sou · GQB378 · 2003-01-01 00:00:00 — De nationella minoritetsspråken och arkiven är förenade med förhållandevis stora kostnader som inte kan bäras av arkivsektorn med nuvarande anslag. Grunden för en samlad svensk minoritetspolitik finns i proposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i . Regeringen konstate- rar att bevarande, vård och tillhandahållande av det skriftliga kulturarvet, såväl som det digitalt framställda, bör ske under be- tryggande former, det vill säga vid något av landets etablerade arkiv eller under överinseende av arkivutbildad personal. I denna propo- sition uttalar också regeringen sin avsikt att ta initiativ till en översyn som syftar till att finna lämpliga former för bevarande av dokument på minoritetsspråken. Av våra direktiv framgår att det är den särskilde utredaren i arkivfrågor som skall göra denna översyn. Vidare framgår att som en utgångspunkt skall göras en beskrivning av var dokumenten finns bevarade, vilket skick de befinner sig i och vilka förutsättningar som finns för allmänheten att ta del av dem. Utredningen skall göra en översyn av lämpliga former för bevarandet av dokument på minoritetsspråken. 9.3.1Avgränsning av vårt uppdrag Med dokument avses i vardagligt språkbruk en skriftlig handling eller ett skriftligt meddelande. Mot bakgrund av den redovisade texten i propositionen om nationella minoriteter tolkar vi vårt upp- drag att omfatta skriftliga dokument och digitala reproduktioner av dessa dokument samt digitalt upprättade dokument på minoritets- språket. Inom vissa minoritetsspråk finns i princip inget eller endast obetydligt med dokument på själva minoritetsspråket. Det finns dock annat material som handlar om minoritetsgruppen och som är av betydelse för förståelsen av de nationella minoriteternas kultur och språk. Vårt uppdrag omfattar dock inte allt arkiv- material. Även om uppdraget således är ganska begränsat när det gäller minoritetsspråken vill vi inte helt bortse från det arkiv- material som är av betydelse för de nationella minoriteterna och deras identitet. I kartläggningen nämns därför vissa arkiv som inte består av skriftliga handlingar på minoritetsspråken för att ge en helhetsbild. Dessa arkiv kan till exempel bestå av skriftliga hand- De nationella minoritetsspråken och arkiven lingar på svenska språket eller upptagningar på ljudband av exem- pelvis dialekter och visor. Med anledning av att vårt uppdrag är begränsat till att avse endast dokument på minoritetsspråken förordar vi att man i sär- skild ordning gör en översyn över allt material som är av betydelse för den nationella minoritetens språk och kultur. 9.4Så har vi arbetat I syfte att ta reda på mer om dokument på minoritetsspråken har vi bjudit in företrädare för de nationella minoriteterna till två möten. I samband med inbjudan till det första mötet bifogades en enkät med frågor om arkivmaterial. Frågorna gällde om det fanns någon sammanställning över var dokumenten är bevarade, vilka de vikti- gaste arkiven inom respektive språkområde är, om arkiven är lätt tillgängliga för allmänheten och hur värdefullt det är för de nationella minoriteterna att anordna ett centralt arkiv inom sitt språkområde. Varje nationell minoritet lämnades också tillfälle att till utredningen lämna in kostnadsberäkningar för att anordna ett centralt arkiv för varje språkområde. Önskemål framfördes redan vid första mötet från samtliga representanter för minoritetsspråken om att anordna ett centralt arkiv med särskilt ansvar för bevarande av dokument inom respektive språkområde. I övrigt har fram- kommit att olika förutsättningar gäller för dokumenten. Vi redogör därför för varje nationell minoritet var för sig. Redogörelsen bygger på den information, synpunkter och förslag som lämnats av företrädare för minoritetsspråken vid möten och i skriftligt mate- rial till utredningen. Artikel 27 i FN: s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter beskriver närmare minoriteters