sou · GQB374d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett trettiotal av svaren kom dock in för sent för att kunna ingå i bearbetningen, som omfattar 1 182 svar, en svarsfrekvens på . Svaren på enkäten omfattas av sekretess enligt en ändring i 3 § sekretessförordningen (1980:657) som trädde i kraft den 1 septem- ber 200035. Sammanställning och statistisk bearbetning av enkätsvaren För den statistiska bearbetningen av enkätsvaren har anlitats en utomstående konsult. Hans rapport avseende bearbetningen av svaren redovisas i bilaga 3. I rapporten beskrivs närmare hur den statistiska bearbetningen utförts. Av rapporten framgår att graden av noggrannhet hos de svar som lämnats varit hög. Vidare framgår att det utifrån de uppgifter som lämnats i enkätsvaren är möjligt att dra slutsatser om föreningar generellt. Rapportförfattaren anser att det är rimligt att anta att huvuddelen av de föreningar som inte svarat har en mycket be- gränsad verksamhet och därför inte är av intresse. Vid generalise- ringar har olika värden multiplicerats med 50 (100 000/2 00036). 36Totala antalet registrerade föreningar och trossamfund/antal föreningar som erhållit enkäten. Beräkningssättet innebär att de föreningar som inte besvarat en- käten anses ha en verksamhet som inte liknar den om bedrivs av de föreningar som besvarat enkäten. Om det däremot skulle antas att de som inte besvarat enkäten har en liknande verksamhet som de som svarat blir de olika värden som generaliseringarna kan avse betydligt större. Rapportförfattaren rekommenderar dock att beräkningarna görs med försiktighet och att värden som ligger närmare det lägre värdet i spannet används. Utredningen har dock valt att redovisa värden i form av intervall. Såvitt gäller övriga intäkter är det enligt rapportförfattaren nödvändigt att ta hänsyn till att någon förening redovisat pensions- premieintäkter med ett mycket stort belopp () samt att det under denna rubrik även redovisats kyrkoskatt och kyrkoavgifter. Av rapporten framgår att det föreligger mycket stora skillnader mellan olika föreningar, t.ex. när det gäller storleken av olika in- täkter. Som exempel nämns att en förening har intäkter av medlemsavgifter på , medan en annan förening har intäkter av deltagaravgifter avseende kurser på . En annan förening har kapitalintäkter på . Förekomsten av sådana extremvärden medför att de medel- värden som framräknats kan framstå som missvisande. Bland samt- liga svarande föreningar uppgår exempelvis medelvärdet av intäkter från medlemsavgifter till . Medianvärdet uppgår däremot till . Beträffande kapitalintäkter uppgår medelvärdet till och medianvärdet till . Rapportförfattaren rekommenderar därför att medianvärdena används vid utvärdering av resultatet. Rapporten är indelad i tre olika delar enligt följande: N samtliga föreningar som svarat (1182 st.), N föreningar som har totala intäkter överstigande (442 st.), och N föreningar vars intäkter på vissa utvalda intäktsslag överstiger (241 st.). För de två senare grupperna är dataredovisningen mera utförlig. Anledningen till att indelningen gjorts på detta sätt är att en eventuell förändring av skyldigheten för ideella föreningar att betala mervärdesskatt bör ses mot bakgrund av den möjlighet som getts enligt anslutningsfördraget att befria skattskyldiga med en årlig omsättning understigande 10 000 ECU från mer- Följden av införandet av en sådan regel diskuteras ytterligare nedan. En stor andel av de ideella föreningarna har små eller mycket små intäkter av de föreningar som besvarade enkäten har totala intäkter som understiger . De sammanlagda intäkterna hos samtliga föreningar som svarade på enkäten uppgår till ca 1,9 mdkr. De föreningar som var och en har totala intäkter som överstiger (), har sammanlagda intäkter på ca 1,8 mdkr. De föreningar vars intäkter av vissa intäktsslag över- stiger har sammanlagda intäkter uppgående till 1,7 mdkr. Denna grupp utgör av de föreningar som besvarade