sou · GQB375 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta får långtgående konsekvenser både för dem själva och för samhället. Det leder till att utbildningsnivån i landet framåt kommer att bli mycket låg. I går t.ex. enligt uppgift av barnen i skola. De går i en skola som blir allt sämre eftersom det dör fler lärare än man hinner utbilda. De flesta av lärarna dör i aids. förlorade enligt 1 300 lärare på grund av aids 1998. Det motsvarade ungefär två tredjedelar av alla lärare som utbildas . Vem tar hand om barnen? Det är väl känt att de äldre bär en allt större börda i de länder som drabbats hårdast av hiv/aids. Äldre har ofta begränsad makt att fatta beslut och begränsad tillgång till resurser. I det moderna sam- hället krävs ofta kunskap och erfarenhet för att klara till exempel myndighetskontakter. Många äldre på landsbygden saknar både sådan kunskap och makt att använda den. Många är utslitna efter ett hårt liv, både psykiskt och fysiskt. Ändå måste de ansvara för uppfostran och försörjning av en växande skara föräldralösa barn, vanligen deras barnbarn. I söder om är det vanligt att släkten tar över ansva- ret för barnen när föräldrarna eller de äldre inte orkar. För allt fler blir detta ett mycket tungt ansvar. Släktens närmaste familj kan också vara drabbad av hiv/aids. Fattigdom, stor arbetsbörda, tids- brist och utmattning begränsar deras möjligheter att på ett bra sätt ta hand om flera barn. En studie från i visar att av fosterbarnen inte gick i skolan (Mukiza-Gapere och Notozi 1995). Men många barn behöver de vuxnas stöd. Andelen föräldralösa barn kan i en del regioner vara 7–, medan den i regioner som påverkats mindre av hiv är . Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Barn tvingas bära tystnad och familjeansvar Hiv/aids omges fortfarande av en stor tystnad och stigmatiseringen är långt ifrån bruten. Den som dör av aids sägs ofta ha dött av något annat. Hushåll med aidssjuka isoleras och man är rädd för att be om hjälp. Detta slår särskilt hårt mot barnen som överges av vuxensamhället när hiv/aids lägger stora bördor och stort ansvar på dem. De saknar kunskap men förväntas klara av att ta hand om hushåll, vårda barn och sjuka samt bruka jorden. En studie i visade att av hushållen med ett barn hade ade- kvat och tillräckligt kunskap om jordbruk. Barnen saknar ofta någon att be om hjälp eller råd om sådant de möter i vardagen. Det kan gälla matlagning, hur man tar hand om en mamma som lider av svår diarré och inte kan stå på benen, eller vilken hjälp ett små- syskon som vägrar att äta behöver. Barn som lever i hushåll med sjuka vuxna och hiv-positiva barn, och barn som lever ensamma sedan föräldrarna dött, behöver ett brett och varierat stöd för att klara sig. En form av stöd är att lära ut hur man utför vardagssysslorna, hur man lagar mat, tvättar och tar hand om sjuka barn. En annan är hur man skaffar, producerar och lagar mat utan att behöva tjäna pengar genom att sälja sex. Barnen behöver också psykologiskt stöd. Det finns projekt i till exempel som särskilt inriktat sig på att lära barn vardags- sysslor. Detta har varit en stor hjälp för barnen, som bär ett stort familjeansvar. Det har skapat trygghet och gjort att de också vågat ta upp andra svårigheter med vuxna i projektgruppen. Sexuell exploatering för mat Många av världens gatubarn har formellt någon släkting att bo hos, men många saknar i praktiken helt ett gott omhändertagande, både psykiskt och fysiskt. De barnen lever sitt liv på gatan och för att få mat säljer de ofta sin kropp. Det gäller mest flickor men också pojkar. En följd, förutom den personliga tragedin för barnen, är att hiv fortsätter att spridas. Det sexuella utnyttjandet av barn förvärras av mytbildningen om att hiv botas eller förebyggs om man som vuxen man har sexuellt umgänge med mycket unga flickor, ofta barn. I , där fattig- dom och matbrist är oerhört tunga bördor för landsbygds- befolkningen, lockas föräldrar att mot betalning