mänskliga rättigheter. Grunden för den svenska minoritetspolitiken finns i regeringens proposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i . För- slagen i propositionen antogs av (bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minorite- terna i är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och De nationella minoritetsspråken och arkiven judar och de språk som omfattas är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen). Bestämmel- serna i dessa konventioner har utgjort en grund för den svenska politiken på området. Minoritetsspråkskonventionens artikel 12.1g) innehåller en be- stämmelse rörande arkivering. Här anges att i fråga om kulturell verksamhet och kulturella inrättningar skall staterna uppmuntra och/eller underlätta upprättandet av organ med uppgift att insamla samt förvara, presentera eller offentliggöra verk framställda på landsdels- eller minoritetsspråk. I propositionen bedömde regeringen att uppfyllde nämnda artikel endast för samiska. Mot denna bakgrund framhöll regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna till insamling, arkive- ring och vetenskaplig bearbetning av språkligt material på mino- ritetsspråk. Med detta ansågs det möjligt att uppfylla artikeln för samtliga minoritetsspråk. Vissa myndigheter och institutioner har i uppdrag att bevara och tillhandahålla arkivmaterial som rör de nationella minoriteterna. En sådan myndighet är (). har till uppgift att bevara vårt kulturarv genom att på vetenskaplig grund vidmakthålla och förmedla kunskap om dialek- ter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personer. Enligt rege- ringens regleringsbrev för skall målet när det gäller be- varande av samlingarna vara att förbättra deras status och arbetet med digitalisering skall ges prioritet. DAUM är en enhet inom och ansvarar för dokumentation, bevarande och tillgänglig- görande av material rörande det immateriella kulturvarvet i Norr- bottens och , där de svenska, samiska och tornedalsfinska kulturområdena ingår. DAUM är en resurs och aktör i ett nätverk tillsammans med andra aktörer som exempelvis universitet, museer, hembygdsföreningar och sameföreningar. Sam- lingarna består till stor del av inspelningar, skriftliga samlingar och tidningsurklipp om minoriteternas kultur. De nationella minoritetsspråken och arkiven Sammanställningar över arkivmaterial m.m. Det finns minst tre olika dokument som innehåller sammanställ- ningar av arkivmaterial på samiska. Dessa dokument är: N Nycklar till samiska arkiv – Inventering Àjtte, svenskt fjäll och samemuseum, , 2000 N Var kan man söka – fotografier, filmer, ljudband och handlingar om samer, sammanställning gjord av Àjtte, svenska fjäll och samemuseum, , 1999 N Samiska fonogram vid arkiv och institutioner i – DAUM 1979 Nedan följer en kort redovisning av för samerna betydelsefulla arkiv. gjorde Àjtte, svenskt fjäll- och samemuseum, i samarbete med , SVAR en inventering av samiska arkiv. Inventeringen avsåg i huvudsak de statliga och centrala arkiven samt de större museernas arkiv. Inventeringen visade att det i princip inte fanns något arkiv i vilket det samiska språket var samlat på pappersdokument. Det konstaterades också att det arkivmaterial som rör den samiska kulturen var insamlat och sammanställt utifrån andra kulturers perspektiv. Det finns dock undantag som exempelvis en del av ljudbanden på i () och samernas egna organisationers arkiv. På ljudbanden finns exempelvis intervjuer på olika samiska dia- lekter bevarade. Dessutom finns ett stort antal ljudband inspelade på svenska med samer. Dessa ljudband finns alla hos eller Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAUM) som är en enhet inom . DAUM har huvudsakligen ett något yngre material. Problemet med nämnda ljudband är att de varken är bearbetade eller överförda till ett säkert och hållbart media. Detta måste åtgärdas annars är det risk för att den kulturskatt ljudbanden är går förlorad. De nationella