en- käten, men står alltså för av de totala intäk- terna. Det kan således konstateras att en stor andel av de ideella föreningarna har små eller mycket små intäkter. Något om vad de ideella föreningarna har för slags intäkter De belopp som framkommit genom enkäten innebär generellt att ideella föreningar i har totala intäkter som uppgår till ca 100 mdkr. En del av föreningarnas intäkter är sådana som inte är aktuella att belägga med mervärdesskatt och såvitt kan bedömas inte heller kommer att bli det vid en eventuell förändring av reglerna om ideella föreningars skyldighet att debitera mervärdesskatt. Detta gäller bl.a. medlemsavgifter, gåvor, bidrag, inkomster hänförliga till insamlingar, spel och lotterier samt kapitalinkomster. Detta förut- sätter dock att inkomsterna verkligen är av dessa slag och inte i själva verket utgör ersättning för en omsatt vara eller tjänst. I vissa fall kan det vara svårt att uttala något generellt om hur en intäkt skall behandlas. En bedömning från fall till fall kan därför vara nödvändig. Allmänt kan dock sägas att de slags intäkter som nämnts är av inget eller begränsat intresse i mervärdesskatte- hänseende. Rättsläget för bidrag är emellertid osäkert. Ideella föreningars intäkter som skulle kunna bli föremål för mervärdesbeskattning Det ovan sagda innebär att det är av större intresse att studera förekomsten av andra intäkter, dvs. sådana intäkter som med större sannolikhet skulle kunna bli föremål för beskattning. De slag av intäkter som hör till denna grupp är framför allt olika slag av försäljningsintäkter, beträffande såväl varor som tjänster. Till den senare kategorin hör exempelvis intäkter från serveringsverksam- het. Ytterligare ett slags intäkter som kan räknas hit är deltagar- avgifter för olika slags arrangemang, såsom tävlingar, kurser etc. Dessutom kan intäkter från sponsring bli föremål för beskattning, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Mot denna bakgrund och med hänsyn tagen till möjligheten att införa en befrielse från beskattning för skattskyldiga med en omsättning understigande , har det vid bearbetningen av svaren tagits fram uppgifter om hur många föreningar som vid en förändring av reglerna skulle kunna bli skyldiga att betala mer- värdesskatt på någon del av sin verksamhet. En femtedel av föreningarna har intäkter som skulle kunna bli före- mål för mervärdesbeskattning vid en omsättningsgräns om Det framgår att av de 1 182 föreningar som besvarade enkäten har 241 föreningar intäkter av de ovan angivna slagen (försäljnings- sammantaget överstiger 90 000 föreningar har totala intäkter De totala intäkterna för dessa 241 föreningar uppgår till ca 1,7 mdkr. Deras totala kostnader uppgår till ca 1,3 mdkr. Av dessa föreningar är registrerade till mervärdesskatt. De olika slags intäkter som skulle kunna bli aktuella att beskatta vid en eventuell förändring av reglerna uppgår för dessa 241 för- eningar till totalt ca . I beloppet ingår övriga intäkter om . Av dessa avser ca pensionspremieintäkter respektive kyrkliga avgifter och skatter. Dessa intäkter torde inte bli aktuella att beskatta. Om de inte medräknas skulle de totala intäkterna avseende de särskilda intäktsslagen uppgå till ca . Generellt för alla föreningar i landet skulle intäkterna av dessa intäktsslag kunna uppskattas till 30 mdkr vid en försiktig beräkning. Vad nu sagts avser endast värdet av vissa slags intäkter som det kan antas att föreningarna har sammantaget. För att beräkna skatteeffekten måste också hänsyn tas till avdragsrätten för in- gående mervärdesskatt på de kostnader som nedlagts för att förvärva intäkterna. De föreningar som besvarat enkäten har även redovisat vilka kostnader de haft för den bedrivna verksamheten. Redovisningen har dock inte gått att genomföra på ett sådant sätt att man kan avgöra vilka kostnader som är att hänföra till de olika slagen av intäkter. Det är därför i princip inte möjligt att med ledning av dessa