låta sina barn åka Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning till staden och arbeta. I själva verket hamnar dessa barn i prostitu- tion i . De barn som är mest attraktiva i den handeln är flickor i sju, ålder. Frågan om prostitutionen är både nationell och internationell. Kvinnor och barn köps av män från det egna landet eller regionen. Men både kvinnor, små flickor och pojkar säljs också till vita män. Dessa reser till för att köpa sex och använda små flickor och pojkar, deras liv och hälsa, för att tillfredsställa sina egna behov eller önskningar. Mytbildningarna om att sex med unga botar hiv förstärks och legitimeras av andra mytbildningar. Bland grupper av unga kvinnor sprids till exempel föreställningen om att man förstärker sitt immun- försvar genom att ha sex med en äldre man. Fattigdom, kampen för mat för dagen och drömmen om ett annat liv, har sexuellt utnyttjande och hiv som följeslagare. Unga kvinnor tvingas att ligga med sina lärare för att få bra betyg. Andra får bilskjuts till skolan, skolavgiften betald eller en middag på restaurang av sin sugardaddy (som är en förskönande omskrivning för sexuell exploatering). De får äta fin mat och gå i skola trots att familjen inte kan betala skolavgiften. En följd av vuxna mäns sexuella exploatering av unga kvinnor är att unga kvinnor är särskilt drabbade av hiv. På många håll har man funnit att hiv-infektion är fyra till fem gånger så vanlig bland unga kvinnor som bland unga män. Men det finns också mer hoppfulla studier som visar att unga kvinnor i nu har färre sexualpartners, debuterar sexuellt senare och oftare använder preventivmedel (Fylkesnes m.fl. 1997, 2001). Den grundläggande orsaken till exploateringen är kvinnors och barns underläge i familjen och bristande makt över sina liv. Därför måste förebyggande arbete kombineras med ett intensivt jämställd- hetsarbete. 2.7Kvinnor betalar ett högt pris Biologiska och sociala faktorer i samverkan gör kvinnor och sär- skilt unga kvinnor, mer känsliga för hiv. Biologiskt, för att kvinnor har visat sig mer fysiskt mottagliga än män för hiv-virus och socialt för att deras underordnade ställning hindrar dem att ställa krav om sin sexualitet. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning De vuxna kvinnorna drabbas hårt av hiv/aids. Kvinnor och flickor har den tyngsta arbetsbördan på grund av den traditionella fördelningen av arbete och ansvar. Det är kvinnorna som har ansva- ret för att vårda sjuka och döende och de sköter det mesta av hushålls- och odlingsarbetet. Arbetsuppgifterna är tunga och tids- ödande. De hämtar vatten och bränsle, har en stor del av ansvaret för att maten produceras och hela ansvaret för att den tillagas. Deras arbetsbörda ökar väsentligt ju fler familjemedlemmar som blir sjuka. Ofta är de själva sjuka vilket sätter ytterligare press på dem. Det är tydligt att familjer på landsbygden påverkas väldigt olika beroende på om det är mannen eller kvinnan som dör först i aids. Könsuppdelningen av arbetet både i hemmet och på fälten är stark. Det medverkar till att den överlevande föräldern inte kan visa barnen hur man utför viktiga arbetsuppgifter och inte heller utföra dem själv. Då blir till exempel matlagningen torftigare och maten mindre näringsrik. Kvinnor vars män arbetar långt ifrån hemmet är särskilt sårbara, eftersom männen ofta har andra kvinnor och den hemmavarande kvinnan saknar makt att kräva säker sex. Hon kan också tvingas prostituera sig för sin försörjning. Brist på lagliga rättigheter försämrar kvinnors villkor Av alla människor i världen som inte kan läsa och skriva är kvinnor. Detta är brister i utbildningen som allvarligt inskränker kvinnors möjligheter att hävda sina rättigheter, men också att skydda sig mot hiv/aids. Kvinnor har lägre status än män, både socioekonomiskt och direkt när det gäller lagliga rättigheter. Detta påverkar och minskar deras tillgång till resurser och social service från samhället. Särskilt allvarligt blir det i förhållande till livsmedelförsörjningen för familj- en. I många av de länder som drabbats hårdast av aids finns det formella eller traditionella arvsregler, som innebär att kvinnan inte får tillgång till jorden och huset när hennes man dör. I stället tar mannens släkt över egendomen. På många håll innebär mannens död att hans bror eller annan manlig släkting också tar över änkan som sexualpartner. Detta drabbar kvinnan på flera sätt. Hon förne- kas möjligheten att på sina egna villkor bo kvar och försörja sig och barnen på den jord som hon brukat så länge mannen levde. