sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Jämfört med anser en större andel elever och all- mänhet att svenska är viktigt (ökningen är för elever och för allmänheten). 7.1.3Attityder till dialekter och sociolekter En stor del av den forskning om språkattityder som har bedrivits i och på andra håll har rört dialektal variation (se forsknings- genomgången i bilaga 2). En dialekt kan definieras som en språk- varietet som talas inom ett geografiskt avgränsat område och som skiljer sig både från standardspråket och angränsande dialekter. Dialekterna har en lång historia och representerar en talspråks- tradition som är av stort intresse språkligt och kulturellt. Dialekt- erna är viktiga bärare av vårt gemensamma kulturarv. I samband med de stora samhällsförändringarna som har ägt rum under 1900- talet har dialekterna i stor utsträckning utjämnats och närmat sig riksspråket. Forskning kring dialekter har lång historia i . Forskning bedrivs både vid universitet och högskolor och vid () som är en statlig myndighet vars upp- gift är att på vetenskaplig grund öka kunskaperna om dialekter, folkminnen, namn m.m. i samt att vidmakthålla, levande- göra och sprida detta kulturarv. Myndigheten skall särskilt samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om bl.a. dia- lekter. består av sex enheter på skilda platser i landet, var och en med ett regionalt eller ämnesmässigt ansvarsområde. Ett exempel på en undersökning av svenskars åsikter om stan- dardsvenska och dialekter är en studie av attityder i olika delar av landet till mer utjämnade dialekter respektive standardspråk (Bol- fek Radovani 2000). En attitydundersökning gjordes i , , , och . Den visar bland annat att dialekter i de norra och västra delarna av landet är mer prestigefyllda, vilket bekräftar tidigare forskning. (1985) nämner två faktorer som anses bidra till att vissa dialekter åtnjuter högre prestige än andra: dels spridda stereotypa åsikter och fördomar om talarna av dialekten, dels förhärskande maktrelationer i samhället. Bakom språkattityder finns det ofta sociala värderingar och attityder till olika människor, snarare än till deras språk. Toleransen inom bl.a. etermedierna mot dialekter förefaller att ha ökat . Som framgår av kapitlet om massmedier- nas språk är det inte ovanligt att det talade språket i radio och TV är färgat av talarens dialektala ursprung, inte minst i de lokala radiokanalerna inom . Inom språkforskningen har man studerat dialekter . och framåt har man också uppmärksammat språkets sociala variation och de s.k. sociolekter som därigenom skapas. Språkbruket har samband med bland annat ålder, kön och socioekonomisk ställning. En sociolekt kan således sägas vara en social dialekt, dvs. en språkart som är utmärkande för en viss social grupp. har frågor om s.k. multietniskt ungdomsspråk diskuterats. Vissa har sett Rinkebysvenska och annan språklig variation i mångkulturella bostadsområden som undermålig svenska, medan andra menar att sådant språk snarare skall betrakt- as som en dialekt – om än med lite ovanlig bakgrund – och därmed inte kan värderas i termer av bra och dåligt språk. Bland annat i undersöker språk och språk- bruk bland ungdomar i mångspråkiga storstadsmiljöer. Även andra forskningsinstitutioner forskar om t.ex. multietniskt ungdoms- språk och andra nya former av svenska. Genom framför allt invandring finns det många som har svenska som andraspråk och som talar språket med mer eller mindre påtag- lig brytning. Vilka attityder till brytning finns i dagens ? De flesta som deltog i kommitténs enkätundersökning () anser att man måste acceptera att invandrare talar svenska med utländsk brytning. I enkätundersökningen ställdes även en fråga om invandrares svenskkunskaper. Av svaren framgår att anser att det ställs för stora krav på invandrares kunskaper i svenska när de söker jobb. Knappt hälften håller dock inte med om att det skulle ställas för stora krav i detta avseende. Det finns här vissa åldersskillnader: de yngsta anser i högre utsträckning att det ställs för stora krav (). Även personer som inte har svenska som modersmål eller har svenska och något annat språk som modersmål är benägna att anse att kraven är för högt ställda (). Det finns resultat från ett forskningsprojekt om lärare med ut- ländsk bakgrund som indikerar att skolledare och lärarutbildare drar slutsatser om yrkeskompetens utifrån uttalet (, & Dorriots 1998; 1998). I projektet försökte man klarlägga kriterier som kan vara aktuella när lärare med utländsk bakgrund skall anställas. Man intervjuade skolledare och lärarutbildare och lät dessa bedöma fem utlandsfödda lärares pedagogiska egenskaper och språkfärdighet i olika undervisningssituationer. Man gjorde dessutom en kartläggning av antalet uttalsfel hos lärarna. Det framkom att skolledarnas och lärarutbildarnas bedömning av lärar- lämplighet och brytningsgrad visade en stor samstämmighet, det vill säga att skolledarna och lärarutbildarna verkade dra slutsatser om yrkeskompetens utifrån uttalet. Det förefaller alltså som om det föreligger en risk för att lärare med brytning bedöms som mindre skickliga trots att de är jämbördiga med sina kolleger i andra avseenden. Inom forskningen har det endast i begränsad utsträckning upp- märksammats vilka svårigheter som faktiskt kan uppstå på grund av bristande förståelse och/eller svårigheter med att göra sig förstådd i arbetslivet. I vår kartläggning har det framkommit att kunskaperna om vilka typer av språkproblem som förekommer i arbetslivet är små, både när det gäller hur andraspråksanvändare upplever dem och hur svenska arbetskamrater och arbetsledare ser på språkliga hinder i kommunikationen med anställda med svenska som andra- språk. Internationell forskning visar att fördomar gentemot olika etniska grupper kan uppstå och befästas på ett mycket omedvetet plan till följd av ganska subtila avvikelser i språket. Det kan till ex- empel handla om en något avvikande rytm och melodi i det talade språket som infödda svenskar kan uppleva som otrevlig eller krävande eller avvikelser i pragmatiska mönster som är svåra att sätta fingret på. Förekomst av svenska med brytning i etermedierna En fråga som är kopplad till attityder till brytning är i vilken grad som svenska talad av personer med utländsk bakgrund förekommer i de svenska etermedierna. Det finns få uppgifter om i hur stor ut- sträckning som svenska talad med brytning förekommer i medier- na. och TV har genomfört en undersökning, Svenska TV-nyheter – en spegling av och vår omvärld? (2000) som ger en indikation på att invandrare och personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade i TV. kom fram till att personer med utländsk bakgrund stod för av den totala tid som människor kom till tals i TV-nyheternas inrikesrapportering. Personer med utländsk bakgrund omfattade i denna undersökning både personer som tala- de svenska med brytning och personer med utomnordiskt namn. Inom medieföretagen finns en medvetenhet om frågan. Som ex- empel kan nämnas att () antog en policy för kulturell mångfald. Enligt SR:s public service-redovisning arbetade fler personer med utländsk bakgrund och även språklig brytning på , vilket enligt företaget förhoppningsvis har bidragit till att öka acceptansen för svenska med brytning i radio. Det finns en strävan att få personer med annat ursprung än svenskt att höras i radion i olika sammanhang. Det mångkulturella samhäll- et speglas enligt SR bäst om det ingår som en naturlig del av SR:s programverksamhet i alla typer av program. Regeringen har i budgetpropositionen för betonat att kraven och ambitionerna vad gäller svenska språket inte får ställas mot en bred acceptans av den svenska som inte talas helt perfekt eller talas med utländsk brytning. Vårt förslag: Åtgärder skall vidtas för att förändra attityderna till svenska språket och olika språkliga varieteter i positiv riktning. Svenska språket är en viktig del av kulturarv. Kommitténs undersökningar visar