sou · GQB35d6 · 2003-01-01 00:00:00 — Kunskap om hälsa är ett projekt för Internetbaserad högskole- utbildning som planeras genomföras i samarbete mellan , Utbildningsradion, och Amfora film . Projektet vänder sig till alla som arbetar med personal- och hälsofrågor inom företag, landsting, kommuner, företagshälsovård, primärvård och fackliga organisationer. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot utsatta grupper i arbetslivet. Genom studier på högskolenivå erhåller deltagarna en både bred och fördjupad kunskap om orsaker till arbetsrelaterad ohälsa, och kunskap om prevention och rehabilitering. En stor del av kursinne- hållet kommer att bestå av videoinspelat material där världsledande experter berättar om de senaste forskningsrönen, men också till stor del personer som drabbats av ohälsa och deras erfarenheter om både orsaker och förlopp. Videomaterialet kommer att finnas tillgängligt via Utbildnings- radions (UR) mediaservrar. UR kommer också att i det första delprojektet sända en serie entimmesprogram om stress, utbränd- het och depression. Regeringen gör i sin proposition Den öppna högskolan (2001/02:15) bedömningen att Internetbaserad distansunder- visning har en mycket stor potential. De tekniska förutsättningarna för en fortsatt utveckling av distansutbildningen är goda bl.a. på grund av den spridda användningen av IT-teknik i . Utbild- ningen är flexibel och kan ske på arbetsplatser, i hemmet eller på ett lärcentrum i hemkommunen. Metoden gör det möjligt att erbjuda utbildning till fler människor och människor med olika bakgrund oavsett var studenten befinner sig geografiskt. Regeringen föreslår att universitetens och högskolornas IT- stödda distansutbildningar samordnas i ett svenskt nätuniversitet med start (proposition 2001/02:15). Kurserna i Kunskap om Hälsa kan anmälas till den nya Myndigheten för och förse Nätuniversitetet med kurser och program inom området hälsa. har antalet sjukfall ökat kraftigt. har det tillkommit en ny och snabbt växande grupp sjukskrivna med psykiatriska sjukskrivningsdiagnoser. har depression och utbrändhet varit vanlig orsak till sjukskrivning för personer inom vård- och omsorgsyrken. Men dessa sjukskrivningsdiagnoser är nu vanliga också hos tjänstemän med och innebär ofta mycket långa sjukskrivningsperioder. Arbetsgivarna har genom lagstiftning fått allt större ansvar för de anställdas hälsa. har arbetsgivaren huvudansvaret för en anställds rehabilitering, oavsett orsak till sjukdomen. I många, framför allt mindre företag, saknar man både kunskaper och redskap för att möta dessa ökade krav. finns det en stor potential till både förebyggande åtgärder och rehabilitering av långtidssjukskrivna. Den kompetens, kunskap och de resurser som krävs för att nå både allmänhet, hälso- och sjukvårdsanställda och personal- ansvariga inom företagen med information och utbildning finns tillgängliga. Det finns också fungerande samarbetsformer mellan (Sektionen för personskade- prevention), arbetsmarknadens parter (gemensamma ägare av ) och public service television (Utbildningsradion, UR). Ett exempel på detta är den sända , pro- ducerad av Amfora film, som omfattar 11 program, studiebok, studiehandledning, interaktiv hemsida mm. Projektet har varit mycket framgångsrikt och har nått rekordhöga tittarsiffror. (har gjort ett omfattande utvecklings- och förberedelsearbete för Internet- baserad högskoleutbildning. Den plattform som utvecklats kan nu användas för distansutbildning i full skala. UR är det enda public serviceföretag som arbetar multimedialt (TV, radio, webb, läroböcker m.m.). Målsättningen är att föra ut information, utbilda, motivera, inspirera, och rekrytera för att väcka lust för att lära mer. Verksamheten skall gärna vara ny- skapande, i frontlinjen både pedagogiskt och i programproduk- tionen för TV- och radiomedia. Man når målgruppen genom direkt tittande på de program som sänds via SVT1, SVT2 och SR. Till skillnad från andra TV-kanaler ingår efteranvändning som en