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning fråntas också den grundläggande rätten att välja sexualpartner, och möjligheten att påverka huruvida mannen använder kondom. På många håll finns lagstiftning som helt eller delvis hindrar kvinnor från att äga land och jord. Dessa lagar får naturligtvis allvar- liga konsekvenser för livsmedelsförsörjningen i hushåll med en kvinna eller ett barn som överhuvud. Strategier för att motverka att kvinnan försätts i en sådan situa- tion måste beakta och se över den traditionella lagen. Risken är att om hon inte tas över av mannens bror så kan hon och barnen lämnas helt utan hus och jord – och därmed utan mat, eftersom mannens släkt får allt. Sådan rättslöshet för kvinnor är vanlig särskilt på landsbygden, även om det som till exempel i inte är lagligt nationellt. Men det finns också exempel på byäldstar som arbetat för att förändra traditionen att bröder ska ta över änkan sexuellt. De har med varierande framgång försökt att införa riter där detta bara sker symboliskt. Det finns många studier som visar att kvinnor tvingas försörja sig och barnen genom prostitution efter att som änka ha förlorat rätten till sin mans egendom. Många av dessa kvinnor är hiv- positiva. 2.8Familjens näringsintag påverkas när vuxna blir sjuka Hiv/aids har en allvarlig inverkan på näringsintaget. När de vuxna och särskilt kvinnor blir sjuka, innebär det inte bara att hela familjen äter mindre mat, utan också att de äter sämre. Man äter mat som det går fortare och lättare att laga, vilket ofta innebär att den har lägre näringsvärde. från visar att i familjer med en aidssjuk vuxen äter man totalt minde än man gjorde innan. En effekt på jordbruket när händerna blir färre är att man byter ut arbetsintensiva grödor mot mindre arbetsintensiva. En följd av detta är att grödorna, kosten och näringsintaget blir mer ensidiga. Fattigdomen ökar och tillgången på mat minskar särskilt tydligt i familjer som har en kvinna eller ett barn som överhuvud. Detta är en typ av familjebildningar eller hushåll som blir allt vanligare, inte minst i spåren av hiv/aids. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Undernäring och hiv/aids Undernäring för en aidssjuk människa förvärrar sjukdomen, på- skyndar dess förlopp, och minskar motståndskraften mot andra allvarliga infektioner. God näringsstatus å andra sidan har motsatt effekt. Näringsriktig kost kan också motverka den allvarliga vikt- minskning som drabbar många aidssjuka människor. Medicinering och hiv/aids Bromsmediciner mot hiv/aids har utvecklats stort . De människor som får mediciner under goda förhållanden mår mycket bättre. De flesta som medicinerar säger att de trots besvär- liga biverkningar lever ett mycket bättre liv. också medicin utvecklats som ges till kvinnor i samband med förlossningen. Detta förhindrar i de flesta fall att hiv överförs till barnet. Man vet att spädbarn som förlorar sina mödrar sällan överlever sin femårsdag. Det är därför viktigt att mödrarna överlever, inte minst för barnets skull. De behöver kunna ge sina barn fullvärdig kost även om de inte ammar, vilket kan innebära en hög smittrisk. Undernäring får allvarliga konsekvenser också för de människor som tar bromsmediciner. För att få god effekt krävs att mediciner- na tas i en sammansättning som prövas fram för varje individ. De olika medicinerna ska för att vara