uppgifter beräkna det skattemässiga utfallet. Den nu aktuella gruppen bestående av 241 föreningar utgör av de 1 182 föreningar som svarat på enkäten, respektive av de 2 000 föreningar som omfattats av enkäten. Totalt har antalet föreningar i landet beräknats uppgå till åtminstone 100 000. Det kan därför antas att mellan 12 000 och 20 000 för- eningar skulle kunna bli skyldiga att betala mervärdesskatt vid en förändring av de nuvarande reglerna på så sätt att regeln i 4 kap. 8 § ML slopas och en gräns på för att omfattas av mer- värdesskatten införs. Om det i stället antas att antalet föreningar uppgår till 120 000 st. skulle antalet uppgå till mellan 14 000 och 24 000 föreningar. Av rapporten framgår att av de 241 föreningarna redan är registrerade för mervärdesskatt. Om hänsyn tas till detta blir intervallen i stället 10 000 16 000 respektive 11 000 20 000 st. Enligt uppgift från RSV är ca 3 000 ideella föreningar registrerade till mervärdesskatt. Som jämförelse till vad som anförts om den grupp om 241 föreningar som har intäkter avseende vissa intäktsslag överstigande har även undersökts hur många föreningar som har någon intäkt alls av de särskilt angivna intäktsslagen. Av de 1 182 svarande föreningarna saknade 435 föreningar () helt intäkter från de angivna intäktsslagen. Detta innebär att av de föreningar som besvarade enkäten respektive av de 2 000 föreningar som omfattades av enkäten hade någon intäkt från de angivna intäktsslagen. Om denna procentsats appliceras på samtliga 100 000 respektive 120 000 föreningar erhålls intervallen 37 000 63 000 respektive 44 000 75 000. Dessa siffror utgör en indikation på vad en förändring av de nuvarande reglerna avseende beskattning av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund skulle kunna innebära om någon beloppsgräns för att omfattas av mervärdesskatten inte infördes. För att utföra själva kartläggningen avseende eventuella kon- kurrenssnedvridningar har utredningen varit i kontakt med före- trädare för . Syftet härmed har varit att få råd om hur en sådan kartläggning kan genomföras. Det har därvid fram- kommit att ett lämpligt sätt att kartlägga konkurrenssituationen är att identifiera några branscher inom vilka föreningarna är verk- samma, samt att därefter ge ett eller flera branschförbund som är verksamma inom respektive område möjlighet att uttala sig om konkurrenssituationen i förhållande till kommersiella företag. Resultatet av enkäten till ideella föreningar har gjort det möjligt att identifiera fyra olika och avgränsade branscher inom vilka ideella föreningar bedriver verksamhet som kan tänkas konkurrera med kommersiellt bedriven verksamhet. Dessa branscher är: N kost och logi N kurser och utbildning N annonsering. Av enkäten framgår att 166 föreningar hade intäkter från serveringsverksamhet. De totala intäkterna därav uppgick till ca . Detta innebär att ideella föreningar i landet till följd av resultatet av undersökningen kan beräknas ha intäkter från serveringsverksamhet med ca . Av försiktighetsskäl och i enlighet med rapportförfattarens rekommendationer, har det lägre värdet i intervallet använts. En motsvarande beräkning ger vid handen att ideella föreningar i har intäkter från till- handahållanden av kost och logi om totalt ca . Av svaren framgår vidare att 139 föreningar hade intäkter från tillhandahållanden av kurser och utbildning om totalt . En enskild förening redovisade intäkter av detta slag med . Om man bortser från denna förening uppgick intäkterna till sammanlagt . Härigenom kan intäkter från kurser och utbildning hos landets ideella föreningar beräknas uppgå till ca 3,5 mdkr . Av de föreningar som besvarade enkäten uppgav 74 att de hade intäkter från tillhandahållanden från annonsering och att dessa uppgick till totalt . Ideella föreningars totala intäkter från annonsering kan därigenom beräknas till ca . SOU 2002:74 Ideell verksamhet detta fall har av försiktighetsskäl det lägre värdet i