viktig del av programverksamheten. TV-programmen tillhandahålls på videokassetter. En ny del av UR:s verksamhet är ett mediebibliotek, där både hela TV-program och annat material kommer att tillhandahållas via Internet. UR har lång erfarenhet av distansutbildning på högskolenivå. har kursutbudet avsett såväl "öppna" kurser som uppdragsutbildning. UR:s distanskurser utnyttjar den nya tekniken och IT används i samspel med radio- och TV-programmen. har arbetsgivaren huvudansvaret för en anställds rehabilitering och med det ökade ansvaret följer ett ökat utbild- ningsbehov. För att nå förändring behöver insatsen genomsyra hela organisationen och bör därför inledningsvis riktas mot personal- och hälsoansvariga hos arbetsgivaren. För att bäst sprida utbildningen i hela organisationen bör utbild- ning först ske på högsta nivå (management). När kunskap för hälsa finns i företagens ledning utbildas avdelningschefer med personal- ansvar (human resources) och därefter arbetsledare. I slutskedet utbildas arbetstagarna vilket – om projektet slår väl ut – leder till att hela företaget har kunskap som behövs för en hälsosam utveck- ling såväl för personalen som för företagets ekonomi. Genom att målgruppsanpassa utbildningen till arbetsgivare ges större möjligheter att fokusera på ämnen som är speciellt angelägna för gruppen. Exempelvis kan rehabiliteringsmöjligheter, kostnads- effektivitet för olika rehabilitering och riktlinjer från EU belysas utifrån arbetsgivarnas perspektiv. De fördelar som en interaktiv utbildning innebär nyttjas maximalt genom att kursdeltagare i ledande position i företag får möjlighet att diskutera gemensamma angelägna problem och dela möjliga lösningar. För det praktiska genomförandet på arbetsplatsen är det en fördel om flera personer från samma företag deltar i kurserna, där de får tillfälle att diskutera med personer från en annan företagsmiljö. Samhälls-, organisations-, företags- och individnivå Den belastning en individ utsätts för i ett företag beror inte bara på den fysiska utformningen på arbetsplatsen och arbetstekniken, utan även av överordnade faktorer i samhället och på företaget. Marknadskrafter och lagstiftning är exempel på samhällets på- verkan på belastningen och på företagsnivå kan individen påverkas av produktionssystem, arbetsorganisation m.m. I den psykosociala miljön påverkas individen av arbetets upp- läggning och ledning. Denna påverkan sker åt båda håll. Exempelvis kan anställda reagera med oro och ångest på ofullständig infor- mation om nedskärningar, och därför arbeta långsammare, vilket i sin tur får arbetsledaren att vidta åtgärder på grund av den minskade produktiviteten. Arbetets uppläggning och ledning kan alltså ha effekter både på individuella anställdas hälsa och företagets produktivitet och konkurrenskraft. Det är viktigt att förstå skillnaderna i perspektiv mellan de två olika sätten att närma sig ett problem – från organisationens sida, eller från individernas sida. Ett exempel på detta är arbetsstress som kan uppstå både på grund av organisations- och individfaktorer. Om stress har sin orsak till följd av brister i arbetets uppläggning eller ledning och man bara gör en insats på individnivå kan åtgär- derna få negativa konsekvenser. Om man i detta läge uppmanar de anställda att själva ta ansvar för sin stress genom stress- hanteringstekniker eller liknande, blir de istället mer belastade än de var tidigare, och känner att de själva är orsak till att de är stressade. För att förbättra stressituationen krävs att kurser i stress- hantering föregås av analyser av såväl individfaktorer som arbetets uppläggning och ledning. Trots att enskilda faktorer i arbetets uppläggning och ledning teoretiskt bara är några av förmodligen tusentals faktorer som påverkar hälsan, visar forskning att de har ett stort inflytande på individers välmående. Arbetets utformning är alltså mycket betydelsefullt för hälsan och kommer därför att få stort utrymme i Kunskap om hälsa. Investering i anställdas