maximalt effektiva tas och enligt speciella föreskrifter. Till exempel måste vissa mediciner tas i samband med måltid, vissa ska tas fastande och andra kräver att patienten dricker upp till vatten per dag. Många mediciner har biverkningar som till exempel diarréer. För att klara det är det viktigt att ha en fullgod och tillräcklig diet. Under- närda människor har inga marginaler för kontinuerliga diarréer. Det urholkar både medicinens verkan och tilltron till dessa. Den rätta blandningen av medicin prövas ut av läkare ibland i nära samarbete med dietist och patient. Detta är det regelverk som råder i de rika länder där politikerna beslutat att den som behöver bromsmedicin ska få det. Det är uppenbart att det är oerhört svårt att få till stånd ett sådant system i länder där många sjuka lever på eller mindre. Men detta är inte en invändning mot behovet av att göra medi- cinen tillgänglig för alla och inte bara för dem som har råd eller Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning lever i rika länder. Fattigdom och svag infrastruktur är hinder för tillgång till mediciner och riskerar att orsaka ett hastigt växande antal medicinresistenta, eftersom en lyckad medicinering förutsät- ter att patienten följer ordinationen minutiöst. Därför måste kampen för billiga mediciner och hävande av patent på mediciner föras parallellt med kampen mot fattigdom och utbyggnaden av infra- strukturen. Först då kan medicinen nå alla dem som behöver den. Erfarenheter från några visar att medicineringen kan fungera väl om patienten är motiverad och tar medicinen så som den föreskrivits. Denna situation understryker vikten av förebyggande arbete. Det kommer att ta tid att bygga ut infrastrukturen och få fram medicin till låga kostnader. Dessutom måste hiv förebyggas om man inte vill ha ännu större grupper av hiv-positiv befolkning i de mest drabbade länderna. Det blir också tydligt att man alltid måste integrera kampen mot hiv med arbete mot fattigdom. 2.9Slutsatser och rekommendationer – Strategier för prevention och förändring Hiv är ett problem som rör hela länders utvecklingsmöjligheter. Sjukdomen slår olika på landsbygden, i städerna, i olika regioner och länder. Men det står enligt FAO klart att epidemin under- minerar de senaste 40 årens arbete för jordbruks- och landsbygds- utveckling. För att åstadkomma en verklig förändring är det nöd- vändigt att se hiv som det strukturella problem det är och vidta åtgärder inom samhällets alla områden. Detta är en enorm utmaning för politiker och regeringar. En grundläggande förutsättning för att utveckla globala och nationella strategier i kampen mot hiv är politiskt ledarskap, koalitioner och samarbete, både nationellt och internationellt. N Döden är både långt borta och nära Bristande läskunnighet gör det svårt med utbildning och informa- tion, särskilt när målgruppen är människor som kämpar för överlevnaden. De har inget stort utrymme för att orka oroa sig för framtida konsekvenser av deras enskilda handlingar. Döden är nära och hiv/aids med sin långa inkubationstid är bara en av de sjukdomar de kan dö av. Närheten till döden kan paradoxalt Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning nog försvåra det förebyggande arbetet. Aidsdöden känns långt borta jämfört med kampen för att få mat för dagen. N Sexualundervisning och kondomer Det förebyggande arbetet måste göras. Eftersom hiv huvudsakligen överförs sexuellt krävs kraftfulla satsningar på sexualundervisning, tillgång till kondomer och klinisk rådgivning. För att detta ska fungera krävs genomgripande utbildningsinsatser i många olika samhällsgrupper. Det gäller att skapa ett klimat där det är möjligt att tala om sex i den kulturella och sociala kontext som gäller i olika samhällen. N Förankring i lokalsamhället Det preventiva arbetet måste förankras i lokalsamhället och integreras med utbildning och hälsovård. Det är viktigt att ha stöd från beslutsfattare och arbetet måste bygga på att de