sou · GQB327d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi menar att är en sådan instans och att man utifrån sådana anmälningar kan arbeta med uppföljning och utvärdering. Både den egeninitierade och den externt initierade uppföljningen förutsätter ett nära samarbete med andra myndigheter såsom Skol- verket, och . I vissa fall kan ären- den överlämnas till andra myndigheter och roll kan vara att lämna språkliga expertutlåtanden. I andra fall kan Språkråd- et behöva bistå andra myndigheter. Införandet av språkpolitik som ett eget politikområde och om- vandlingen av språknämnderna till en statlig myndighet ställer dessutom ökade krav på beslutsunderlagen till statsmakterna, bl.a. vad avser måluppfyllelse och resultat. Enligt vår bedömning bör sammantaget ha minst två personer för uppföljnings- och utvärderingsfrågor (en för uppfölj- ning av hur författningsbestämmelser och andra regler fungerar, en för den mer mål- och resultatinriktade uppföljningen och ut- värderingen). Vi har dessutom föreslagit att skall ha resurser för att upphandla kvalificerade utredningar. I detta ingår att uppföljnings- och utvärderingsfunktionen måste ha kompetens att genomföra sådana beställningar och att kunna ta hand om resultaten. Vilken omfattning dessa resurser skall ha kan diskuteras. Kom- mittén har i sina överväganden menat att omfattningen naturligtvis kan göras olika stor beroende på vilken ambitionsnivå som staten har när det gäller att ta fram kunskaper om svenskan och de övriga språken i . Vi menar att detta är en verksamhet som är av stor betydelse för språkpolitiken och att den därför bör ges betyd- ande resurser. måste en sådan uppbyggnad kunna finan- sieras. Mot den bakgrunden föreslår vi att inledningsvis ges ca och att den resursen sedan bör öka.1 Sammanfattningsvis innebär detta att 2 årsarbetskrafter avsätts för uppföljning och utvärdering samt att tillförs för att upphandla kvalificerat utredningsarbete. I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i det internationella arbete som vi föreslår att språkråd skall bedriva i fram- tiden. har avsatt ungefär en halv års- arbetskraft för det nordiska samarbetet. När det gäller det nordiska samarbetet innebär våra förslag inga ytterligare uppgifter. EU-sam- arbetet är dock ett nytt samarbetsområde för språkvården. Storlek- en på detta beror på vilken omfattning sådant arbete kommer att få . Detta innebär att 0,5 årsarbetskrafter tills vidare bör avsättas för internationellt samarbete. 21.1.11 Myndighetsledning och administration Som en utgångspunkt för resonemangen kring kostnader för myndighetsledning, administration samt driftskostnader kan tas Svenska språknämndens nuvarande kostnader: 1 Som jämförelse kan nämnas att disponerar ca för forskning inom skolväsendet och att , , , samt ansvarsmuseerna tillsammans disponerar ca för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Kommunikationskostnader (IT, tele etc.): ca 0,3 miljoner kro- nor Förvaltningskostnader (styrelse etc.): ca Produktionskostnader (Språkvård etc.): ca . Vi föreslår i kapitel 20 att skall ha en styrelse och en chef som utses av regeringen. har en föreståndare. har inga särskilda resur- ser för ledning. Vi menar att kostnader för myndig- hetsledning (chef och styrelse) ungefär bör motsvara en mindre ökning av de nuvarande kostnader som har för detta. I vårt förslag ingår även att olika referensgrupper kan inrättas. Detta är viktigt för att förankra förslag och för att ge impulser från olika delar av samhället. Sådana referens- grupper medför dock också kostnader för arvoden, resor, trakta- menten och dylikt. Vi har i detta betänkande inte tagit ställning till hur många referensgrupper som bör inrättas. Det bör vara en upp- gift för organisationskommittén att ta fram ett förslag på vilka refe- rensgrupper som skall inrättas, hur ofta de skall sammankallas samt hur stora kostnader för dessa som kan beräknas. I våra beräkningar har vi dock utgått från att ca fem referensgrupper inrättas