom att delta i SCB-projekt, genom att göra översynsinsatser eller genom att arbeta helt eller delvis vid SCB. Även forskarna kan ha mycket att vinna på ett samarbete. De kan få uppslag till relevanta forskningsområden eller forsknings- projekt, de kan få reala eller ekonomiska bidrag till sin forskning och sist men inte minst kan de få tillgång till en stor organisation Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt med specialistkompetens och ett mycket stort datamaterial. Ett samarbete måste utgå från att det är förmånligt för båda parter. SCB bör normalt endast finansiera forskning som är direkt användbar för verket. SCB kan knappast räkna med att forskare ser dessa möj- ligheter utan hjälp. Frågan är alltså hur SCB kan initiera och stärka denna typ av kontakter. Några olika slag av ansatser En första fråga är om SCB skall söka upp forskarna vid deras uni- versitet eller skall SCB locka dem till sig? likställs i detta sammanhang högskolor, forskningsavdelningar vid utländska statistikbyråer m.m. I praktiken handlar det inte om ett antingen eller utan om att välja ett antal ansatser ur båda kategorierna, eller att kombinera dem. Till ansatser av den första typen hör beställningsarbeten, längre eller kortare studiebesök (kanske främst till ställen med tillämpad forskning) och stöd för studier. Det senare kan ske i form av for- mella eller informella stipendier, eller genom att anställda vid t.ex. uppmuntras att utnyttja interna utredningsuppdrag till att skriva uppsatser/avhandlingar. Ansatser av den andra typen är t.ex. gästföreläsningar eller gäst- forskande, samt att SCB anställer professorer eller framstående forskare på speciella tjänster. Dessutom finns en potentiellt viktig mellanform i form av utbytestjänstgöring. En annan fråga är om SCB i första hand skall arbeta uppifrån och ned eller nedifrån och upp. I det första fallet koncentrerar man sig på professorer och etablerade forskare, i det andra på doktorander eller t.o.m. studenter. Huvudalternativet är rimligen att SCB söker kontakt genom lämpliga institutioner och därmed är en uppifrånansats tämligen given, även i situationer när man riktar in sig på t.ex. doktorander. Det finns dock vissa möjligheter att gå direkt på den lägre nivån, t.ex. genom att föreslå examensarbeten. Ytterligare en fråga är om samarbetet skall ske nationellt eller internationellt. Både praktiska och ekonomiska skäl kan tala för att nationellt samarbete prioriteras. Ett utökat samarbete kan även få SCB att framstå som en tänkbar och attraktiv arbetsplats för forska- re och studenter med anknytning till samarbetspartnern. Inter- nationellt samarbete bör dock också eftersträvas. De statistiska problemområdena är i hög grad internationella. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt arbetet, inte minst inom EU/EMU, framtvingar gemensamma lös- ningar.