minoritetsspråken och arkiven genomförde fältundersökningar inom de samiska områdena . Arkiv- materialet finns nu i arkiv. Arkivet innehåller foton, teckningar och beskrivningar främst kring den materiella samiska kulturen. På finns ett stort antal fotografier som rör den samiska kulturen. Många av dessa kommer från fältundersök- ningarna. Även på finns ett stort antal fotografier tagna av den samiska fotografen . Fotografierna är tagna och beskriver den sydsamiska befolk- ningens liv och verksamhet. Samlingen innehåller dessutom ett stort antal porträtt på samer. På Àjtte finns stora fotosamling. Fotografierna är ett stycke samisk kulturhistoria, de är tagna första hälft och föreställer samernas liv kring . Det finns dessutom arkivmaterial från och ett stort antal ljudband, med bl.a. samisk jojk. Ett nytt ljudmaterial med nyinspelade jojkar är också på väg till arkivet. Àjttes undersökning utvisade att samerna som etnisk grupp inte syns i de inventerade arkiven. material är ju i första hand från de statliga myndigheternas verksamhet och inte ordnade efter etnisk tillhörighet. Ett sådant material är till exempel det arkiv som finns på i , populärt kallat Lapp- fogdearkivet, eller i arkiv mellan åren 1810 1952. De nationella minoritetsspråken och arkiven Det arkivmaterial som bäst beskriver det samiska samhällets verk- samhet finns framförallt inom de samiska organisationernas egna arkiv. Det kan till exempel vara samebyarnas arkiv, de olika samiska partiernas arkiv eller andra föreningars arkiv. är dessa arkiv med något undantag inte inordnade i någon befintlig arkivorganisation, utan förvaras av respektive organisation. Är arkivmaterialet tillgängligt? Vi har redan konstaterat att det endast finns ett mindre antal dokument på samiska. De arkiv som rör samisk kultur och som förvaras i de nationella arkiven är att betrakta som tillgängliga för allmänheten. Vissa av de arkiv som direkt rör det samiska språkområdet är dock inte tillgängliga i lika hög grad. Detta beror bl.a. på att många ljudband är obearbetade, inte heller är de överförda till ett säkert media. Det material som förvaras hos de enskilda organisationerna är inte att beteckna som tillgängligt för alla. En annan sak gäller ju de allmänna handlingar på vissa minoritetsspråk som förvaras på myndigheter som är tillgängliga enligt bestämmelserna om offent- lighet i tryckfrihetsförordningen. Det material som förvaras på och är tillgängligt för allmänheten. Önskemål om ett centralt arkiv Information om samernas språk och övriga villkor finns till stor del i olika statliga och kommunala myndigheters arkiv. Den stora geografiska spridningen av materialet gör att det exempelvis är svår för samerna att studera sin egen historia. Det är också svårt att få en överblick över materialet. Studier av den samiska kulturen kräver besök såväl på de svenska större arkiven som på flera nordiska arkiv. Från samiskt håll framställs därför önskemål om ett centralt samiskt arkiv. Det finns många fördelar med att samla arkivmaterial från det samiska området till ett centralt arkiv. Till exempel skulle detta kunna bidra till att stärka den samiska kulturen och den samiska gruppen i sig. Andra skäl och fördelar med ett centralt arkiv är att De nationella minoritetsspråken och arkiven möjligheten att öka tillgängligheten till materialet genom att be- arbeta och digitalisera det ökar, och att samarbete lättare kan ske med bibliotek och museer. Àjtte är på väg att färdigställa och öppna sitt nya arkiv och bibliotekscentrum Àja som betyder källa på samiska. Byggnaden ska stå klar . Àjttes mål är att samla arkiv och dokument kring den samiska kulturen på ett och samma ställe och där tillgängliggöra materialet för allmänheten. Vad kostar det att inrätta ett centralt arkiv? Ájtte har ett relativt nystartat arkivprojekt som i detta samman- hang kan vara ett exempel på hur arbetet med att inrätta ett centralt arkiv kan bedrivas och vad det kostar. Ájttes