och att dessa kostar ca vardera. Staten bör därför reservera medel för detta, förslagsvis . När det gäller kostnader för administration gör vi följande bedöm- ning. ges nya uppgifter som ställer stora krav på kon- takter med både allmänhet, näringsliv, myndigheter och forskning. ges även nya uppgifter som ställer stora krav på en väl fungerande administration, bl.a. att upphandla kvalificerat utred- ningsarbete och ev. också allmännyttig terminologi. måste beaktas att den ökade storleken på i jämförelse med de nuvarande språknämnderna ökar kraven på myndighetens administration. har 2,2 årsarbetskraft- er för administration knutna till sitt sekretariat, medan Sverige- finska språknämnden inte har några särskilda resurser för administ- ration. En ny myndighet ställer ökade krav på administrativa resurser. Vi beräknar därför att kommer att behöva följande ad- ministrativa resurser: en administratör med möjlighet att ge IT-stöd en kontorsassistent (halvtid). Förutom detta måste naturligtvis ges resurser för olika typer av kringkostnader som normalt förekommer på myndigheter av denna storlek och med liknande uppgifter. Det bör betänkas att den nya myndigheten kommer att få betydligt utökade uppgifter jämfört med nuvarande språknämnder. Ökade krav kommer att ställas på den utåtriktade verksamheten. Nya uppgifter inom statusarbetet och uppföljning och utvärdering innebär betydligt ökade kostnader för resor m.m. Ett utökat antal anställda leder naturligtvis också till ökade lokalbehov, varför hyreskostnaden kommer att öka. Språkbanksverksamheten samt de ökade kraven på utåtriktad verksamhet kommer även att innebära ökade dator- kostnader. Vårt förslag innebär att verksamhet (och därmed kostnader) blir mer än så stor som den nuvarande verk- samheten vid när det gäller antalet års- arbetskrafter. Flera av kostnaderna kommer dock att öka betydligt mer eftersom verksamheten får en delvis annan inriktning. Detta gäller t.ex. kostnader för utåtriktad verksamhet, IT och resor. Summa kostnader för myndighetsledning och administration Sammanfattningsvis innebär vårt förslag att resurser motsvarande 4,5 årsarbetskrafter bör beräknas för myndighetsledning (1 års- arbetskraft) och administration (3,5 årsarbetskrafter) under anslag- et till språkråd. Dessutom beräknar vi att rådet behöver resurser för olika kringkostnader motsvarande 11,5 miljoner kro- nor. Beräknade kringkostnader för språkråd Lokalkostnader (hyra, städning etc.) Kontorskostnader (material, kopiering m.m.) Datorkostnader, tele, porto etc. Utåtriktad verksamhet (tidskrift, broschyrer, annonser, seminarier etc.) Förvaltningskostnader (styrelsemöten m.m.) 21.2Ekonomiska konsekvenser – finansiering av ny språkvårdsorganisation Andra politikområden måste bidra till finansieringen av språk- politiken Vi vill inledningsvis betona att vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket innebär att språkpolitik lyfts upp som ett nytt, samlat område där staten – tillsammans med andra aktörer – har ett ansvar för att insatser skall genomföras. Detta innebär naturligtvis särskilda svårigheter när det gäller hur olika förslag skall finansi- eras. Det är inte möjligt att fullt ut finansiera förslagen genom om- prioriteringar inom befintliga statliga insatser för språkvården. Statens engagemang i språkvården har varit mycket begräns- at. Från kommitténs sida vill vi understryka att vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket förutsätter att satsningarna på språket finansieras genom insatser från olika statliga politik- I flera fall pekar vi också på att andra aktörer måste vara med och finansiera olika insatser, t.ex. kommuner och näringslivet. Fortsatt finansiering av språkvården genom anslag, bidrag och övriga intäkter Finansieringen bör liksom ske genom dels statliga anslag, dels bidrag från olika aktörer, dels försäljnings- och uppdrags- intäkter m.m. Vi har pekat på vikten av en tryggad statlig finansi- ering som gör att man inte är beroende av kommersiell verksamhet. Vi har i kapitel 19 pekat på att språkvården inte får vara beroende av försäljningsintäkter från produkter som borde göras allmänt till- gängliga, varför staten bör öka sina anslag till språkvården. Mot den bakgrunden menar vi att språkråd bör vara en statlig myndighet som till allra största del finansieras genom statliga an- slag. Myndigheten skall dessutom ha rätt att ta emot bidrag och disponera olika former av försäljningsintäkter, men detta får inte utgöra något hinder mot att tillgängliggöra publikationer för den breda allmänheten. 