att befolkningen i också ser svenska språket som mycket viktigt för , eftersom det är en del av landets identitet. Detta stämmer väl med den uppfattning som vi redovisar i detta betänkande, nämligen att svenska skall vara ett samhällsbärande språk i . I kapitel 16 lämnar vi förslag till mål för språkpolitiken som har denna inriktning och i kapitel 18 lämnar vi dessutom förslag som rör den rättsliga regleringen av svenskans ställning. Forskning om attityder till språkliga varieteter bör öka Enligt vår bedömning behövs det mer forskning kring olika språk- liga varieteter såsom dialekter, sociolekter och brytning, framför allt om vilka attityder folk har till dem men också vilken betydelse denna variation har för synen på språkriktighet, för utbildningen m.m. Det kan t.ex. gälla attityder till det multietniska ungdoms- språk som talas i framför allt storstäderna och vilken betydelse detta har för de berörda ungdomarnas möjligheter i skolan och arbetslivet. Forskning om förekomsten av språkproblem i arbetslivet bör öka Enligt vår bedömning behövs det mer forskning om vilken typ av språkliga och kommunikativa problem som människor upplever på olika typer av mångkulturella arbetsplatser. Sådan forskning kan öka vår förståelse för de problem som kan uppstå vid kommunika- tion över språk- och kulturgränser och som i förlängningen kan leda till fördomar och diskriminering. Sådan forskning kan natur- ligtvis bidra med viktig kunskap för undervisningen i svenska som andraspråk och svenskundervisningen för invandrare. skall ges ökade resurser för arbete med dagens dialekter Vi anser att dialekterna är en viktig del av vårt kulturarv som bör bevaras, men också brukas. Dialekterna är en del av den mång- språkighet som råder i . Bruket och bevarandet av dialekter- na är inte bara viktiga för samhället som helhet, utan naturligtvis också för de enskilda individer som talar dialekt. Vi menar att alla måste få sitt språk respekterat, oavsett om vi talar dialekt eller inte – språk och identitet hänger nära samman. I budgetpropositionen för gör regeringen bedömningen att genom insamling, digitalisering och förmedling av arkiv- material samt forskning inom sitt verksamhetsområde bidrar till att bevara kulturarvet. Vi delar denna bedömning, men vi vill även peka på att det finns behov av ett mer aktivt arbete för dialekternas överlevnad genom att de också brukas. Det är särskilt viktigt att barn och ungdomar i dialektala miljöer möter dialekten i mer offi- ciella miljöer och inte enbart i hemmet eller . bör kunna spela en mer aktiv roll i arbetet med att främja bruket av dialekter och då utifrån sin särskilda kompetens. Vi föreslår att skall ges resurser att bistå bl.a. språkvården och med sakkompetens i deras arbete för dialekterna. Vidare föreslår vi att även ges utökade resurser för att på olika sätt arbeta med det faktiska bruket och vidmakthållandet av dagens dialekter. Detta är en viktig insats bl.a. för att uppnå det kulturpolitiska målet att både bevara och bruka kulturarvet. I kapitel 12 föreslår vi olika insatser för att främja skolans stöd till dialektal språkutveckling. Språkvården skall genomföra intensifierade informationsinsatser om bra och dåligt språk Kommitténs undersökningar visar att i det närmaste alla tycker att svenska är ett viktigt skolämne. Det finns således stöd för att svenskan har status som kärnämne i skolan. anser endast hälften av allmänheten att skolan har lyckats ge eleverna goda kun- skaper och färdigheter i svenska. Bland eleverna själva anser dock en stor majoritet att de får goda kunskaper och färdigheter i svenska. Alla tycker alltså att det är viktigt med god utbildning i svenska, men många tycker att skolan inte lyckas. I flera fall fram- kommer missnöje med ungdomars språk som ibland till och med beskrivs som fattigt eller dåligt. Det är därför angeläget att föra en offentlig diskussion kring bra och dåligt språk, där attityderna till ungdomars språk upp- märksammas särskilt. Detta är en