hälsa De investeringar som företagen gör i sina anställda benämns ibland som humankapital. I ett arbetsliv med ökad specialisering och kompetens hos de anställda blir humankapitalet en allt dyrare resurs. Trots det ägnas det ofta större uppmärksamhet åt mark- nadsanalyser och ekonomiska strategier än åt de anställdas hälsa. För att förbättra hälsan bland de anställda, minska kostnaderna för sjukfrånvaro och därmed öka produktiviteten, finns således ett stort behov av systematiserad och kvalificerad utbildning i hälso- frågor inom företag och organisationer. I ett pågående forskningsprojekt (AHA) vid , Sektionen för personskadeprevention, har man utarbetat metoder för kartläggning och utveckling inom hälsoområdet, både på individ- och organisationsnivå. Investeringar i personalens hälsa innebär i ekonomiska termer en stor vinstpotential för företaget. De använda metoderna är tillämpbara på alla företag under förut- sättning att de ansvariga har tillräcklig kunskap och utbildning. Det finns omfattande forskning som visar hur kombinationen av höga krav, låg kontroll och lågt socialt stöd i arbetet leder till ökad förekomst av högt blodtryck, hjärt- och kärlsjukdom, sämre psykisk hälsa, ökad sjukfrånvaro och försämrad arbetstrivsel. Viktiga områden för ökad kunskap Flera faktorer i arbetets uppläggning har effekter på de anställdas hälsa och produktivitet. Det kan handla om arbetsuppgifterna i sig men också om egenskaper hos dem som leder arbetet. När det gäller fysiska belastningsbesvär är de stora riskfak- torerna statisk belastning, ensidigt upprepat arbete, tunga lyft och olika stressfaktorer i kombination med belastning. Det är också väl känt att dessa fysiska faktorer interagerar med psykosociala för- hållanden i ett komplext samspel vid uppkomsten av besvär och skador. Krav, kontroll, stöd Tre viktiga faktorer som bevisligen har effekt på de anställdas hälsa och produktivitet inom både vård, fabriksarbeten och tjänste- mannayrken är krav, kontroll och stöd. Krav kan vara fysiska eller mentala. För höga psykologiska krav på arbetet har en direkt negativ effekt på hälsan. Höga krav i kom- bination med liten möjlighet att påverka arbetssituationen leder till ökad risk för korttidssjukskrivning och för att drabbas av smärt- tillstånd i nacke, axlar och rygg. Kontroll handlar i grunden om hur mycket inflytande den anställde har över sitt arbete. I detta ingår exempelvis hur mycket handlingsutrymme den anställde har över arbetsuppgifternas plane- ring och utförande, hur individen kan påverka organisationen kring arbetet och hur den anställde har möjlighet att använda sina kunskaper och färdigheter. Studier visar att arbetare bedömer sig ha i genomsnitt upp till utbildning som de inte behöver för att utföra sitt arbete. Detta innebär både en outnyttjad potential och dåligt investerade pengar så länge utbildningen inte tas till vara. Betydligt allvarligare är att outnyttjad kapacitet också kan ha nega- tiv effekt på den anställdes hälsa. Många forskningsrapporter visar de positiva effekterna av kontroll på arbetet, bland annat vetenskapligt säkerställda samband med färre fysiska ohälsosymtom, psykiskt välmående, lägre sjuk- frånvaro, bättre arbetstrivsel, färre uppsägningar, motivation, engagemang och höjd arbetsprestation. Socialt stöd på arbetet är således en mycket viktig variabel för såväl hälsa som trivsel. Det visar sig också att det sociala stödet från ledare har än större betydelse för anställdas trivsel och hälsa än stödet från arbetskamrater. Viktigt är att en ledare har förståelse för att anställda har en dålig dag ibland, lyssnar på anställda som upplever problem i sitt arbete och som hjälper anställda förbi svårigheter i arbetet. Det sociala stödet är inget man kan överlåta åt arbetskamrater att ge varandra – arbetsledare och chefer måste själva ge stöd. För att må bra på arbetsplatsen är det också viktigt att ansträngning och belöning (lön, befordran och förmåner) är i balans med varandra. Anställda som