21.2.2Föreslagen finansiering av höjda statliga anslag Vi föreslår följande finansiering av de kostnader som handlings- programmet för svenska språket medför för den nya myndigheten språkråd. Anslag till språkvårdande verksamhet Vi föreslår att staten överför följande resurser till : nuvarande statsbidraget till , ca nuvarande statsbidraget till , ca nuvarande statsbidraget till , ca anslaget till minskas med motsvarande kostnaderna för det centrala stödet till myndig- hetsspråkvården. Överföring från andra politikområden Vi föreslår att de kostnader som en satsning på en ny språk- myndighet innebär måste delfinansieras av de politikområden som på olika sätt kommer att dra fördel av den verksamhet som språkråd skall bedriva. Som framgått av de tidigare kapitlen kom- mer verksamhet att bidra till att målen för en rad olika politikområden uppnås. Det är därför enligt vår mening i hög grad rimligt att dessa bidrar till finansieringen av den nya språkpolitiken. De språkpolitiska insatserna är små i förhållande till de insatser som görs inom stora och redan etablerade politikområden, varför det enligt vår bedömning inte bör innebära några större problem att göra de förhållandevis små omprioriteringar som vi föreslår. Vi menar därför att resurser skall tillföras språkpolitiken och anslaget till språkråd och finansieras genom en omprioritering från i första hand nedanstående politikområden. Politikområde 1 Effektiv statsförvaltning och 46 Demokrati En av utgångspunkterna för vårt arbete och förslaget till handlings- program för svenska språket har varit demokratifrågan. Regeringen skriver följande i sina direktiv till vår kommitté: För ett demokra- tiskt samhälles utveckling är språket och yttrandefriheten av central betydelse. Makten i sina olika former utövas i hög grad genom språket. Allas rätt till språk är enligt vårt synsätt i högsta grad en demokratisk rättighet. Ett klart och begripligt offentligt språk är dessutom en förutsättning för att vi skall kunna utöva våra demo- kratiska rättigheter. Vi har i betänkandet starkt betonat de språk- demokratiska aspekterna på statsförvaltningens arbete, bl.a. genom att peka på terminologins betydelse för att det förvaltningspolitiska initiativet 24-timmarsmyndigheten skall kunna genomföras och betydelsen av ett klart och begripligt myndighetsspråk. En väl fun- gerande språkvård inom myndigheterna bidrar också till att effekti- verksamheten vid myndigheterna. Utvecklingen inom språkteknologin och framtagande av maskinöversättning för svenska har stor betydelse för statsförvaltningen. Vi menar därför att en del av de resurser som finansierar den satsning på demokrati och förvaltningspolitisk utveckling som staten bedriver bör föras över till språk- råd. Vårt förslag innebär även att statsförvaltningen i övrigt i viss mån avlastas uppgifter. ges t.ex. ansvar för handläggning av olika frågor kring IT, språk, terminologi och EU-samarbete som till viss del sköts av bl.a. Statskontoret. Politikområdena om- fattar sammanlagt . Vi föreslår att resurser motsvarande överförs från dessa politikområden till språkpolitiken. Politikområde 37 IT, tele och post Vi pekar i vårt handlingsprogram på den stora betydelse som språk- et har för den fortsatta IT-utvecklingen. Språket är en del av den mjuka infrastrukturen som staten måste ta ansvar för. Detta är ett synsätt som delas av de flesta aktörer inom området; bl.a. IT- kommissionen, och