sou · GQB321 · 2003-01-01 00:00:00 — 11 § Med en sökandes fordran på ersättning enligt 3 kap. 5 § tredje stycket jordabalken2 följer förmånsrätt enligt 6 § 1 förmånsrättslagen (1970:979), om beloppet inte har förfallit till betalning tidigare än före utmätning eller konkursansökan. I fråga om en ägarlägenhetsförenings fordran i visst fall på uttaxerat belopp finns bestämmelser i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Bildande och registrering av en förening 12 § I anslutning till fastighetsbildning av ägarlägenheter skall lant- mäterimyndigheten hålla sammanträde för bildandet av en ägarlägen- hetsförening för de ägarlägenheter som har del i samfälligheten och som ingår i samma enhet. Detta gäller dock inte om det redan finns en sådan förening som ägarlägenheten kan ingå i. Registrering av föreningen skall ske genom lantmäterimyndighetens försorg. 13 § Föreningens firma skall innehålla ordet ägarlägenhetsförening. Firman skall tydligt skilja sig från andra hos den statliga lantmä- terimyndigheten registrerade ännu bestående ägarlägenhetsfirmor. För registrering av föreningens firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). Endast en ägarlägenhetsförening får i sin firma använda ordet ägar- lägenhetsförening. Den som bryter mot vad som sagts döms till böter. 2 Lydelse enligt förslag i SOU 1996:87. Särskilt om visst stadgevillkor 14 § Stadgevillkor om att hälften eller fler av ledamöterna i en ägar- lägenhetsförenings styrelse utses på annat sätt än genom val på före- ningsstämma får, oavsett vad som anges i stadgarna, ändras genom beslut på föreningsstämma. Vid sådan omröstning har varje röstberättigad medlem, oavsett om medlemmen äger en eller flera ägarlägenheter, en röst. För beslut om ändring fordras minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. 15 § En ägarlägenhetsförening får upplösas endast när den eller de samfälligheter som förvaltas av föreningen upphör. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 13 kap. 2 § jordabalken1 skall ha följande lydelse. Till byggnad hör fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång, ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annan sådan utrust- ning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innan- fönster, markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel. I enlighet med vad som sägs i första stycket hör därjämte i regel till byggnad, såvitt angår 1.bostad: badkar och annan sanitetsanläggning, spis, värmeskåp och kylskåp samt maskin för tvätt eller mangling, 2.butikslokal: hylla, disk och skyltfönsteranordning, 3.samlingslokal: estrad och sittplatsanordning, 4.ekonomibyggnad till jordbruk: anordning för utfodring av djur och anläggning för maskinmjölkning, 5.fabrikslokal: kylsystem och fläktmaskineri. Reservdel och dubblett till föremål som avses i första eller andra stycket hör ej till byggnaden. Bestämmelserna i första stycket, andra stycket 1 och tredje stycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga om sådan fastighet som avses i lagen (0000:000) om ägarlä- genheter. 1 Balken omtryckt 1971:1209. Tomträtt får upplåtas i fastighet som tillhör staten eller kommun eller som eljest är i allmän ägo. Om regeringen för särskilt fall medger det, får tomträtt upplåtas även i fastighet som tillhör stiftelse. Tomträtt får ej upplåtas i del Tomträtt får inte upplåtas i del av fastighet eller i flera fastighe- av fastighet, i flera fastigheter gemensamt eller i sådan fastighet som avses i lagen (0000:000) om Denna lag träder i kraft den 2 Senaste lydelse 1974:820. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § utsökningsbalken skall ha följan- de lydelse. Frågor om verkställighet av en förpliktelse för tidigare ägare eller nyttjanderättshavare att flytta från fast egendom, en bostadslägenhet eller något annat utrymme i en byggnad (avhysning) prövas av krono- fogdemyndigheten i den region där svaranden har sitt hemvist eller där verkställigheten skall ske. Detsamma gäller i fråga om verkställighet av en förpliktelse för en ägare av en ägarlägenhet eller medlem i dennes hushåll att flytta från lägenheten. Denna lag träder i kraft den 1 Senaste lydelse 1996:1438. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med makars gemensamma bostad avses i denna balk 1. fast egendom som makarna 1. fast egendom, som makar- eller någon av dem äger eller na eller någon av dem äger eller innehar med tomträtt, om det innehar med tomträtt, om det finns en byggnad på egendomen finns en byggnad eller ägarlä- som är avsedd som makarnas genhet på egendomen som är gemensamma hem och egendo- avsedd som makarnas gemen- men innehas huvudsakligen för samma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta 2.fast egendom som makarna eller någon av dem innehar med nytt- janderätt i förening med byggnad på egendomen som makarna eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som makarnas gemen- samma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3.byggnad eller del av byggnad som makarna eller någon av dem innehar med hyresrätt, bostadsrätt eller annan liknande rätt, om bygg- naden eller byggnadsdelen är avsedd som makarnas gemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta ändamål, 4.byggnad eller del av byggnad som makarna eller någon av dem har rätt att förvärva med bostadsrätt enligt förhandsavtal som sägs i 5 kap. bostadsrättslagen (1991:614), om rätten gäller en lägenhet som när avtalet träffades var avsedd att bli makarnas gemensamma hem och att innehas huvudsakligen för detta ändamål. Med makars gemensamma bohag avses i denna balk möbler, hus- hållsmaskiner och annat inre lösöre som är avsett för det gemensamma hemmet. Till gemensamt bohag räknas inte sådant bohag som används uteslutande för den ena makens bruk. 1 Senaste lydelse 1991:618. Till makars gemensamma bostad och bohag räknas inte egendom som används huvudsakligen för fritidsändamål. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i förköpslagen (1967:868) Härigenom föreskrivs att 3 § förköpslagen (1967:868) skall ha följande lydelse. Förköpsrätt får ej utövas, om 1.försäljningen endast avser fastighet, som har en ägovidd under- stigande och är bebyggd med friliggande småhus eller rad- eller kedjehus om huset är inrättat till permanent bostad eller bostad för fritidsändamål för högst två familjer, försäljningen endast av- ser en ägarlägenhet, 2.staten är säljare, 3.staten eller landstingskommunen är köpare, 4.köparen är säljarens make och ej heller om köparen eller, när ma- kar förvärvar gemensamt, någon av dem är säljarens avkomling, 5.försäljningen sker på exekutiv auktion, 6.försäjningen avser endast andel av fastighet samt köparen redan äger annan andel i fastighet och denna andel förvärvats på annat sätt än genom gåva. Första stycket 1 äger motsvarande tillämpning om försäljningen av- ser del av fastighet. Frågan huruvida förköpsrätt får utövas skall därvid bedömas som om köpet avsett den odelade fastigheten. Sökes lagfart innan förköpsrätt utövas, bedömes frågan i stället med hänsyn till delen, om denna är utbruten, eller, när försäljningen avser område av fastighet, fastighetsbildningsbeslut meddelats. Första stycket 1 gäller inte inom sådana områden som avses i 1 § tredje stycket. Förköp i strid med bestämmelserna i denna paragraf är utan verkan. Denna lag träder i kraft den 1 Senaste lydelse 1984:301. Lag om ändring i fastighetsbild- ningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 a § fastighetsbildningslagen (1970: 988)1 skall ha följande lydelse. När en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas skall den nya fastigheten genom servitut eller på annat sätt tillförsäkras tillfart och i övrigt sådan rätt som utgör förutsättning för dess ändamålsenliga användning och dess bestånd som en särskild fastighet. Fastighetsbildning enligt första stycket skall avse befintlig bebyggelse och får inte ske om syftet bättre kan tillgodoses genom fastighetsbild- ning på annat sätt. Om det finns särskilda skäl får dock fastighetsbild- ning för planerad bebyggelse ske under förutsättning att bygglov meddelats när sådant behövs och fastigheten kan antas få varaktig användning för sitt ändamål . Om syftet är att skapa en fas- första stycket får inte ske om tighet för bostadsändamål av ett syftet är att skapa en fastighet utrymme för en lägenhet, skall det ske genom att en ägarlägen- bestämmelser även i lagen (0000:000) om ägarlägenheter. Denna lag träder i kraft den 1Lagen omtryckt 1992:1212. 2Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 1996:87. Lag om ändring i konsumenttjänst- lagen (1985:716) Härigenom föreskrivs att 1 och 51 §§ konsumenttjänstlagen (1985:716) skall ha följande lydelse. Denna lag gäller avtal om tjänster som näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet utför åt konsumenter huvudsakligen för enskilt ändamål i fall då tjänsten avser 1.arbete på lösa saker, dock ej behandling av levande djur, 2.arbete på fast egendom, på byggnader eller andra anläggningar på mark eller i vatten eller på andra fasta saker, 3.förvaring av lösa saker, dock ej förvaring av levande djur. Vid vissa arbeten som avses i första stycket 2 (småhusentre- prenader) gäller även bestäm- melserna i 51, 52 och 54–58 §§. Vidare gäller vid sådana arbeten, i stället för 6 och 12–14 §§, 17 § första stycket andra meningen och 41 §, vad som föreskrivs i 53 och 59–61 §§. Vid vissa arbeten enligt för- sta stycket 2 som avser ett småhus eller en ägarlägenhet gäller även bestämmelserna i 51, 52 och 54–58 §§. Vidare gäller vid sådana arbeten, i stället för 6 och 12–14 §§, 41 §, vad som föreskrivs i 53 och 59–61 §§. 