uppgift för både språkvården och . I kommitténs förslag om språkvårdens framtida upp- gifter och organisation betonas just den informerande uppgiften för den centrala, statligt finansierade språkvården. Vi föreslår att språkvården ges i uppdrag att utöka och intensifi- era sina informationsinsatser om språklig variation och attityder till språk i allmänhet och språklig variation i synnerhet. Särskilt bör ungdomsspråk, dialekter, sociolekter och den svenska som talas av personer med annat modersmål uppmärksammas. Dessa insatser bör riktas både mot skolan och mot allmänheten. Språkvården bör samarbeta med språkforskningen samt kring insatser som riktas mot skolan och med när det gäller dialekter. Denna diskussion måste utgå från en solid kunskapsgrund, var- för det, som ovan föreslagits, behövs ytterligare forskning inom dessa områden. Svenskans hela variation med dialekter och olika brytningar skall av- speglas i etermedierna Attityderna till brytning är relativt positiva i vår attitydundersök- ning. (Uppenbart är dock att det kan vara svårt att avgöra hur ärliga svaren är.) kan det konstateras att personer med utländsk bakgrund fortfarande har problem, bl.a. på arbetsmarknaden. Detta är en fråga som till stor del handlar om attityder. Genom segregeringen i samhället är de naturliga kontakterna mellan personer med utländsk och svensk bakgrund inte alltid så utbredda. Det är därför viktigt att svenska talad av personer med utländsk bakgrund förekommer i betydligt större utsträckning än nu i olika sammanhang. Det finns också exempel på att utveck- lingen i vissa avseenden går i den riktningen, bl.a. har ett antal biograffilmer där huvudpersonerna talar svenska med utländsk brytning fått stora publikframgångar. Sådant bidrar för- modligen till mer positiva attityder till brytning. Från kommitténs sida vill vi framför allt peka på mediernas roll. Inom olika medieföretag har mycket gjorts för att öka inslagen av svenska med brytning i radio- och TV-program. kommer svenska med brytning fortfarande i tämligen ringa om- fattning i radio och television. Detta riskerar att förstärka negativa hållningar till svenska med brytning. När det gäller andra språkliga varieteter, såsom dialekter och sociolekter, ges dessa ett visst utrymme i etermedierna. Vi vill dock betona vikten av att dessa hörs mer i radio- och TV-program. Dialekterna är en hotad del av vårt kulturarv. Om mer dialekter hördes i både radio och TV skulle det troligen bidra till en mer positiv inställning till språklig varia- tion och dessutom förstärka dialekternas möjlighet att överleva. Vi föreslår att dessa förhållanden skall uppmärksammas i fram- tida tillståndsvillkor för public service. Det är av stor betydelse att den svenska som förekommer i etermedierna avspeglar den språk- liga variation som finns i samhället. 7.2Attityder till och kunskaper i nordiska språk Det finns många former av nordiskt samarbete De nordiska länderna har en lång gemensam historia. visar sig den nordiska samhörigheten på olika sätt. Det officiella nordiska samarbetet kanaliseras genom de båda organisationerna och . och stöder olika aktivi- teter som syftar till att stimulera och fördjupa det nordiska sam- arbetet. Detta sker i form av projektbidrag, stipendier och utbytes- program. Som ett exempel kan nämnas som är det viktigaste nordiska stödorganet för kultur. Det nordiska samarbetet inom språkvården beskrivs i kapitel 19 (se även bilaga 5). Förutom det officiella nordiska samarbetet finns det också aktiva nordiska nätverk inom många olika samhällsområden, t.ex. inom kultur och föreningsliv. Nämnas bör också som finns i alla de nordiska länderna och sammanlagt har ca 100 000 medlemmar. arbetar för ökat nord- iskt samarbete bl.a. inom områdena arbets- och näringsliv, kultur, utbildning, miljö och massmedier. Den nordiska språkgemenskapen är central i det nordiska sam- arbetet. Den har pekat på att språket är en för- utsättning för att man skall kunna ta del av det gemensamma