Statskontoret har pekat på detta. Ett klart och begripligt språk med tydliga begrepp och termer är en förutsättning för att de av beslutade IT-politiska målen skall kunna uppnås. Vi menar att det därför är naturligt att IT-politiken fortsätt- ningsvis får delfinansiera den nya språkpolitiska satsningen. Upp- giften att leda utvecklingsarbetet med maskinöversättning bör enligt vår bedömning finansieras inom ramen för förvalt- ningsanslag. När det gäller statens andel av projektkostnaderna för att utveckla en svensk maskinöversättning bör dessa finansieras inom ramen för IT-politiken. Detta är en satsning som kan börja i samband med att uppdrag upphör . Politikområdet omfattar ca . Vi föreslår att resurser motsvarande (löpande kostnader) och (engångskostnad) överförs från IT-politiken till språkpolitiken. Politikområde 10 Integrationspolitik, 11 Storstadspolitik och 47 Minoritetspolitik Vårt förslag till handlingsprogram innebär en tydlig och mål- medveten satsning på ett mångspråkigt och mångkulturellt . Vi föreslår bl.a. att beslutar om mål för en nationell språkpolitik som innebär att alla skall ha rätt till sitt språk. Vi läm- nar förslag som stärker både de nationella minoritetsspråken och de många invandrarspråken inom framför allt utbildning, forskning, kultur och medier. När det gäller språkvårdens framtida uppgifter och organisation föreslår vi att språkråd ges ansvar för språkvårdande insatser för minoritetsspråken och att t.ex. andra- språksfrågor skall uppmärksammas av . Vi menar alltså att vi lägger ett ansvar på språkpolitiken i frågor som bör finansieras inom ramen för integrations-, storstads- och överförs från dessa tre politikområden till språkpolitiken. Politikområde 25 Utbildningspolitik och 26 Forskningspolitik Språkförhållanden spelar en avgörande roll för utbildningsväsendet och forskningen. I vårt förslag till handlingsprogram blir detta mycket tydligt. Genom att inrätta språkpolitik som ett eget politikområde med en egen myndighetsstruktur tydliggör staten sitt ansvar för språket. Genom vårt förslag ges ett ökat ansvar för bl.a. status- och inlärningsarbete samt för olika folk- bildande insatser. Vi föreslår även att ges ansvaret för att initiera kvalificerat utredningsarbete inom språkområdet. Vi menar att uppbyggnaden av språkpolitiken till stor del måste finansieras genom omprioriteringar från utbildnings- och forsk- överförs från dessa två politikområden till språkpolitiken. Språk och språkteknologi kan ses som en del av näringspolitiken. Tydliga begrepp och termer är viktiga för svenskt näringsliv. Språkteknologi är en framtidsbransch med en industriell potential. Maskinöversättningar kan användas för att minska svenska företags konkurrensnackdelar gentemot t.ex. engelskspråkiga länder. Vi föreslår att skall leda arbetet med att ta fram maskinöver- sättning för svenska. Detta är ett arbete som kommer att ha stor betydelse inte minst för det svenska näringslivet och dess möjlig- heter att utvecklas på en internationell marknad. av språkbanksverksamheten kommer att ha stor betydelse för när- ingslivet och den språkteknologiska utvecklingen. Vi menar därför att näringspolitiken måste delfinansiera vårt för- slag till handlingsprogram. Vi föreslår att resurser motsvarande förs till språkpolitiken från detta politikområde. Vi föreslår att verksamheten även fortsättningsvis till viss begräns- ad del finansieras genom försäljningsintäkter och bidrag. Kommit- tén har i sina beräkningar utgått från följande. har försäljningsintäkter som uppgår till ca . Sverigefinska språk- nämnden har mycket små intäkter från försäljning. Dessutom får både och stödjande bidrag. Som exempel kan nämnas att Svenska språk- nämnden tar emot ca i bidrag. ger bidrag till både och Sve- rigefinska språknämnden. får även bidrag från den finländska staten. Enligt vår bedömning borde försäljningsintäkterna kunna öka i och med bildandet av , medan det kan finnas risk för att de stödjande bidragen minskar om språknämnderna