berörda människorna deltar aktivt och inte är passiva mottagare av budskap. Det finns flera lyckade exempel på sådant arbete från till exempel och . Det gäller att identifiera målgrupper, till exempel unga människor. För att hitta ett fungerande budskap måste man acceptera att unga människor har sex och därför behö- ver råd och stöd. Det är som sagts ovan, grundläggande att arbeta så att man får lokalsamhällets godkännande och aktiva deltagande. Mycket i samhället måste förändras jämsides med det direkt preventivt målgruppsinriktade arbetet. Arbetet för jämställdhet är nödvändigt och en bred utbildning i genusfrågor är en viktig del i det arbetet. Det krävs radikala och genomgripande förändringar av nationella och traditionella lagar för såväl arv som för kvinnors rättigheter. Kvinnors rätt att köpa, äga och bruka jord måste säkras, liksom rätten att låna pengar. Våld mot kvinnor leder till att de av rädsla för misshandel inte vågar säga nej till sex eller kräva kondom. Kampen mot våldet mot kvinnor och barn måste intensifieras och föras konsekvent och målmedvetet. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning N Stoppa sexuell exploatering Sexuell exploatering av barn är en viktig orsak till unga kvinnors höga hivprevalens. För en effektiv prevention behövs en kraftfull kamp mot exploatering och prostitution. Politiker och besluts- fattare på alla nivåer har här ett mycket stort ansvar. En del av det preventiva arbetet är att skapa öppna diskussioner om sexualitet och om de myter som finns kring hiv och hur sjuk- domen kan botas. Med större öppenhet ökar möjligheterna att bekämpa både de tabun som råder kring sexualitet och oviljan att använda kondom. N Nya metoder krävs Landsbygdens nya behov måste identifieras och metoder för att möta dem måste utvecklas. Det gäller till exempel att inom jord- bruket möta behoven av nya, mindre arbetsintensiva, men effektiva metoder. Ett exempel på sådana metoder är det som kallas agroforestry . Det är en metod som innebär att man på utarmad jord planterar träd som både kan binda jorden och ge avkastning i form av frukt, djurfoder och ved. Trädodling är mindre arbets- krävande och behöver inte samma kontinuerliga omsorg som många andra grödor. Metoden har med stor framgång använts runt , en av världens mest hiv/aidsdrabbade regioner. Det behövs särskilda hjälpprogram för berörda barn. De är i stort behov av psykologiskt och ekonomiskt stöd, inte minst för att klara sig utan att behöva sälja sexuella tjänster. Deras behov av sexualundervisning är också stort. Barnen måste få nödvändig kunskap för att klara sin egen överlev- nad. Eftersom de ofta har ansvar för många flera än sig själva, behöver de även få kunskap om och stöd i hushållsarbete och odling. N Jordbruket kräver specifika åtgärder Det är nödvändigt att i varje livsmedels- och jordbruksprogram inkludera hiv i strategier och planer för arbete med nutrition, förebyggande arbete och för att hantera sjukdomens konsekvenser. Det innebär att programmen måste ha en helhetssyn och koordine- ra program för jordbruk, medicin, kultur, socioekonomi etc. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Arbetskraften i jordbruket – män, ungdomar och kvinnor – är alla viktiga att nå i det förebyggande arbetet. Öppenhet i sexuella frågor, kondominformation och tillgång till kondomer är tre grund- komponenter för bra prevention. Detta är en utmaning i många samhällen men den är nödvändig att anta. Det finns inget annat mänskligt eller moraliskt val att göra. Arbetsbördan i jordbruket har blivit alltför stor med alltför få mänskliga resurser. Det krävs satsningar för att ta fram och göra tillgänglig arbetskraftsbesparande billig teknologi, som till exempel agroforestry, som minskar den bördan. Det är också viktigt att uppmuntra hivpositiva och sjuka att lära ut sina kunskaper och färdigheter inom jordbruk m.m. till de yngre generationerna. För att öka tillgången till näringsriktig diet behövs nytänkande