kul- turarvet (skr. 2000/01:90). Målet är att de skandinaviska språken fortsatt skall utgöra den gemensamma ramen i det nordiska sam- arbetet och att den internordiska språkförståelsen och kultur- kompetensen skall vidareutvecklas och bestå samt att nordbors färdigheter att förstå varandra i skrift och tal skall stärkas. Genom den nordiska språkkonventionen har nordiska med- borgare rätt att använda sitt eget språk i kontakter med myndighet- er i ett annat nordiskt land (se vidare kapitel 18). I en rapport om nordisk språkförståelse (2001) pekas på att hur bra vi förstår varandra bl.a. beror på vårt intresse för grannländerna, vår vana att höra de övriga nordiska språken och vår vana vid språklig variation över huvud taget. Den nordiska språk- förståelsen kan delas in i två slag. Primär språkförståelse: med utgångspunkt i sitt eget språk för- står man det andra språket utan att behöva lära sig det. Denna förståelse har svenskar, danskar och norrmän sinsemellan. Sekundär språkförståelse: ett av de skandinaviska språken är hjälpspråk till de andra två. För islänningar, färingar och grön- ländare är det ofta danskan och för ofta svenskan. Förståelsen av de övriga nordiska språken varierar mellan de olika nordiska länderna. I rapporten om nordisk språkförståelse görs följande iakttagelser. Norrmän är bäst på att förstå de två andra språken, särskilt svenska. Det finns flera orsaker till detta. En är att det norska bokmålet har ett stort gemensamt ordförråd med danskan. Norrmännen är också vana vid stor språklig variation genom sina två skriftspråk och användningen av dialekt i det offentliga livet. Norrmän får genom radio och TV en god inblick i svensk kultur. Danskar förstår norska nästan lika bra som norrmän förstår danska, mycket tack vare det gemensamma ordförrådet. Man har svårare med svenskan. Svenskarna förstår inte norska fullt lika bra som norrmän för- står svenska. Förståelsen av danska är sämre än vad danskarna förstår svenska. Det är enklare att förstå danska i skrift. För islänningar var danska fram det första främ- mande språket i skolundervisningen. För färingar är danska ett levande andraspråk. Norska och svenska program i färöisk TV översätts inte. Sedan självstyrelsen 1979 är grön- ländska förstaspråk i skolundervisningen. Tidningar har artiklar på både danska och grönländska. För är svenska det nordiska kommunikationsspråket. De finskspråkigas kunskaper i svenska är dock ojämnt fördelade. I Nordiska ministerrådets handlingsplan Nordmål 2000–2004 sägs det att förståelsen av grannspråken tillgodoses i grannspråksunder- visningen i , och . I rapporten om nordisk språkförståelse pekas dock på att skolundervisningen lägger allt mindre vikt vid nordisk språkförståelse och läsning av nordisk lit- teratur. kursplaners anvisningar om att eleverna skall lära sig att förstå grannspråken har i den nya kursplanen för svenska i ersatts med att eleverna skall få erfarenhet av språk- en i de nordiska grannländerna. pekas i rapporten på att lärarutbildningen i grannspråken blir alltmer summarisk. Olika initiativ har tagits i angående ut- bildningsfrågor. Bland annat kan nämnas att ett permanent mobil- itetsprogram för högstadium skall utarbetas på grundval av erfarenheterna av pilotprojektet mini. Nord- plus är rådets och ministerrådets program för att stärka det nord- iska utbildningssamarbetet. Omkring 3 500 studenter och lärare får stipendier för att resa till ett annat nordiskt land. Nordplus junior och Nordplus mini riktar sig till ungdomar respektive grundskoleklasser. Genom Nordiska ministerrådets stipendie- ordning Nordplus har sedan starten ca 30 000 studerande och lärare inom olika ämnesområden fått möjlighet att göra resor och studiebesök i grannländerna. Ett projekt som drivs av bl.a. är Nordiska teman. Skolor i har i samarbete utarbetat mål med nordisk prägel för kurser inom olika ämnen och yrkesområden. Syftet är att genom utbildning stärka den nordiska identiteten och det nordiska kunnandet. Den