sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — Att han dock var tveksam till att listan skulle ge någon vägledning för tolkningen av regeringsbrevets formuleringar framgår av att han påpekade att det kunde diskuteras om ens något av de skisserade aktivitetsstegen normalt är så förknippade med konkreta åtgärder att det ingår i be- greppet åtgärder enligt direktiven. aktivitetsstege såg ut på följande sätt: 1)ansvara för besluten 2)driva bokhandel 3)upplåta lokaler för möten m m 5)hålla föredrag 6)sälja tidningar 7)samla in pengar 8)delta i möten 9)delta i demonstrationer 10)köpa litteratur 11)läsa och prenumerera på tidningar Som framgått av ovanstående redogörelse kunde samtliga av dessa aktiviteter - utom att läsa tidningar och rösta - vara registrerings- grundande enligt tillämpningen av HT 16. Eftersom me- nade att den övervägande delen av de dittills gjorda politiska per- 259PM ang tillämpningen av personalkontrollkungörelsen m.m. den 17/10 1972 av Hans Hol- mér (sign H.H.) den 17/10 1972. , F I vol. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sonregistreringarna i centralregistret baserades på aktiviteter av tämligen enkel beskaffenhet drog han slutsatsen att ytterst få av dessa kunde kvarstå i registret. Situationen kan kortfattat beskrivas sålunda. På något undantag när svarar den aktivitet som lett till registrering inte mot de nya di- rektiven. Över huvud taget saknar direktiven självständig positiv betydelse om man inte i åtgärder intolkar några av de 12 aktivitets- stegen eller motsvarande.261 För säkerhetspolisen stod således klart att om tolkning av de av regeringen utfärdade öppna föreskrifterna fortsättningsvis skulle styra säkerhetspolisens registreringsverksamhet så skulle stora delar av arbetet vid säkerhetspolisens kontrasubversionsrotel få läggas ned. Regeringens hemliga registreringsföreskrifter 1973-1998 hade färdigställt ett förslag till regeringen om vilka svenska organisationer som enligt dess me- ning borde upptas i en förteckning över de organisationer som sär- skilt skulle övervakas av säkerhetspolisen. över- lämnade också en skriftlig redovisning av registreringar som gjorts med ledning av HT 16 samt vilka uppgifter som utläm- nats i personalkontrollen. hemställde att regeringen dels skulle fastställa vilka organisationer som skulle övervakas, dels utfärda ytterligare tilläggsföreskrifter till personal- kontrollkungörelsen.262 Efter att ha inhämtat synpunkter från fö- reträdare för och försvarsmakten kunde reger- ingen besluta om vilka nya föreskrifter som skulle gälla för den politiska övervakningsverksamheten. Beslutet var kva- lificerat hemligt och omgärdades således av högsta sekretess. Vid en jämförelse med bilaga till HT 16 kan det konstateras att antalet svenska organisationer som skulle övervakas av säkerhetspolisen hade halverats. I regeringsbrevet förtecknades tio organisationer 262Skrivelse från RPS till regeringen den 7/12 1972. Förvaras i enhetsarkivet vid Justitiede- partementets polis- och åklagarenhet. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 som - enligt regeringen - i antaget program angett att organisatio- nen skall verka för att omvandla samhället med våld och vars verk- samhet säkerhetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet åt.263 Vidare föreskrev regeringen att personer som sympatiserade med eller var medlemmar i dessa organisationer fick antecknas i sä- kerhetspolisens register om de genom sina åtgärder hade gett an- ledning till misstanke att han kan vara beredd att ta del i verk- samhet som kan innebära fara för rikets säkerhet eller som syftar till och är ägnad att med våld förändra det demokratiska stats- skicket eller påverka rikets ställning som oberoende stat. Då det inom säkerhetstjänsterna rått viss osäkerhet om vad regeringen menade med begreppet åtgärder specificeras detta på följande sätt. Frågan vilka eller vad slags åtgärder som i en- lighet härmed skall kunna föranleda att enskild person antecknas i