intervallet använts. Kontakter med olika branschorganisationer och andra organisationer inom näringslivet Utredningen har i skrivelser till fyra olika branschorganisationer redogjort för vad som kommit fram av svaren på enkäten och de slutsatser som kan dras av detta. De olika branschorganisationerna är Hotell- & Restaurangföretagare (), , Föreningen och . Mottagarna av skrivelserna har ombetts att ge sina synpunkter på och kommentarer till materialet samt att även lämna uppgift om eventuella klagomål eller påpekanden som respektive organisation mottagit från sina medlemmar i fråga om konkurrens från ideell verksamhet. Syftet med skrivelserna har varit att erhålla en uppfattning om i vad mån det förekommer någon snedvridning av konkurrensen och i så fall omfattningen härav. Tre av de fyra organisationerna har svarat på utredningens skri- velse. Såvitt gäller annonseringsområdet anför att konkurrenssnedvridning mellan ideella för- eningar och dagstidningsföretag på grund av föreningars skatte- frihet vid annonsförsäljning inte torde vara av nämnvärd omfatt- ning. En av anledningarna sägs vara att tidningsföretag och ideella föreningar har olika målgrupper. Skillnaden i mervärdesskatt torde därför inte ha någon större betydelse för medievalet. Några klago- mål från medlemsföretag har heller inte mottagits i detta avseende. Föreningen anser dock att det inte kan uteslutas att förhållandet kan ha en viss påverkan i fråga om mindre lokala annonsörer, liksom i fråga om privatpersoner. Föreningen anför att det såvitt känt inte har inkommit klagomål eller påpekanden från medlemsföretag när det gäller konkurrens från ideell verksamhet. Vad gäller servering, kost och logi anför SHR att det är mycket vanligt att föreningar driver verksamhet som konkurrerar med restaurangföretag, men att detta är av mindre omfattning inom hotellområdet. Vissa föreningars verksamhet är av så liten om- fattning vad avser den ekonomiska betydelsen och antalet personer som berörs att det snarare kan ses som en förlängning av privatlivet. Exempel på detta är enligt SHR att en elevförening på en grundskola säljer förfriskningar till eleverna. Det finns enligt SHR däremot även föreningar som driver mycket omfattande, helt kommersiell restaurangverksamhet med tillstånd att servera alko- hol. Exempel på sådana föreningar är studentkårerna vid univer- siteten. Dessa är också i praktiken öppna för allmänheten. Genom att föreningarna inte betalar mervärdesskatt hamnar den övriga restaurangverksamheten enligt SHR i ett omöjligt läge. Andra situationer som skapar konkurrenssnedvridning är enligt SHR tillfälliga arrangemang, t.ex. karnevaler med ideella föreningar som huvudmän. Vidare anges att det inom vissa områden finns mycket starka och välorganiserade etniska föreningar som utvecklat en ibland mycket omfattande helt kommersiell verksamhet som slår undan fötterna för etablering av ett normalt restaurang- och nöjes- företagande. Exempel på orter där sådana föreningar har betydande ekonomisk verksamhet är enligt SHR och . Vidare anför SHR att idrottsföreningar, politiska partier och andra intressesammanslutningar på vissa orter lägger beslag på en del av marknaden för restaurangföretagen. SHR påpekar slutligen att det i samband med festivaler och liknande tillfälliga arrangemang upp- märksammats att ideella föreningar använts som täckmantel för rent kommersiella intressen för enskilda personer som både bildat och företräder föreningen. För att belysa konkurrensproblematiken ytterligare har utred- ningen från ett antal organisationer inom näringslivet begärt att få information om förekomsten av klagomål från enskilda företag rörande konkurrens från ideell verksamhet. Uppgifter har sålunda begärts från dels arbetsgivarorganisationer och företagsorganisa- tioner (inklusive handelskammare), dels organisationer inom bok- förings- och revisionsområdet. Skrivelser har sänts till , , , , , , , , Västsvenska , Sydsvenska , Föreningen riserade Revisorer, , Bok- förings- och och Redovisnings- konsulters Förbund, dvs. till totalt 14 olika organisationer. I skrivelserna redogjordes för utredningens uppdrag när det gäller ideell verksamhet samt den kartläggning av omfattningen av konkurrensproblemen som utredningen skall genomföra. Vidare anfördes att det finns anledning att anta att många fall där företag anser sig utsatta för konkurrens på olika villkor på grund av de gällande skattereglerna inte kommit till myndigheternas kännedom, och att det i en sådan situation framstår som naturligt att vända sig till den organisation som företaget är medlem i eller till företagets revisor för att diskutera problematiken. I skrivelserna efterlystes därför information om sådana fall av konkurrenssnedvridning gentemot ideell verksamhet. Utredningen framförde dessutom önskemålet att få ta del av organisationernas allmänna synpunkter i de aktuella frågorna. Av de sex svar som inkommit kan den slutsatsen dras att de berörda organisationerna endast i mycket begränsad omfattning har fått kännedom om konkreta fall av konkurrenssnedvridning gentemot ideell verksamhet till följd av mervärdesskattebestäm- melserna. Två konkreta fall nämns av två olika organisationer (respektive Företagarnas Riksorganisa- tion). Det första fallet gällde en idrottsförening som utanför en idrottsanläggning drev caféverksamhet som vände sig till andra än besökare på anläggningen. Det andra fallet gällde en idrottsförening som drev campingverksamhet inom ett område där sådan verksam- het även bedrevs av ett privat företag. Sistnämnda fall aktualise- rades av den anledningen att föreningen fick stöd från det offent- liga. Däremot berördes inte frågan om konkurrenssnedvridning på grund av mervärdesskattebestämmelserna. Förutom konkreta fall anför några organisationer att det inom serveringsområdet torde vara mera vanligt än i övrigt att konkurrens mellan kommersiell och ideell verksamhet förekommer. En allmän uppfattning synes vara att samma skatteregler bör gälla för liknande verksamhet, oav- sett vem som driver verksamheten. Resultatet av den enkät som utredningen genomfört visar att föreningar i har många olika slags intäkter. Endast en del av dessa intäkter avser aktiviteter som kan konkurrera med kommer- siellt bedriven verksamhet. De intäkter som är hänförliga till verk- samhet som bedrivs i konkurrens med privata företag är framför allt olika slags försäljningsintäkter. För att en verksamhet skall vara utsatt för konkurrens krävs det dock mer än att liknande verk- samhet även bedrivs eller kan bedrivas av privata företag. Ett tecken på att en verksamhet är utsatt för konkurrens är att den som avser att köpa en produkt har möjlighet att välja mellan olika produkter från olika säljare och att dessa produkter skall vara utbytbara. Dess- utom tas vid bedömningen hänsyn till om produkterna tillhör samma geografiska marknad. Detta leder dock ofta till svåra gräns- dragningsproblem. Begreppet den relevanta marknaden Inom konkurrensrätten är begreppet den relevanta marknaden av central betydelse. Med utgångspunkt i en EG-rättslig definition har redovisat följande uppfattning om detta be- grepp37. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som på grund av pris, funktion, och egenskaper i övrigt kan till- fredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vil- ket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren. Av betydelse är bl.a. produkternas beskaffenhet och egenskaper, förekomsten av hinder för marknadsinträde, kundpreferenser, väsentliga skillnader i om- råden eller betydande prisskillnader. Många faktorer måste alltså beaktas när det gäller att i en viss situation bedöma om konkurrens föreligger eller ej. Ett sätt att undersöka om konkurrens föreligger mellan exempelvis en viss verksamhet bedriven av en ideell förening och en motsvarande kommersiell verksamhet, kan vara att intervjua enskilda företag på den aktuella