upplever att de gör en stor ansträngning på arbetet men får för lite belöning trivs sämre med arbetet och är mer sjuka än de som får positiv uppmärksamhet. Forskning har visat att anställda som upplever att de gör en stor ansträngning, men får lite eller ingen belöning, har kraftigt förhöjd risk för hjärtinfarkt. I ett projekt vid Sektionen för Personskadeprevention, , undersökte man sambandet mellan organisationsform och hälsa, kvalitet och effektivitet. Detta gjordes genom en inledande utbildning av cheferna varefter man handledde företagets arbetsteam i syfte att påverka arbetsgruppens positiva utveckling och gruppmognad. Resultatet visade bland annat att en väl funge- rande information är en väsentlig förutsättning för hälsa, resultat och ekonomiskt utfall. Som organiserande princip har information en avgörande bety - delse för arbetsklimatet. Om samtliga anställda är insatta i organi- sationens övergripande syften och mål har detta följder för hur väl de arbetar. Anställda som förstår vad deras arbete syftar till och vad deras roll i det stora hela är, kan bli mer motiverade och trivas bättre med sitt arbete. God information innebär att den anställde kan förutsäga arbets- relaterade händelser, till exempel att veta hur stor arbetsbelast- ningen beräknas vara under vissa perioder. Information om arbetstoppar kan ibland prediceras på ganska lång sikt av ledningen. Det är viktigt att sådan information också når de anställda. Om de anställda är beredda på en ökad arbetsbelastning under en begrän- sad tid kommer de också att lättare kunna hantera den och därmed minska stressbelastningen. Den anställdes kunskap om företaget och dess omvärld är av stor betydelse för arbetsmotivation, effektivitet och hälsa. Informa- tionshantering är således en väsentlig del av ledarskapet och med en strukturerad utbildning och handledning kan ledarskapets sociala kompetens ökas. I ovan nämnda projekt försökte man också få en bild av medarbe- tarnas Minnen av Framtiden – ett begrepp som präglats av . . Det innebär en kvalitet i hjärnan som motsvarar våra minnen av det som hänt, men innehållet är istället visioner, bilder av vår egen framtid. Dessa minnen byggs upp av den framtid vi önskar oss och som vi bedömer som sannolik, eftersträvansvärd eller hotfull. Forskningsresultaten visade att de team som hade positiva bilder också upplevde ett bättre arbetsklimat samt hade ett högre hälsoindex. En viktig del i en utbildning för arbetsgivare är därför hur man bygger upp och förmedlar en positiv bild – inte bara för ledning, utan för hela teamet och företaget. Genom att ordna sina tankar i en tidsföljd för att förstå och se meningen, positiv eller negativ, med situationen, kan man skapa en målbild, en strategi, en väg, en handlingslinje för framtiden, som är lockande för arbetsgivaren själv och för de anställda. Fysiska belastningsbesvär – muskuloskeletala smärttillstånd Att muskuloskeletal hälsa är relaterad till fysiska belastnings- förhållanden är välbelagt. Mindre känt är att även mycket låga fysiska belastningar (statiska belastningar), alter- nativt upprepade mycket ofta (repetitiv belastning) ger upphov till besvär och skador. Dessa sammanhang kompliceras ytterligare av att psykosociala faktorer som trivsel och kontroll över arbetet också inverkar på förekomsten av besvär och skador. Man kan också konstatera att belastningsskadorna fortfarande utgör det numerärt största arbetsmiljöproblemet i . Den stora utmaningen i dagens och framtidens preventiva arbete i arbetslivets område är att förebygga både negativa konsekvenser av stress och monotona olämpliga arbetsställningar. Metoder, motivering och praktisk uppläggning Förebyggande av sjukdomar och skador fungerar mest effektivt när de viktigaste kunskaperna har stor spridning i befolkningen. När man startade kampanjer i tandhälsa för skolbarn i slutet av 1950- talet anade man inte potentialen i de förebyggande åtgärderna. På samma sätt kan en kombination av kunskap och handling verka för att