i såväl matproduktionen som i jordbruket. Det behövs även sats- ningar på forskning för att få fram fler näringsriktiga och lättodlade grödor. Behovet är också stort av en bred utbildning i näringsfrågor och en mer avancerad utbildning för dietrådgivning inom sjuk- och hälsovården. Att flytta till städerna är ett sätt för hushåll och familjer att överleva. De behöver i stället hjälp att planera för en framtid i hem- byn. En del av stödet till hushållen måste inriktas på möjligheter att få inkomster utanför jordbruket. N Religiösa ledare måste ta sitt ansvar Det är inte bara de politiska ledarna som bär ansvaret, utan också de religiösa. Religionen betyder mycket för människor i många av de hårdast drabbade länderna. De religiösa ledarna är viktiga för att integrera olika moralbegrepp i samhället och påverkar i vilken grad den som bryter mot regler känner skuld och skam. Skuld och skam är alltid ett allvarligt hot mot förebyggande arbete som i stället kräver öppenhet. Den katolska kyrkan spelar här en viktig roll. Kyrkans före- trädare i olika delar av världen har fördömt kondomanvändning – det enda fungerande preventivmedlet mot hiv-överföring. Som exempel kallade de sydafrikanska biskoparna 2001 i ett Message of Hope förespråkande för kondomer för ett omoraliskt och vilseledande vapen i vår kamp mot aids. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Tyvärr finns det många exempel på att katolska kyrkan och Vati- kanen har misskrediterat kondomen och sagt att preventivmedlet inte är pålitligt. Detta är ett allvarligt eftersom den auktoritet som kyrkan utgör ger ett sådant felaktigt budskap mycket stor genom- slagskraft. Vikten av att använda kondom är redan utan sådana påståenden, svårt att få gehör för på bred front. gör enorma vårdinsatser och sägs vårda av alla aids-sjuka i världen. Detta är ett viktigt arbete, men det innebär också att nio miljoner människor kanske vårdas av vårdgivare som varken vill tillhandahålla eller informera om kondo- mer. Men också inom kyrkan finns allt fler som ifrågasätter förhållningssättet till kondomer. Det har till exempel de franska biskoparna gjort i ett uttalande. Men fortfarande hänvisar Vatika- nen till de reservationer man gjort i till exempel slutdokumentet från i . Dessa reservationer inne- bär att man inte accepterar kondom som skydd vare sig mot hiv eller oönskade graviditeter. En ökad öppenhet hos präster och andra religiösa ledare kan betyda mycket för möjligheten att begränsa och förebygga sprid- ningen av hiv/aids. Det finns exempel på hur religiösa ledare, främst utanför den katolska kyrkan, i länder såsom och , på ett aktivt sätt har stöttat förebyggande åtgärder. Vid ett möte för religiösa ledare som hölls i samband med den inter- nationella aids-konferensen i sade Biskop från att vi måste leva i den verkliga världen och inte i en drömvärld. Han underströk kyrkans ansvar för att bidra till att människor, särskilt unga, får tillgång till kondomer och sexual- undervisning. N Nord måste ta sitt ansvar Den rika världen (som här kallas Nord) har drabbats i lindrigare grad av hiv än de fattigaste länderna (som här kallas Syd). Nord har ett stort ansvar för denna vår tids största utmaning. Kampen mot hiv/aids måste integreras i alla olika biståndsområden. Det globala direkta biståndet för kampen mot hiv måste höjas till . Det rika Nord har ansvar för att broms- mediciner görs tillgängliga för fattiga människor i Syd. Mediciner måste, tillsammans med test och uppföljningar, finnas reellt till- gängliga i Syd. Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Bromsmediciner måste bli tillgängliga för landsbygdens männi- skor. Därför krävs satsningar på att bygga ut infrastrukturen så att människor får mediciner, tillgång till god näring och gott om vatten – och så att vardagen för sjuka och vårdare underlättas på andra sätt. Ansvaret vilar främst på varje lands regering att se till att människor har den mat och det vatten de behöver.