nybyggnad Ája skulle kunna utses till ett nationellt samiskt arkiv. Att begagna sig av Ájtte som en samiskt förankrad institution är av stor praktisk betydelse och en god förutsättning för att åstadkomma denna satsning. Syftet med projektet är att på relativt kort sikt bygga upp ett arkiv med handlingar, dokument och information. Efter projektets avslutning övergår det i en fast och kontinuerlig verksamhet. Arkivets uppgifter och verksamhet kan inte helt förutsägas i detta skede. Sammanställning av arkivmaterial m.m. Sverigefinländarnas arkiv bildades . Arkivet har numera en speciell roll som nationellt minoritetsarkiv. Arkivet har ett deponeringsavtal med , där det finns arkivmaterial deponerat. Arkivet behöver på egna arkiv- lokaler för att kunna utföra sina uppgifter. De nuvarande kontors- lokalerna finns i . Arkivets verksamhet har finansierats med bidrag från och . Det svenska bidraget kommer från arkiv hos . Med nuvarande finansiering, menar representanter för sverigefinländarna, att det finns risk för att arkivets verksamhet måste läggas ner. Sverigefinländarnas arkiv har prioriterat arkivbildare som till exempel sverigefinska föreningar, organisationer och enskilda. När det gäller föreningar är den äldsta bevarade handlingen över 100 år De nationella minoritetsspråken och arkiven På har deponerats material från bl.a. följande föreningar och sammanslutningar: i , Föreningen bottningar i , i , Finska klubben i , (Kungs- ängen-Upplands Bro), i och . Handlingarna i föreningarnas arkiv kan vara både på finska och svenska. De finska föreningarnas handlingar är huvudsakligen på finska. De finlandssvenska föreningarna har handlingar på svenska. I landet finns det hundratals föreningar som avvaktar att få deponera arkivmaterial lokalt eller hos . Sverigefinländarna har en sammanställning och arkivförteck- ningar över det material som har deponerats i . Det finns register på data över en del av det material som förvaras i institutionens egna lokaler. Vidare finns en sammanställning över biografiskt material som förvaras i och arbete pågår med att göra en sammanställning över det som finns i lokala arkiv som exempelvis folkrörelsearkiv. Material från föreningsliv finns bl.a. hos Stadsarkiv som har ett omfattande beståndsregister över arkivbildare. och Statens ljud- och bildarkiv har register över finskspråkigt material. Vid olika universitet finns material som rör undersökningar av invandrarnas liv i . I Åbo har registrerat material som handlar om finnarnas liv i . En annan typ av material är sådant som vissa insamlings- kampanjer resulterat i. Exempelvis finns en stor mängd material om sjukvårdsarbetarnas livserfarenheter och om metallarbetarnas min- nen. Sverige-finska skolan i har en del arkivmaterial. Är arkivmaterialet tillgängligt? Eftersom en stor del av arkivmaterialet fortfarande finns hos en- skilda personer och föreningar är det i mycket begränsad utsträck- ning tillgängligt för allmänheten. Det finns dock arkivmaterial som är tillgängligt för allmänheten i lokalerna i och i . Den moderna tekniken ökar tillgängligheten till materialet. Sverigefinländarnas arkiv har utvecklat ett elektroniskt bildarkiv för De nationella minoritetsspråken och arkiven att kunna förmedla bilder till landets olika delar. Arkivet har även utvecklat återsökningsmöjligheter till materialet genom att utveckla en databas för bilder. Dessutom arbetar Sverigefinländarnas arkiv med att utveckla ett digitalt bandarkiv i samarbete med bandarkiv. Vad kostar det att inrätta ett centralt arkiv? Eftersom Sverigefinländarna redan har en arkivverksamhet så avser kostnadsberäkningen driften av detta arkiv. För att kunna fylla en funktion som centralt arkiv för material på finska språket krävs minst tre anställda. är en person anställd. Ytterligare anställda skulle bl.a. möjliggöra en mer utåtriktad verksamhet, marknads- föring och samarbete med forskare. Uppskattningsvis skulle en budget med önskad bemanning av arkivet