många vanliga följder av olycksfall eller sjukdom kan följa samma positiva utvecklingstrend. I ett folkhälsoperspektiv är det av stor vikt att kunskapen från olika forskningsprojekt får så stor och snabb spridning som möjligt i befolkningen. De förändringar i livsstilen som har visat sig effek- tiva för dem som drabbats av livsstilsrelaterade sjukdomar och andra vanliga sjukdomar kan också leda till en ökad livskvalitet för dem som inte drabbats. Med Kunskap om Hälsa kan det bli möjligt att nå ut med kunskap till ett stort antal människor. I förlängningen finns det en stor potential att minska antalet drabbade av våra vanligaste folk- sjukdomar. Att nå varaktig effekt En förutsättning för att uppnå en långsiktig och varaktig effekt är emellertid att man upprepade gånger kan nå nyckelgrupper med adekvat information. I många fall där man gjort stora informations- och utbildningsinsatser av kampanjkaraktär, är erfarenheten att effekterna är relativt snabbt övergående. I ett projekt på med avsikt att förbättra diagnostiken och behandlingen av depressioner, och därmed också arbeta med prevention av själv- mord, hade man initialt mycket goda resultat. När projektet av- slutats råder liknande förhållanden som före projektet. En av huvudorsakerna är troligen att många av de läkare som utbildades i projektet är verksamma på utan arbetar på andra platser i landet eller pensionerats. För ett mer långsiktigt resultat hade det sannolikt krävts flera återkommande insatser med jämna mellanrum och utan begränsning , i prak- tiken ett livslångt lärande. När man analyserade orsakerna till korttids- frånvaro upptäckte man på i , (med cirka 80 000 anställda) att hälften av företagets korttidsfrånvaro var relaterad till mentala diagnoser, där depression var i särklass van- ligast. Man utarbetade därför bland annat ett program för tidig upp- täckt och rehabilitering av personer med depression. Man har erfarenhet och programmet har varit framgångsrikt. Det innehåller bland annat utbildning av arbetsledare och verktyg för screening. Trots farhågor om att programmet skulle bli mycket dyrbart kunde man konstatera att nettoeffekten blev stora besparingar och i längden lönsamt för . Svenska arbetsgivare kan nå lika goda resultat under förut- sättning att kunskaper om prevention behandling och rehabilitering får större spridning i företagsledningen och på företagens personal- avdelningar. Utbildningsformen i Kunskap om Hälsa ger möjlighet till upprepade utbildningsinsatser och långsiktigt lärande. Internetbaserad högskoleutbildning på distans Kunskap om Hälsa genomförs i samarbete med . Den spridda användningen av IT-teknik i , antingen via det egna he mmet eller på ett lärcentrum i hem- kommunen ger möjlighet till ett rikstäckande utbildningsprogram. ansvarar för uppläggningen av kurserna och lärarnas utbildning, som sker i distansform med en huvuddel av innehållet som IT-baserad undervisning. Ett omfattande förbere- delsearbete för IT-baserad utbildning har gjorts av där man i (Open distance learning) förvärvat kunskap och skapat en plattform för genomförande av flexibel inlärning (s.k. e-learning). Vid för Omvård- nad på har de första högskolebaserade kurserna genomförts med goda resultat. PING PONG – en plattform PING PONG är den tekniska plattform för Internetbaserat lärande som används av och är utgångspunkt för kurserna. Kursdeltagaren använder plattformen för att navigera och interagera med kursinnehåll, andra kursdeltagare, lärare med flera. Plattformen är lätt att använda och kräver inte mer än basala datakunskaper. Kursansvariga kan själva skapa, förändra och komplettera kursen. Kursinnehållet kan struktureras så att filmmaterial, animationer, text och information på Internet enkelt kan användas av kursdeltagaren. Flexibelt och livslångt lärande Utvecklingen och expansionen av Internet har möjliggjort inter- aktivitet inte bara mellan människa och dator, utan också givit unika möjligheter att kommunicera med lärare och kursdeltagare