registret kan ej besvaras ge- nerellt och uttömmande utan måste i princip avgöras från fall till fall. Vid bedömningen skall emellertid följande riktlinjer gälla. Den som är medlem i eller eljest knuten till or- ganisation av nu angett slag får antecknas i re- gistret, om han a)har lagförts för brottslig handling som in- nefattat användande av våld, hot eller tvång, om det ej är uppenbart att gärningen saknar samband med den dömdes politiska verksam- het, b)har medverkat till bildande av hemliga celler på arbetsplatser eller militärförband eller ingår eller har ingått i sådan cell, 263 kommunistiska parti /SKP/, , Kommunistiska förbun- det (revolutionärerna) /KFML(r)/, inbegripet även kommu- nistiska ungdomsförbund /SKU(M-L)/ och /SKS(m-l)/, /MLK/, Förbundet kommunist /FK/, Revolutionära marxisters förbund /RMF/, samt Demokratisk allians. ((1998), s. 49-51). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 c)har anstiftat eller eljest spelat en framträ- dande roll vid ockupation av byggnad eller i samband med annan liknande lagstridig hand- ling, d)har använt våld, hot eller tvång i samband med avtalsstridig aktion på arbetsplats, e)har uppträtt vid demonstration med vapen, batong eller annat liknande tillhygge, f)har undergått utbildning i partiskola eller el- jest för verksamhet som syftar till att omvandla samhället med våld, g)intar eller har intagit en ledande ställning inom organisationen. Åtgärd som endast innefattar sedvanlig före- ningsverksamhet skall ej föranleda anteckning i registret. Till sådan verksamhet hör deltagande i föreningsmöten.264 Ovanstående stycke citerades i säkerhetspolisens interna registre- ringsföreskrifter (HT 19) som trädde i kraft . Lik- som regeringsbrevet var HT 19 - till skillnad från före- gångaren HT 16 som var enkelhemlig - en kvalificerat hemlig handling och den fick därför en mycket begränsad spridning inom säkerhetspolisen. Att skillnaden i sekretessgrad berodde på att re- geringen tagit det direkta ansvaret för utformningen av den poli- tiska övervakningen torde inte vara ett alltför djärvt påstående. De övervakningsinstruktioner som slogs fast i aprilbrevet 1973 och i HT 19 var vägledande i säkerhetspolisens politiska registre- ringsverksamhet fram . De förändringar som regelverket genomgick gällde dels de organisationer som enligt HT 19-listan skulle ägnas särskild uppmärksamhet, dels vissa kom- 264 till 2 § personalkontrollkungörelsen, till RPS den 27/4 1973. Bilaga 4 i (1998). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 pletteringar rörande vilka åtgärder som kunde vara registrerings- grundande.265 De särskilda registreringsgrunderna kompletterades 1981 - enligt önskemål som framställt till regeringen - på två punkter. Enligt regeringsföreskrifter fick för det första personer som medverkat till bildandet av hemliga celler i bostads- områden eller som hade ingått i sådana celler registreras. För det andra infördes en regel om att en person som i särskilt hög grad var aktiv inom en organisation eller gruppering som fanns med på regeringens förteckning fick registreras. Den sistnämnda registre- ringsgrunden fick endast tillämpas efter beslut av i plenum.266 Vad gäller tolkning av regeringens tilläggsfö- reskrifter skall här särskilt nämnas den interna tjänsteföreskriften ang utbildning som registreringsgrund för medlem i organisation som syftar till att omvandla samhället med våld (HT 20) som ut- färdades . Denna föreskrift förenklade främst registreringen av medlemmar i (r). Enligt regeringens före- skrifter fick sympatisörer med eller medlemmar i de särskilt uppräknade svenska organisationerna registreras om dessa undergått utbildning i partiskola eller eljest för verksamhet som syftar till att omvandla samhället med våld. an- såg sig därvidlag kunna konstatera att alla de då kända formerna av utbildning hos dessa organisationer åsyftade till att ge kunskap om vederbörande organisations våldsprogram och syften. Nyssnämnda former av utbildning bedöms därför av falla under begrep- pet partiskola eller eljest och utgör således grund för registrering.267 265I (s. 49-51) och i be- tänkande finns tablåer över de organisationer som under olika perioder fanns uppsatta på re- geringens förteckning. 