orten. Ett sådant förfarande är resurskrävande och utredningen har inte haft möjlighet att genomföra det slaget av studier. Den bedömning av omfattningen av konkurrensproble- matiken som utredningen skall utföra får därför ske med ledning av det material som redovisats ovan. 37 SOU 2000:117 s 25–26. Förekomsten av konkurrenssnedvridning på grund av de aktuella bestämmelserna om mervärdesskatt Det kan konstateras att det framför allt är inom serveringsområdet som det förekommer snedvridning av konkurrensen på grund av mervärdesskattebestämmelserna. Inom övriga områden förefaller konkurrensen mellan ideell och kommersiellt bedriven verksamhet vara mycket begränsad. Hur det förhåller sig inom området kurser och utbildning har inte kunnat bedömas. Någon mera bestämd uppfattning om hur omfattande konkur- rensen är mellan ideell verksamhet och privata företag inom serveringsområdet är inte möjlig att ha. Det svar som utredningen har fått från SHR innehåller endast ett fåtal exempel på sådana situationer. Sannolikt förekommer det dock fler fall. Den ekono- miska betydelsen av dessa är svår att uppskatta. Enligt utredningens uppfattning bör det dock kunna antas att om det förekommit konkurrenssnedvridning avseende mera betydande ekonomiska värden skulle detta ha kommit till utredningens kännedom, exem- pelvis genom de kontakter utredningen haft med olika orga- nisationer inom näringslivet. Utöver de verksamhetsområden som nämnts har ideella föreningar intäkter även från andra verksamheter som skulle kunna konkurrera med kommersiella företag. Exempel på sådana intäkter är vad som fås vid försäljning av olika slags publikationer såsom böcker och broschyrer samt försäljning av affischer, märken kläder etc. Normalt anses detta utgöra ett led i föreningens ideella verk- samhet. Inkomsterna är därför ofta befriade från både inkomstskatt och mervärdesskatt. Av svaren på enkäten framgår att 193 för- eningar hade intäkter från det slaget av verksamhet till ett samman- lagt värde av . Generellt skulle det innebära att samtliga föreningar i landet har intäkter av detta slag om ca . Här- utöver har uppgift lämnats i enkätsvaren om intäkter av övrig försäljning av varor och tjänster. Av svaren framgår att dessa in- täkter avser ett stort antal varor och tjänster. De totala intäkterna härav uppgår till . Samtliga föreningars intäkter av detta slag kan således beräknas till ca 1,6 mdkr. Dessa intäkter är emellertid inte tillräckligt enhetliga för att medge vidare undersökning av om verksamheten skett i konkur- rens med kommersiella företag. Det är också svårt att ha en allmän uppfattning om hur stor del av intäkterna som genererats i verk- samhet som konkurrerar med privata företag. greppet den relevanta marknaden innebär att det krävs att ett antal olika förutsättningar är uppfyllda för att en vara eller tjänst i en viss situation skall anses vara konkurrensutsatt. 4.5.3Vad som framkommit genom referensgruppen Utredningen har bildat en referensgrupp bestående av företrädare för organisationer inom föreningslivet. De organisationer som varit representerade är verksamma inom olika områden av den ideella sektorn och utgör centrala organisationer på riksnivå. En strävan har varit att täcka in så många olika områden av den ideella sektorn som möjligt. Referensgruppen har bestått av företrädare för föl- jande organisationer: N för Ungdomsorganisationer N Forum för Frivilligt Socialt Arbete Företrädare för utredningen har sammanträffat med deltagarna i referensgruppen vid fyra olika tillfällen. Därvid har deltagarna i referensgruppen bl.a. lämnat synpunkter på gällande mervärdes- skatteregler för ideella föreningar och vilka problem dessa even- tuellt ger upphov till. Vidare har innebörden av dis- kuterats liksom övriga medlemsländers regler för ideell verksamhet. Deltagarna i referensgruppen har därvid tagit del av den redo- görelse för övriga länders mervärdesskatteregler vad gäller ideell verksamhet.