ombildas till en myndighet. språkråd – kostnader och finansiering krafter (åa) Korpusarbete (svenska) Korpusarbete (finska) Korpusarbete (meänkieli) Korpusarbete (teckenspråk) Rådgivning, information m.m. Ledning, administration m.m. Engångskostnad: Utveckling av maskinöversättning Effektiv statsförvaltning och Demokrati Integrationspol., Storstadspol. Överföring fr. Utbildningspol. Överföring fr. IT, tele och post Försäljningsintäkter och övriga bidrag Engångsöverföring fr. IT, tele och post 21.3Ekonomiska konsekvenser – kostnader för och finansiering av övriga förslag 21.3.1Förskola, skola och vuxenutbildning Vårt handlingsprogram för svenska språket innebär att vi föreslår att ett flertal olika undersökningar, utredningar och dylikt bör genomföras inom skolområdet (kapitel 3, 7 och 12). För flera av dessa är det naturligt att de kommer att läggas som uppdrag till bl.a. . Ett antal av de uppdrag som föreslås är av det slag- et att de i sig kan sägas ingå i normala uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. De bör således finansieras genom omprioriteringar inom myndighetens anslag. För flera av uppgift- erna bör forskningsmedel kunna användas för att finansiera genomförandet. Uppdragen bör kunna fördelas över en längre tidsperiod för att det skall bli möjligt för att praktiskt genomföra uppdragen. Fler undersökningar av effekter skall göras och Skolverk- et skall följa utvecklingen av . Vi vill peka på att det inte är nödvändigt att genomföra sådana studier eftersom för- ändringarna mellan de enstaka åren inte torde vara så stora. Den rättsliga grunden för skall regleras. Detta medför en del extra uppgifter för , men enligt vår bedömning bör dessa inte vara av den omfattningen att extra resurser behöver be- räknas i anslaget till . Ett handlingsprogram för hur den nordiska språkgemenskapen kan främjas inom förskola, skola och vuxenutbildning skall tas fram. Vi pekar inte ut vem som skall utföra denna uppgift, men menar att t.ex. eller en offentlig utredning skulle kunna genomföra detta. Kostnaden för detta uppskattas till motsvarande en årsarbetskraft och bör kunna finansieras inom ramen för befint- liga anslag. De moderna språkens problem skall utredas av inblandade parter inom svensk utbildning i syfte att stärka språkens ställning. En av dessa parter är . skall dessutom följa upp vilka åtgärder skolorna vidtar för att motverka avhopp från moderna språk i . skall vidare undersöka vilka elever som inte når målen i svenskämnet och varför lärare inte kvarstannar i yrket. Dessa uppgifter bör kunna ingå i ordinarie uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Ett material för kompetensutveckling för lärare med inriktning mot frågor om språklig variation skall tas fram. Kostnaderna för detta uppskattas till motsvarande en årsarbetskraft. Detta bör finansieras inom ramen för politikområde 25 Utbildningspolitik. Arbetsgivarna, dvs. i första hand kommunerna, bär ansvaret för att inkludera sådana moment i fortbildningskurser för lärarna. Detta bör kunna genomföras genom omprioriteringar i fortbildnings- programmet och bör därför inte medföra några merkostnader för kommunerna. ges ett antal uppgifter som rör barns språkutveckling inom dialekten och hur skolan kan stödja denna. Kostnaden för detta uppskattas till ca en årsarbetskraft. bör samarbeta med () i denna uppgift. I betänkandet pekar vi på olika behov av statistik inom skolområd- et. Vi föreslår bl.a. att språkstatistik för förskoleområdet skall tas fram (kapitel 13). Detta är ett uppdrag som kan lösas på olika sätt. har flera metoder för att inhämta och presentera statistisk information. har till kommittén framfört att det är möjligt att ta fram språkstatistik för förskoleområdet. Kost- naden för detta kan dock enligt bli tämligen hög efter- som det kan vara svårt att ta in nödvändig information från för- skolorna på ett enkelt och rationellt sätt. Ett sätt att undvika sådana höga kostnader är att inhämta informationen t.ex. i stället