oavsett var de befinner sig. Internetbaserat lärande ger möjlighet att bedriva kurser helt eller delvis över Internet, med distansöver- bryggande hjälpmedel som TV-föreläsningar, videokonferenser, CD-rom och DVD. Trots att kursdeltagaren via Internetplattformen får bakgrunds- information, tillgång till de olika lektionerna, föreläsningar och intervjuer med internationellt framstående forskare och experter, samt möjlighet till kommunikation med läraren och andra kursdeltagare med mer, behöver gruppen träffas. Det har visat sig att antalet kursdeltagare som hoppar av minskar markant om kursen har ett antal sammankomster. Kurserna inom Kunskap om Hälsa har tre sammankomster. Vid den första träffen får deltagarna diskutera kursupplägg och träffa sin lärare och kurskamrater. Eftersom man mellan sammankomsterna har tillgång till allt material och föreläsningar från internationellt ledande experter via Internet, kan tiden på träffarna nyttjas effektivt till praktiska övningar, diskussioner och grupparbeten. Videoinspelat material och TV-program En stor del av kursinnehållet i Kunskap om hälsa bygger på videoinspelad information från internationellt framstående experter både från och från andra länder. Befintlig teknik och de allt snabbare Internetuppkopplingarna gör det möjligt för kurs- deltagarna att se TV-program, hela eller delar av föreläsningar via Internet (s.k. streaming) oavsett tid . Ett koncentrerat urval av videoinspelat material används också i TV-program som avser att väcka intresse för och sprida viktig information inom de områden som berörs i den IT-baserade utbildningen. Den bok som producerats för projektet jobbet tillgodoser delvis behovet av introduktionsmaterial för högskolekurser. För varje kurs görs ett urval av relevant facklitteratur. Denna litteratur kompletteras med nyproduktion av böcker och kompendier. Dnr 2001/194-5 Konsekvenser av förslaget om yttrande från företagshälsovården i långa sjukfall Uppskattningar av insatserna ............................................ Vilka resurser krävs för att avge yttrande i samtliga Andelen resurskrävande fall .............................................. Resursåtgången i de resurskrävande fallen......................... Resursåtgången i de mindre resurskrävande fallen............. Andelen arbetade timmar per heltidstjänst ........................ Antalet sjukfall som kräver yttrande från Konsekvenser för företagshälsovården.............................. Yttranden över rehabiliteringsunderlag ............................. Konsekvenser för andra aktörer........................................ Statskontoret utreder på regeringens uppdrag hur företagshälso- vården skulle kunna utnyttjas effektivare. Vi har att med förtur analysera vilka konsekvenser som kan följa av förslaget från Utred- ningen om handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) om att företagshälsovården regelmässigt ska yttra sig över det rehabili- teringsunderlag som en arbetsgivare ska ges skyldighet att upprätta i långa sjukfall. Statskontoret belyser i den här promemorian främst de admi- nistrativa konsekvenser och förutsättningar som uppstår för före- tagshälsovårdens del om en sådan reform realiseras. Våra slutsatser är i korthet följande: 1.I dag blir av sjukfallen ärenden hos företagshälso- vården med en insats överstigande . Antalet sådana ärenden uppskattas till 90 000. 2.Vad gäller utredningsfasen i rehabiliteringsärenden uppgår före- tagshälsovårdens sammanlagda insatser till eller ca 425 årsarbetare. 3.Med HpH:s förslag och nuvarande ökningstakt kommer före- tagshälsovården att få yttra sig över 250 000 sjukfall . Den sammanlagda resursinsatsen för att regelmässigt yttra sig över rehabiliteringsunderlagen bedömer vi till ca 266 årsarbetare fördelade på 141 företagsläkartjänster, 63 företagssköterske- tjänster, 31 beteendevetartjänster och 31 tjänster för sjukgym- naster. 4.Då företagshälsovården medverkar i av de långa sjukfallen uppskattar vi att nettoeffekten av reformen