266Förordning med vissa bestämmelser om verksamheten vid säkerhetsavdel- ning. utfärdad av regeringen den 3/12 1981. Bilaga 9 i (1998) (se även s. 54-55). En annan förändring föreskrifter är att det där särskilt anges att exempelvis deltagande i föreningsmöten inte fick föranleda någon anteckning i registret. Denna föränd- ring tolkar på följande sätt: Användningen av ordet exempelvis visade - på ett klarare sätt än motsvarande bestämmelse föreskrifter - att regeringen ansåg att även andra aktiviteter än deltagande i föreningsmöten kunde inrymmas i begreppet sedvanlig fö- reningsverksamhet. (ibid, s. 55). 267 ang utbildning som registreringsgrund för medlem i organisation som syftar till att omvandla samhället med våld (HT 20) den 23/1 1974. Bilaga 8 i (1998). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Efter detta konstaterande gav följande direktiv för den fortsatta registreringsverksamheten: att medlemskap i (r) skall leda till regi- strering, enär utbildning krävs för medlemskap att medlemskap i är registreringsgrun- dande om detta erhållits i då- varande KFML samt att medlem i övrigt i någon av de [av reger- ingen] nämnda organisationerna, som genom- går av vederbörande organisation anordnad ut- bildning, skall registreras.268 Säkerhetspolisen kunde således då KPML(r) ströks från regeringens hemliga lista rutinmässigt registrera personer som var medlemmar i (r).269 Sambandet mellan partiutbildning och medlemskap i (r) blev föremål för granskning av justitiekanslern 1990. Stark gjorde emellertid inga invändningar mot säkerhetspolisens registreringspraxis. gick ige- nom säkerhetspolisens skriftliga material som ansågs belägga detta förhållande drogs emellertid en annan slutsats. Nämnden sade sig inte kunna dra en säker slutsats att det har varit och är så att utbildning i form av partiskola eller eljest för verksamhet som syftar till att omvandla samhället med våld alltid har föregått medlemskap.270 I säkerhetspolisens löpande verksamhet har uppgifterna i centralre- gistret huvudsakligen använts inom tre arbetsområden: för utred- Denna regel infördes i en omarbetning av HT 19 (HT 19:1) 1984 och gällde . HT 20-regeln kom således inte formellt att upphöra 1983 som upp- givit ((1998), s. 24). 269Under registrerades t.ex. en person med följande motivering: I Proletären nr [---] gratuleras [X] på sin 50-årsdag, där framgår att [X] har varit medlem i KPML(r) . Partimedlem kan endast den bli som har genomgått utbildning motsvarande partiskola. (Registreringsuppgifter i personakten , löpnr 1. För andra exempel på re- gistrering på grund av uppgifter i Proletären som lämnats i samband med att personen gratu- lerats på sin 50-årsdag se personakterna och . 270Registernämnden (1998), s. 50-52. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ningar om brott mot rikets säkerhet m.m., för personalkontrollen samt för uppföljning och bearbetning av säkerhetshotande verk- samhet. har därmed fungerat dels som ett spa- ningsregister, dels som ett belastningsregister i personalkontrollen. Med ledning av säkerhetspolisens beräkningar över antalet slag- ningar i centralregistret kan det konstateras att - åtminstone - över hälften av sökningarna i centralregistret gällde personalkontroll. Av de ca 350 000 slagningar som utfördes i cen- tralregistret gällde drygt hälften (185 000) registerkontroll av personer som var föremål för perso- nalkontroll.271 Från säkerhetspolisens sida har det setts som angeläget att fram- hålla registrets spaningsfunktion. I ett anförande om registerfrågor vid en föreståndarkonferens uttalade föl- jande: Om man tittar på polisregistersidan, är det ju för det första uppenbart att våra register inte enbart skall tjäna personalkontrollhänsyn. De skall hjälpa oss