1 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Bestämmelserna i 52–61 §§ gäller vid sådant arbete som anges i 1 § första stycket 2 och som avser en- eller tvåbostads- hus, om arbetet är förenat med krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 (1987:10). Denna lag träder i kraft den Bestämmelserna i 52–61 §§ gäller vid sådant arbete som anges i 1 § första stycket 2 och som avser ett en- eller tvåbo- stadshus eller en ägarlägenhet, om arbetet är förenat med krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 (1987:10). 2 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Lag om ändring i plan- och bygg- lagen (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 13 § samt 10 kap. 3 och 21 §§ (1987:10)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För sådana byggnadsåtgärder som anges i 2 § första stycket och som kräver bygganmälan samt för sådana rivningar som skall följa en rivningsplan skall en kvalitetsansvarig utses av byggherren. För skilda delar av ett projekt kan olika kvalitetsansvariga utses. En av dem skall samordna deras uppgifter. Byggherren skall underrätta byggnadsnämn- den om vem som är kvalitetsansvarig. En kvalitetsansvarig skall se till att kontrollplaner som avses i 9 § och rivningsplaner som avses i 4 § följs samt att kontroller som avses i 8 § första stycket 2 utförs. Han skall vara närvarande vid byggsamråd enligt 7 § samt vid besiktningar och andra kontroller. också kontrollera och senast vid också kontrollera och senast vid nadsnämnden om de krav på nadsnämnden om de krav på byggfelsförsäkring för en- och byggfelsförsäkring för en- och tvåbostadshus som ställs i lagen (1993:320) om byggfelsförsäk- genheter som ställs i lagen ring är uppfyllda. (1993:320) om byggfelsförsäk- är konsument skall kontrollen ring är uppfyllda. även avse kravet på säkerhet enligt 3 a § lagen om byggfels- även avse kravet på säkerhet försäkring och de krav som ställs enligt 3 a § lagen om byggfels- på ett avtals utformning i 52 § försäkring och de krav som ställs konsumenttjänstlagen (1985:716). på ett avtals utformning i 52 § konsumenttjänstlagen (1985:716). 1Lagen omtryckt 1992:1769. 2Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. att ett visst byggnads-, rivnings- att ett visst byggnads-, rivnings- eller markarbete eller en viss åt- eller markarbete eller en viss åt- gärd fortsätts, om det är uppen- gärd fortsätts, om det är uppen- bart att arbetet eller åtgärden bart att arbetet eller åtgärden strider mot denna lag eller mot strider mot denna lag eller mot beslut som har meddelats med beslut som har meddelats med stöd av lagen. stöd av lagen. den får också, om nämnden den får också, om nämnden finner att byggherren inte följer finner att byggherren inte följer någon väsentlig del av en någon väsentlig del av en kontrollplan, eller, i fråga om kontrollplan eller, i fråga om ett en- eller tvåbostadshus, att bevis en- eller tvåbostadshus eller en ägarlägenhet, att bevis om säkerhet enligt lagen (1993:320) het enligt lagen (1993:320) om företetts enligt vad som sägs i 9 12 §, förbjuda företetts enligt vad som sägs i 9 12 §, förbjuda de uppkomna bristerna av- de uppkomna bristerna av- Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första stycket äventyrar en hållfasthet eller medför fara för männi- skors liv eller hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts, även om förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger. Om finner att byggherren i något väsentligt av- seende avviker från en rivningsplan, får nämnden förbjuda att rivning- en fortsätts till dess att byggherren visar att det finns förutsättningar för att planen kommer att följas. Förbud enligt denna paragraf får förenas med vite. Beslut enligt denna paragraf gäller . 