skola som vill kan anordna en nord- isk kurs, eller utarbeta en i samarbete med andra nordiska skolor. är det nordiska skoldatanätet () som bl.a. innehåller ett kontaktgalleri där man kan söka brevvänner, sam- arbetspartner etc. i de andra nordiska länderna. Där finns även bl.a. , skandinaviska ordböcker och länkar till de nationella skoldatanäten. Nordiska lektorer vid svenska universitet Vid svenska universitet har det funnits s.k. nordiska lektorer vid institutionerna för nordiska språk/svenska språket. De nordiska lektorerna är personer från , och som undervisar i danska, norska och isländska. betalades de nordiska lektorerna i genom ett särskilt anslag från statsmakterna, men detta har överförts till de ordinarie uni- versitetsanslagen, så att de nordiska lektorerna finansieras på samma sätt som övrig personal. fanns också en speciell tjänstetyp kallad nordisk lektor. Innehavarna av sådana lektorat hade tidsbegränsade placeringar (med möjlig förlängning yt- terligare ) vid respektive universitet. Denna särskilda tjänste- typ har avskaffats. De nordiska momenten har minskat inom kursutbudet vid institutionerna, inte minst inom de delar som ingår i lärarutbild- ningar av skilda slag. Därigenom har det blivit svårare för institu- tionerna att finansiera en hel lektorstjänst i de respektive språken, och olika indragningar och nedskärningar har därför skett. Kurslitteratur på grannspråk – ett sätt att öka förståelsen? Vid svenska universitet och högskolor används i stor utsträckning kurslitteratur på engelska. Undersökningar visar att betydligt fler svenskar anser att de förstår engelska bättre än norska och danska. Men finns det indikationer på att vi överskattar våra kun- skaper i engelska och kanske underskattar vår förståelse av grann- I rapporten om nordisk språkförståelse (2001) refereras exempelvis ett test från ett svenskt universitet där stud- enterna fick läsa en lärobok på norska. Möjligheten fanns också att läsa samma bok på engelska. Ett test efteråt visade att de som läst den norska versionen hade förstått ämnet bättre. i kabel når inte många i Det finns ett antal kabel-TV-nät i . Det behövs inget till- stånd för att bedriva kabelsändningar. I sattes utbyggnaden av kabelnät för vidaresändning av program från satelliter igångs . är ungefär 2,7 miljoner hushåll anslutna till kabel- nät, enligt Radio- och (siffran gäller analog täckning). I den svenska lagstiftningen regleras den s.k. sändningsplikten. Den innebär att den som äger eller förfogar över ett kabelnät för sändning av TV-program som når fler än tio bostäder är skyldig att se till att de boende i fastigheter som är anslutna till nätet kan ta emot vissa sändningar, SVT1, SVT2 och TV4. Utredningen om ökade norska TV-sändningar i svenska kabelnät (i kabelnät, SOU 1997:68) föreslog att den lag som ålägger företagen att utan kostnad ha med de svenska kanalerna SVT1, SVT2 och TV4 samt en lokal kanal i sina nät skall komplet- teras med ett åläggande att erbjuda kunderna en s.k. public service- kanal från vardera och . För denna tjänst skall bolagen enligt förslaget ha rätt att ta ut en rimlig tilläggsavgift. Enligt utredningen om grannlands-TV i kabelnät har bara en liten del av befolkning tillgång till TV-program från grann- länderna. Dansk kan ses av och norska NRK av av befolkning. I våra grannländer kan av befolkningen se de svenska huvudkanalerna. I har av befolkningen tillgång till SVT1 och SVT2 och till NRK. I sprids och danska program i de norska kabelnäten på kommersiell grund efter ett direkt agerande av och statsministrar. Av den norska befolk- ningen har tillgång till svenska program. Var tionde norsk tittare med tillgång till svenska TV-kanaler ser på SVT1, SVT2 eller TV4. Enligt utredningen är intresset för grannländernas TV-program relativt stort i . Nordiska inslag i svenska medier är få Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och . har fonden stött produk- tion av drygt 200 filmer och TV-serier (skr. 2000/01:90).