i hela vårt arbete. Sedan är det ju tyvärr så att infiltration och liknande är kan- ske ett av motståndarens verksammaste medel . Därför blir personalkontrollen en huvud- uppgift för oss. Men våra register har det dubbla ändamålet, ge oss underlag för perso- nalkontroll och hjälpa oss i övrigt i verksam- heten.272 I den efterföljande diskussionen påpekade att det inför of- fentligheten skulle framhållas att registret framförallt var ett spa- ningsregister då det låg mycket PR i att kalla det för ett spanings- register. framhöll vidare att hur demokratiskt än perso- nalkontrollarbetet bedrivs så kommer alltid kritik att kunna riktas mot oss för detta och att därför den uppfattningen bör spridas att vårt register i första hand är ett spaningsregister och i andra hand register för personalkontrollen.273 Det förtjänar möjligen att uppskattade chefen för rotel II A att av rotelns registerundersök- ningar genomfördes för personalkontrollens räkning (Redogörelse för verksamheten vid II A. den 31/7 1964. HSC nr 242/64. 272Protokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 i detta sammanhang nämnas att det i utredning Sä- kerhetspolisens arbetsmetoder (SOU 1989:18) och i SÄPO-kom- mitténs slutbetänkande Säkerhetspolisens arbetsmetoder; personal- kontroll och meddelarfrihet (SOU 1990:51) återfinns ett likalydande stycke om säkerhetspolisens registreringar: I den allmänna debatten förknippas ofta personregistreringar med personal- kontrollen. Det är riktigt att är en av de källor från vilka uppgifter hämtas i det sammanhanget. I första hand är dock SÄPO- registret ett spaningsregister för användning inom säkerhetsunderrättelsetjänsten. Uppgif- ter som kommer fram som ett resultat av ar- betet inom kontraspionaget, terrorismbe- kämpningen eller kontrasubversionen förs in i om de bedöms kunna vara av värde för den fortsatta verksamheten.274 I sak torde utredningarnas utsagor vara riktiga. De politiska per- sonregistreringarna som inhämtades för personalkontrollen ut- gjorde endast en mindre del av den totala registermas- san. bör det påpekas att den del av registreringen som har debatterats sedan slutet på har varit just de politiska personregistreringarna som inhämtats särskilt för personalkontrollen. Följande avsnitt avser att belysa säkerhetspolisens interna dis- kussioner om sambandet mellan personalkontrollen och den breda registreringen av de politiska ytterlighetsorganisationernas sympa- tisörer och medlemmar . Justitieminister uttalande och regeringsbrevet till aktualiserade frå- gan om motiven till att säkerhetspolisen ägnade sig åt att registrera personer med anknytning till politiskt extrema grupper. Varför an- såg sig säkerhetspolisen behöva uppgifter om medlemmar i och sympatisörer med dessa organisationer? När sammanträdde efter det att offentligt deklarerat att medlemmar i och sympatisörer med de svenska revolutionära organisationerna inte skulle registreras av sä- 274 SOU 1989:18, s. 103 samt SOU 1990:51, s. 94. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 kerhetspolisen oroade sig för konsekvenserna för per- sonalkontrollen. Enligt protokollet yttrade han då följande: Man måste tänka på konsekvenserna då en rad ansökningsärenden nu riskerar att bli liggande. I synnerhet som vi anser att vår tolkning av be- stämmelserna är riktig. av de uppgifter som utlämnas skulle försvinna om justitiemi- nisterns tolkning skulle tillämpas.275 Enligt uppfattning var således nästan alla av de politiska uppgifter som lämnades ut i personalkontrollen just av sådan ka- raktär som justitieministern sagt att säkerhetspolisen inte skulle re- gistrera. När i en PM kommenterade regeringens brev av - där ord fått en formell förank- ring - kom han till samma slutsats som . Han kunde då konstatera att de 134 159 personalkontroller som genomförts resulterat i att det i 34 fall lämnats ut uppgift om medlemskap i någon av de organisationer som fanns upptagna i den till HT 16 bilagda förteckningen och i 50 fall kompletterades