för innefatta kostnader om ca . Det finns endast ett litet antal dokument bevarade på detta språk. Inom detta minoritetsspråk finns ingen sammanställning över arkivmaterial. Det finns dock ett omfattande material i huvudsak inspelningar på ljudband och ortnamn, som förvaras på olika ställen i landet och även i . Vid DAUM finns inspelat band på finska och meänkieli från svenska . i för- varar dialektinspelningar. Därutöver finns det språkmaterial vid . Forskningscentralen för de inhemska språken i förvarar ett stort dialektmaterial från . Vid finns ett relativt omfattande material om . Materialet består av ljudupptagningar och etnologiska anteckningar. De nationella minoritetsspråken och arkiven Vid DAUM finns material om bl.a. folklig kultur och ortnamn från flera kommuner. Även forskningscentralen för de inhemska språken i har ett stort ordmaterial insamlat . Ett stort material bestående av mikrofilmer och sedesblad över jordeböcker och släktmaterial förvaras vid Nord- kalottbiblioteket i . Forskningscentralen för de inhemska språken i för- varar 400 500 foton och negativ tagna i svenska . Nordkalottbiblioteket har 800 fotografier. Är arkivmaterialet tillgängligt? Det material som finns består till stor del av ljudupptagningar. Detta material måste förvaras så att det inte förlorar i kvalitet. Även stora delar av textsamlingarna är svårtillgängliga för allmän- heten. Bedömningen är att materialet kan vara av intresse för både forskare och allmänhet. Därför kommer DAUM och Nord- kalottens kultur- och forskningscentrum att utveckla ett samarbete med att digitalisera allt material vid DAUM som rör . Önskemål om ett centralt arkiv kommun och genom DAUM i verkar för att kultur- och forskningscentrum ska bli grunden för ett arkiv för dokumentation av den tornedalska kulturen och meänkieli. Avsikten är att centrat ska erbjuda forskare, organisa- tioner, institutioner, föreningar och enskilda att forska kring språk, kultur och historia om och i synnerhet om . Ett syfte är att digitalisera befintligt arkivmaterial och därför har kultur- och forskningscentrum inlämnat en ansökan om infrastrukturstöd till . Det material som man ämnar digitalisera är i första hand ljud- upptagningar på rullband. De nationella minoritetsspråken och arkiven kultur- och forskningscentrum kommer även aktivt att samla in nytt språkmaterial, naturnamn samt texter på både meänkieli och finska. I ansökan till avseende digitalisering av dialekt- och radioinspelningar på bl.a. meänkieli uppskattas totalkostnaden för det tvååriga projektet uppgå till . Sammanställning över arkivmaterial m.m. Någon sammanställning över arkivmaterial finns inte. Det finns enstaka dokument på bevarade såvitt man känner till. som förvaras på Kungl. innehåller material om romerna och består bl.a. av och historiska arbeten och litteratur på romernas språk samt översättningar och bearbetningar. Ett annat exempel är ett visarkiv med inspelningar av visor och tillhörande texter framförda av tjeckiska romer. Inspelningarna förvaras vid Statens musiksamlingar, Svenskt visarkiv. Information om romer finns i en del myndigheters arkiv. Så har t.ex. vid nuvarande samlats material som härrör från utredningar om romerna och som bl.a. innehåller personakter. Dessa arkiv förvaras numera hos arkivmyndigheterna. Vid kon- takter med bl.a. , och har framkommit att det där kan finnas arkivmaterial av intresse. fotoarkiv förvaras vid och det inne- håller bilder av romer och olika miljöer. Fotografierna är i dåligt skick. Till nämnda material kan läggas olika privata samlingar. Det finns också läromedel och barnböcker på chib. Är arkivmaterialet tillgängligt? Med hänsyn till att få dokument på chib har upprättats och bevarats vid någon kulturinstitution kan sägas att materialet inte är tillgängligt för allmänheten. Bestämmelser om sekretess kan med- föra att arkivmaterial som rör enskilda personer inte heller är åt- De nationella minoritetsspråken och arkiven