3 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Vad som sägs i första–tredje styckena skall tillämpas även i fråga om förbud enligt 3 § första stycket när, beträffande ett en- eller tvåbostadshus eller en ägarlägenhet, bevis om bygg- felsförsäkring eller säkerhet enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring inte har företetts för . Har ett föreläggande enligt 14 § första stycket, 15 §, 16 § första stycket eller 17 § eller ett förbud enligt 14 § andra stycket eller 16 § andra stycket meddelats någon i egenskap av ägare till en viss fastighet och övergår äganderätten till fastigheten till ny ägare, gäller föreläggandet eller förbudet i stället mot denne. Har i föreläggandet eller förbudet utsatts löpande vite enligt 4 § lagen (1985:206) om viten och har fastigheten överlåtits genom köp, byte eller gåva, gäller vitet mot den nye ägaren räknat från tidpunkten för äganderättsövergången, under förutsättning att anteckning om vitesföreläggandet gjorts enligt 22 §. Löpande vite som avser får endast tas ut av den som var ägare vid periodens början. Annat vite gäller inte mot den nye ägaren, men får sätta ut vite mot denne. Första stycket gäller även när ett föreläggande eller förbud har med- delats någon i egenskap av tomträttshavare eller eljest som ägare av en byggnad på mark som tillhör någon annan. Vad som sägs om löpande vite gäller dock endast i fråga om föreläggande eller förbud som har meddelats någon i egenskap av tomträttshavare. I ärenden om föreläggande eller förbud som anges i första eller and- ra stycket skall bestämmelserna i om verkan av att tvisteföremålet överlåts och om tredje mans deltagande i rättegång tillämpas. Vad som sägs i första–tredje styckena skall tillämpas även i fråga om förbud enligt 3 § första stycket när, beträffande en- eller tvåbostadshus, bevis om bygg- felsförsäkring eller säkerhet enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring inte har företetts för . Denna lag träder i kraft den 4 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1987:232) om sambors gemen- samma hem skall ha följande lydelse. Med sambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, 1. fast egendom som sambor- na eller någon av dem äger eller innehar med tomträtt, om det finns en byggnad på egendomen som är avsedd som sambornas gemensamma hem och egendo- men innehas huvudsakligen för detta ändamål, 2.fast egendom som samborna eller någon av dem innehar med nyttjanderätt i förening med byggnad på egendomen som samborna eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som sambornas gemensamma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3.byggnad eller del av byggnad som samborna eller någon av dem innehar med hyresrätt, bostadsrätt eller annan liknande rätt, om bygg- naden eller byggnadsdelen är avsedd som sambornas gemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta ändamål, 4.byggnad eller del av byggnad som samborna eller någon av dem har rätt att förvärva med bostadsrätt enligt förhandsavtal som sägs i 5 kap. bostadsrättslagen (1991:614), om rätten gäller en lägenhet som när avtalet träffades var avsedd att bli sambornas gemensamma hem och att innehas huvudsakligen för detta ändamål. 1 Senaste lydelse 1991:627. Samborna får i en av dem båda undertecknad handling anmäla till inskrivningsmyndigheten att en fastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken en av dem är inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i konsumentköp- lagen (1990:932) Härigenom föreskrivs att 48 § konsumentköplagen (1990:932) skall ha följande lydelse. Vid köp av byggnadsdelar som Vid köp av byggnadsdelar som tillsammans är avsedda för att tillsammans är avsedda för att uppföras till eller infogas i ett uppföras till eller infogas i ett en- en- eller tvåbostadshus (hus- eller tvåbostadshus (husbyggsats) byggsats) gäller, om det för eller en ägarlägenhet gäller, om anmälan enligt 9 kap. 2 § första 9 kap. 2 § första stycket 1 plan- och bygg- (1987:10), i tillämpliga (1987:10), i även bestämmelserna i 7, 52 delar även bestämmelserna i 7, och 53 §§ konsumenttjänstlagen 52 och 53 §§ konsumenttjänstla- (1985:716). I stället för 35 och gen (1985:716). I stället för 35 36 §§ denna lag gäller, i tillämp- och 36 §§ denna lag gäller, i lig del, 61 § konsumenttjänstla- tillämplig del, 61 § Vid köp som avses i första stycket skall också 60 § andra stycket konsumenttjänstlagen gälla i fråga om fel som framträder efter att varan har avlämnats till konsumenten. Denna lag träder i kraft den 1 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:320) om byggfelsförsäk- ring dels att 1, 3 a, 6 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent bruk uppförs eller när det i fråga om sådan byggnad utförs annan åtgärd för vilken det ställs krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § (1987:10) och som avsevärt förlänger byggnadens brukstid, skall det finnas en byggfelsförsäkring Beträffande en- eller tvåbo- Beträffande ett en- eller två- bostadshus eller en ägarlägenhet byggnaden är avsedd för per- manent bruk eller inte, byggfels- endast när det i fråga om bygg- försäkring finnas endast när det i fråga om sådan byggnad utförs åtgärd för vilken det ställs krav första stycket 1 och 3–5 plan- sett om byggnaden är avsedd som bostad för permanent bruk Beträffande en- eller tvåbo- stadshus skall det förutom byggfelsförsäkring också finnas en betryggande säkerhet för att arbete som avses i 51 § konsu- Beträffande ett en- eller tvåbo- stadshus eller en ägarlägenhet skall det förutom byggfelsförsäk- ring också finnas en betryggande säkerhet för att arbete som avses 1Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. 2Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. (1985:716) utförs och att bygg- i 48 § konsument- köplagen (1990:932) levereras i enlighet med vad den näringsid- levereras i enlighet med vad den kare som skall svara för arbetet eller leveransen har åtagit sig i för arbetet eller leveransen har avtal med en konsument. åtagit sig i avtal med en konsu- Säkerheten skall omfatta situationer när näringsidkaren, i fall som avses i 21 § andra stycket och 29 § konsumenttjänstlagen eller 13, 28, och 29 §§ konsumentköplagen, inte inom skälig tid vidtar åtgärd för att fullgöra sitt åtagande. Säkerhet enligt denna paragraf får inte förenas med självrisk. En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att 1.kostnader för fel som vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans anställda ersätts endast om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det, 2.kostnader inte ersätts i den mån ansvaret för felet eller skadorna omfattas av ett enligt 60 § andra stycket konsumenttjänstlagen (1985:716) eller i avtal lämnat garantiåtagande, såvida det inte visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande eller, i fråga om avtal mellan näringsidkare och konsument, garantiåtagandet inte fullgörs inom skälig tid, 3. ägaren skall svara för en viss självrisk. I fråga om en- eller tvåbostadshus får självrisk för byggfelsförsäkring uppgå till högst ett halvt prisbasbelopp en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 3. ägaren skall svara för en viss självrisk. I fråga om en- eller tvåbostadshus får självrisk för byggfelsförsäkring uppgå till högst ett halvt prisbasbelopp en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Detsamma gäller för ägarlägenheter, utom när det är fråga om del av byggnaden som utgör samfällighet. Beträffande fel eller skada i del av byggnad som innehåller ägarlägenheter och som utgör samfällighet får försäkringen inte innehålla 3 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. Villkor som anges i första stycket 1 får, vad beträffar en- och tvåbostadshus, även avse en tidigare ägare till byggnaden. villkor om att annan än ägarlä- genhetsföreningen skall svara för självrisken. Villkor som anges i första stycket 1 får, vad beträffar ett en- och tvåbostadshus eller en ägarlägenhet, även avse en tidigare ägare till byggnaden. En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att försäkringsgivarens ansvar för fel och skador är begränsat till ett visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp) och till ett visst belopp för samtliga av försäkrings- givaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar (gemen- samt försäkringsbelopp). en- eller tvåbostadshus skall en- eller tvåbostadshus skall hänsyn tagen till penningvärdets hänsyn tagen till penningvärdets ägarlägenheter, utom när det är fråga om del av byggnaden som Säkerhet som avses i 3 a § skall uppgå till minst tjugo procent av det avtalade priset för den försäkrade leveransen eller byggnadsåtgärden. En säkerhet enligt 3 a § som avser en ägarlägenhet får innehålla villkor om att försäk- ringsgivaren inte är skyldig att fullgöra sitt åtagande, om 1. säkerheten beträffande någon av de andra lägenheterna i samma enhet inte tas i anspråk trots att rätt föreligger att häva 4 Nuvarande lydelse enligt förslag i SOU 2000:110. det avtal som säkerheten avser, samt 2. uppförandet av den aktuel- la ägarlägenheten förutsätter att även någon av de nämnda, andra ägarlägenheterna uppförs. Denna lag träder i kraft Utredningens uppdrag är att analysera skälen för och emot ägarlägen- heter och att med utgångspunkt i denna analys utarbeta en civilrättslig lagstiftning om hur man bildar och nyttjar ägarlägenheter i flerbostads- hus. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. En äganderätt till en lägenhet i ett flerbostadshus kan vara direkt el- ler indirekt. Särskild lagstiftning om lägenheter som i någon form ägs direkt av innehavaren finns i flera länder. Två olika regelsystem be- skrivs i våra direktiv. I sina huvuddrag representerar de två modeller. Den ena utgår ifrån att lägenhetsinnehavarna har en samäganderätt till bostadshuset och marken (markfastigheten). Med denna rätt är för varje innehavare förenad en exklusiv bruksrätt till en bestämd lägenhet i hu- set. Denna modell förekommer i .