uppgiften med information om aktivitet av något slag.276 Eftersom dessa aktiviteter enligt i huvudsak var av tämligen enkel beskaffenhet så skulle nu inte bara de registrerade medlemmarna och sympatisö- rerna utan även majoriteten av dem som registrerats på grund av någon aktivitet utgå ur registret och uppgifterna således inte kunna användas i personalkontrollen. I promemorian konstaterade dels att nuvarande revolutionära organisationer i i hu- vudsak agerar utanför det straffbara området, dels att Kungl. Maj:ts nya direktiv med något undantag innebär att de nu registre- rade personerna med olika anknytningar till revolutionära organi- sationer skall avföras ur registret. Dessa slutsatser ledde enligt 275Protokoll från sammanträde med i plenum den 13/4 1972 (närv: rikspo- lischefen, överdirektören, avdelnings- och byråchefer vid säkerhetsavdelningen samt riks- dagsmännen (), (), (), i Luttra (c), () och ()). RPS/Säk:s arkiv F VI (Wermdalens papper), vol. 276Som nämnts ovan kunde denna aktivitet handla om t.ex. anställning i organisation (ex ar- bete i bokhandel), kontaktverksamhet (inom resp organisation), ledning av studiecirkel be- ställning resp mottagande av större mängder propagandamaterial, ingående i propaganda- lag, propaganda- eller infiltrationsarbete under militärtjänstgöring, tidnings- och bokför- säljning, valsedels- och flygbladsutdelning eller aktivitet i samband med vilda strejker (PM ang tillämpningen av personalkontrollkungörelsen m.m. den 17/10 1972 av (sign H.H.) den 17/10 1972. , F I vol. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 fram till att man var tvungen att överväga de styrande mo- tiven till att säkerhetspolisen skulle rikta uppmärksamhet mot des- sa organisationer. Han menade att det ur två synpunkter var an- geläget att övervaka dem. För det första var det viktigt att säkerhetspolisen kunde infor- mera sig om organisationernas allmänna verksamhet och i vilken mån de skulle militariseras eller samverka med främmande makt och därmed i större utsträckning närma sig det straffbara områ- det. Enligt skulle en dylik övervakning inte förhindras av regeringens nya direktiv. En sådan kontroll kan i huvudsak utföras utan kännedom om en organisations exakta med- lemsantal och utan närmare personkänne- dom.277 Som nämnts i tidigare avsnitt var det på denna nivå som övervak- ningen av den svenska revolutionära vänstern borde ligga, enligt byrådirektören vid bearbetningsbyrån. Den andra synpunkten handlade om att det var viktigt att för- hindra infiltration i totalförsvaret med hjälp av personalkontrollen. Även om det rådande systemet hade klara brister då det enligt var otympligt ur allmän administrativ synpunkt och re- sultatet är diskutabelt och effektiviteten inte kunde mätas i antalet träffar i centralregistret, så menade han att regeringens nya direktiv riskerade att urholka infiltrationsskyddet. [En] grundförutsättning är att registerinne- hållet är sådant att det i vart fall är teoretiskt möjligt att avvärja olika former av infiltration. På vilken nivå spärren skall ligga inverkar bl.a. på rättssäkerhets- och integritetsaspekter. Om emellertid spärrnivån ligger för högt riskerar man att förlora den egentliga vinsten med en personalkontroll.278 Sammanfattningsvis kan således konstateras att regeringens brev av - enligt och uppfattning 277PM ang tillämpningen av personalkontrollkungörelsen m.m. den 17/10 1972 av Hans Hol- mér (sign H.H.) den 17/10 1972. , F I vol. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 - skulle innebära att den politiska delen av personalkontrollen i stort sett skulle upphöra. Att denna utveckling betraktades med viss oro inom säkerhetspolisen framgår av en diskussion i företags- nämnden . En befattningshavare från undrade då hur säkerhetspolisen skulle kunna inhämta underlags- material för personalkontrollen om man inte medges möjligheten att kontrollera och registrera extremister. Han spekulerade också över eventuella - icke önskvärda - konsekvenser av detta. [X] ifrågasatte om inte industrier och företag kommer att börja med någon form av egen personalkontroll, en utveckling som vore mycket olycklig.279 Även försvarsmakten som var den viktigaste mottagaren av poli- tiska uppgifter från säkerhetspolisens centralregister för personal- kontrollen såg med oro . Personalkontroll - citeras en skrivelse från chefen för försvarsstabens säkerhetsavdelning av . Skrivelsen var ett remissvar på ett - av regeringen formulerat - utkast till nya registreringsbestämmelser. Försvarssta- bens säkerhetsavdelning hävdade där att de i utkastet formulerade föreskrifterna skulle innebära att endast ett fåtal av de personer som hade kopplingar till svenska revolutionära organisationer kun- de registreras av säkerhetspolisen: föreslagna regler kan bedömas medföra att något hundratal personer (max) är registre- ringsbara.280 Enligt skrivelsen skulle detta resultera i att personer som av poli- tiska skäl kunde betraktas som säkerhetsrisker skulle kunna få vik- tiga befattningar inom försvaret. Säkerhetsavdelning räknade upp sex exempel för att belysa de - enligt ÖB - orimliga konsekvenser- na av nu föreliggande utkast. De nu föreslagna reglerna kan t.ex. komma att medföra följande för krigsmaktens del: 279Protokoll från företagsnämnden den 19/12 1972. JWK 5:720/9, löpnr 1, s. 12/3. 280Remissvar från Fst/Säk till regeringen den 26/4 1973. polis- och åklagarenhet. Citatet återfinns även i (1998), s. 45. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 a)Vid Fst/Und kan komma att anställas en person som är styrelseledamot (dock ej ordf el- ler v ordförande) i KFML(r). b)Vid Fst/Säk kan komma att anställas en per- son som är ordförande i militärutskott. c)Vid FRA kan komma att anställas en person som är sekreterare i . d)Vid FST/Info kan som stabsredaktör kom- ma att anställas en person som varit redaktör för eller MULL- VADEN. e)Som aktiv plutonchef kan komma att ian- språktagas en person som är propagandaledare för . f)Som värnpliktig kryptör kan komma att pla- ceras en person som är välkänd agitator eller skribent för Förbundet kommunist.281 För att förhindra risken för att en sådan situation skulle kunna uppstå menade försvarsstabens säkerhetsavdelning att det var nöd- vändigt att gränsen för de politiska registreringarna sänktes. Antalet registreringsbara faktorer måste utökas om pk-instrumentet skall bli det skydd mot in- filtration inom krigsmakten som det är avsett att vara. Följande tillägg föreslås: a) intar ledande ställning inom organisationen, t.ex. som styrelseledamot, sekreterare, studie- cirkelledare eller propagandaledare eller som Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ansvarig utgivare, redaktör eller redaktionssek- reterare för skrift som utges eller understöds av organisationen. b)aktivt medverkat till bildandet av eller ingår eller ingått i (hemliga) celler på arbetsplatser eller militärförband. c)aktivt medverkar i organisationen såsom t.ex. agitator, ledare i samband med av organi- sationen arrangerade demonstrationer eller andra arrangemang, studiecirkelledare eller dy- likt.282 Uppenbarligen kunde regeringens utkast till nya registreringsföre- skrifter svårligen accepteras av försvarsmakten. Den främsta anled- ningen till detta var att de föreslagna föreskrifterna gav utrymme för att personer med anknytning till svenska politiska ytterlighets- organisationer i alltför stor utsträckning skulle kunna få känsliga befattningar inom försvaret. Försvarsstabens säkerhetsavdelning föreslog därför att det i de nya registreringsföreskrifterna skulle ges möjlighet att registrera personer som dels i bred bemärkelse visat sig vara aktiva inom organisationen och därmed kunde anses inta en ledande ställning, dels ingått i hemliga celler på arbetsplatser el- ler militära förband. Framställningen från försvarsstabens säker- hetsavdelning är daterad dagen innan regeringen utfärdade hemliga registreringsföreskrifter där dessa två registreringsgrunder ingick.