för . Statistikproduktionen inom och på uppdrag av är hög och kostar enligt uppgift från ca . Ett sätt att möta nya be- hov av statistik är att i flera fall överväga om de statistiska uppgift- erna kan tas in mer sällan än . Enligt vår bedömning bör det därför vara möjligt att förbättra bl.a. språkstatistiken för förskole- området inom ramen för befintliga resurser för stati- stik. I kapitel 3 föreslår vi att regelverket för skolan skall ändras så att det blir obligatoriskt att ge svenskundervisning under alla år i skol- an. Detta är ett förslag som enligt vår bedömning inte har några finansiella konsekvenser eftersom förslaget inte innebär att tiden för svenska skall utökas. Det är snarare en organisatorisk fråga som bör kunna lösas av skolhuvudmännen. I kapitel 3 föreslår vi vidare att svenska C (50 poäng) skall vara obligatorisk kurs på gymnasieskolans naturvetenskapsprogram. Av kursplanen framgår att språk ses som centralt i utbildningen: Kun- skaper i utbildningens karaktärsämnen används ofta i sammanhang där förmågan att samarbeta och att uttrycka sig i tal och skrift är av stor vikt. Språket är ett redskap för kommunikation men också för reflektion och lärande. Förmågan att använda svenska språket ut- vecklas inom utbildningens alla ämnen. Vårt förslag innebär att utrymmet för något annat ämne bör minska med 50 poäng, för- slagsvis utrymmet för individuellt val. Detta förslag bör därmed enligt vår bedömning inte ha några finansiella konsekvenser. Insatser för svenska som andraspråk I kapitel 13 föreslås åtgärder för att stärka svenska som andraspråk. Antalet behöriga lärare och den allmänna kunskapen kring andra- språksfrågor skall öka. Vi föreslår att åtgärder vidtas för att för- bättra tillgången till lärare i svenska som andraspråk genom att ut- bilda fler lärare. Det ingår redan i högskolornas och universitetens uppdrag (och därmed tilldelade medel) vad gäller lärarutbildning att utbilda lärare i svenska som andraspråk, varför en ökning i antalet utbildade lärare bör finansieras inom ramen för varje högskolas an- slag. Vidare föreslår vi att ett material om svenska som andraspråk som kan användas i fortbildningsarbetet skall tas fram. Vi bedömer att detta kräver en resursinsats som motsvarar en projektanställ- ning . Detta bör finansieras genom omprioriteringar eller genom resurstillskott som finansieras genom omprioriteringar inom politikområde 25 Utbildningspolitik (t.ex. anslaget 25:2 Ut- veckling av skolväsende och barnomsorg). Vi föreslår även att andraspråksfrågor skall betonas i lärarutbildningen och i fortbild- ningen samt att utbildningsmoment om svenska som andraspråk skall läggas in i skolledarutbildningen. Förslaget innebär en omför- delning av resursanvändningen inom dessa utbildningar och bör enligt vår bedömning inte leda till några ökade kostnader. När det gäller vårt förslag att vidta åtgärder för att höja statusen för och kunskapen om svenska som andraspråk bland elever och föräldrar, lärare och skolledning och samhället i stort lämnar vi inget förslag på hur detta skall genomföras. Vi pekar dock på att många olika aktörer bör genomföra detta och att staten bör sam- ordna insatserna. Vi menar därför att varje deltagande aktör – kommuner, landsting, , högskolor och universitet etc. – bör medverka i finansieringen av detta genom omprioriteringar. Det kan vara naturligt att ges rollen att leda detta arbete och att det bör tillskjutas medel motsvarande kostnaden för en projektledare (en årsarbetskraft) från utbildningspolitiken för detta. Förändrat regelverk för modersmålsundervisning I kapitel 13 föreslås tre förändringar i regelverket för modersmåls- undervisning: Kommunerna föreslås bli skyldiga att anordna modersmålsundervisning för samtliga nationella minoritets- språk även om undervisningsgrupperna blir mindre än fem ele- ver. Kommunerna föreslås att bli skyldiga att anordna modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken även om det finns problem att rekrytera lärare.