komligt för allmänheten. Det är också svårt att få klarhet om i vilket skick materialet är. Önskemål om ett centralt arkiv Den romska gruppen framhåller sitt intresse för att ett arkiv utses att särskilt ansvara för dokument på chib. Vad kostar det att inrätta ett centralt arkiv? Kostnaderna för att hålla en arkivfunktion uppskattar romerna till . Det finns ett antal olika förteckningar över dokument på jiddisch. Enligt uppgift finns det inte någon gemensam sammanställning över dessa. En kartläggning vore av stort värde. Det bör nämnas att i judiska församling pågår en kata- logisering av arkivmaterial. De viktigaste arkiven är i de judiska församlingarnas ägo. Det kan finnas vissa dokument i stadsarkiv och andra offentliga arkiv. Vid förvaras en av donerad samling. som ursprungligen är en bok- samling innehåller mycket information om judiska förhållanden. Samlingen innehåller troligen dokument på jiddisch. Är arkivmaterialet tillgängligt? Dokument på jiddisch kan inte anses vara tillgängliga för all- mänheten. De nationella minoritetsspråken och arkiven Önskemål om ett centralt arkiv Det finns ett framtida behov av ett arkiv med särskilt ansvar för dokument på jiddisch. Detta arkiv skulle kunna vara ett statligt arkiv under förutsättning att eventuella förbehåll gällande till- gängligheten till dokument och arkivmaterial inom språkområdet respekteras. Någon kostnadsberäkning för inrättandet av ett centralt arkiv har inte lämnats. 10Digital arkivinformation – hur skall arkivmyndigheterna rustas för att med digital teknik kunna tillgängliggöra äldre arkivmaterial och långsiktigt bevara digital information för framtiden? skall i samarbete med inrätta en forsknings- och utvecklingsenhet med placering i exempelvis Bodens kommun. Enheten skall under ledning delta i utvecklingen av tekniska lösningar för långsiktigt bevarande av digital information. skall i samverkan med arkivbildande myndigheter samt kommunala och landstingskommunala arkivmyndigheter, inventera beståndet av äldre ADB-system inom den offentliga för- valtningen, utreda vilka av dessa system som bör bevaras för fram- tiden samt ge förslag om hur den information ur äldre system som skall bevaras kan överföras till fastställda arkivformat och ange kostnaderna för detta. Inom skall inrättas en samordnings- och utveck- lingsfunktion. Funktionen skall ha till uppgift att på nationell nivå ansvara för frågor inom arkivområdet som bl.a. rör digitalisering och långsiktigt bevarande av digital information. får i uppdrag att i samverkan med universitet, hög- skolor och andra utbildningsanordnare verka för att det finns ett utbud av arkivvetenskapliga utbildningar och fortbildningar som tillgodoser de kvalitativa och kvantitativa krav som den moderna arkivbildningen och arbetsmarknaden ställer. roll bör förtydligas när det gäller hanteringen och tillhandahållandet av digitalt material inom offentlig förvaltning. Inte minst bör ha en framträdande roll i arbetet med en elektronisk statsförvaltning och när det gäller utveckling av 24- timmarsmyndigheter. Digital arkivinformation - hur skall bör samarbeta med landets övriga kulturarvsinsti- tutioner för att finna en gemensam strategi för tillgängliggörande och långsiktigt bevarande av digital information. Till har knutits en särskild referensgrupp att hantera vissa frågor som rör arkivmyndigheternas verksamhet och den nya tekniken. IT-referensgruppens arbete har resulterat i en rapport (se bilaga 2). Gruppens slutsats är att arkivmyndigheterna med nuvarande finansiella och personella resurser inte klarar att på ett tillfredsställande sätt hantera och tillvarata den digitala infor- mation som produceras inom offentlig förvaltning. I sin rapport pekar referensgruppen ut tre centrala områden för att komma tillrätta med problemet, nämligen åtgärder för att till- gängliggöra och bevara digital arkivinformation, organisationsför- ändringar och utbildningsbehov. I rapporten anförs bl.a. följande.