ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GQB330d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Kraven på laboratorier, certifieringsorgan och besiktningsorgan förs in i ackrediteringsorganets föreskrifter eller dylikt. Ofta glöm- mer man två av fundamenten för en fungerande kvalitetsinfra- struktur -standardiseringsverksamheten och mättekniken. I TBT-överenskommelsen utpekas uppgifterna för ett nationellt standardiseringsorgan. Det skall koordinera standardiseringsaktivi- teter, utarbeta och införa nationell standard, införa internationell standard, sälja standarder, samt tillhandahålla information om standarder och standardisering. Det är vanligt att standardiserings- organet också har uppgiften att notifiera och ta emot notifieringar enligt . Ett standardiseringsorgan kan även bedriva utbildning, konsultverksamhet och förlag. var det vanligt att standardiseringsorgan även bedrev provning, certifiering och avskiljs vanligen sådan verksamhet från standar- diseringsorganen eftersom det inte är en central uppgift för dessa. En del standardiseringsorgan har lagt verksamheten i dotterbolag som är fristående från standardiseringen. Det är få länder som har ett standardiseringsorgan som är självfinansierande. Normalt finan- sieras en del av verksamheten av staten även om standardiserings- organet är en fristående organisation. En nödvändig förutsättning för en industriell verksamhet är att landet har en fungerande organisation för sin mättekniska verk- samhet. Industrin, laboratorier, universitet, högskolor m.fl. behö- ver spårbara mätningar i sin verksamhet. Mättekniken brukar delas in i legal, vetenskaplig och tillämpad. -Den legala mättekniken omfattar sådan mätning som är reglerad i lagar eller föreskrifter och måste uppfyllas av aktörerna på marknaden. I är denna del i huvudsak begränsad till mätdon som används vid försäljning till konsument, t ex vågar och volymmätare. -Den vetenskapliga mättekniken behandlar definitionen av de fysiska kvantiteterna t.ex. massa, volt, ampere och ohm. I liksom i många andra länder är denna del begränsad. Däremot satsar t.ex. , och mycket genom att stödja sina resp. mättekniska institutioner, PTB, NPL resp BNM. -Tillämpad mätteknik bedrivs i vid riksprovplatserna och vid ackrediterade laboratorier samt i företagen. Den tillämpade mättekniken stöds vanligen också över statsbudgeten genom stöd till riksprovplatsernas arbete med normaliehållningen.
sou · GQB331d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till skillnad mot det som hänt i utvecklingen av privata entreprenader i den svenska vården representerar överlåtelsen av driften och försälj- ningen av verksamheten vid ett akutsjukhus och den stora upp- handling av all akutsjukvård som förbereds av läns landsting något helt nytt. Vinstsyfte – forskning och utbildning För driften av de stora sjukhusen tillkommer ytterligare aspekter. Forskning och utveckling är avgörande faktorer för vårdens effek- tivitet och kvalitet. Utredningen skall granska påståenden att kon- kurrensupphandling och vinstsyfte i vården hotar att tränga undan klinisk forskning för att nå kortsiktig lönsamhet. Liknande frågor kan ställas om utbildningen och om sjukhusens ansvar för utbildning av läkare och sjuksköterskor och andra yrkes- grupper. Övergången från vård i offentlig regi till en mångfald vårdgivare ställer nya anspråk på regelverk eller institutioner som kan säker- ställa att utvecklingen följer de grundläggande målen för hälso- och sjukvården. Privatisering – vad menas? I svensk debatt är innebörden i begreppet privat vård ofta oklar. Tablån nedan ger en bild av i vilka sammanhang som begreppet privatisering kan användas och grad och omfattning av privatise- ring. Vården i – samsyn eller konflikt Figur 1.2 Grader av privatisering av produktionen, konsumtionen respektive finansieringen av välfärdstjänster (privata entreprenörer) (fri etablering) (, m.fl. Privatiseringens gränser, SNS 2000.) Det som avses är i regel att privata vårdgivare ges uppdrag att ut- föra vårdtjänster inom den offentligt finansierade vården. Privatise- ring med innebörd att också finansieringen blir privat (och frivillig) har ytterst få förespråkare i . Däremot ställs frågorna om hur långt det offentliga åtagandet för finansiering kan sträcka sig respektive hur stora patientavgifterna kan vara utan att målet om vård på lika villkor hotas. Ökade inslag av privata försäkringar i de i övrigt generella system kan på- verka det gemensamma systemets legitimitet.
sou · GQB331d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Frågan är om den här typen av tydligt avgränsade och beskrivna vårdentreprenader främst kommer att utvecklas vid de stora sjuk- husen eller i olika former av närsjukvård. Den totala verksamhetens effektivitet, samarbete, ersättnings- system etc. måste också beaktas. Entreprenader inne i verksamhe- ten kan också skapa andra problem som är knutna till lokalanvänd- ning etc. 8.5.3Akutsjukhus, högspecialiserad vård – planering (samordning) Med ökad komplexitet ökar också behovet av planering och sam- ordning. Generellt gäller att det för denna del av vården främst är planering, bättre samordning och ansvarsfördelning mellan vårdgi- varna som kan öka vårdens effektivitet. Det framgår av såväl inter- nationella som svenska erfarenheter. Figur 8.5 Den högspecialiserade vården – planering och samordning för ökad effektivitet De något lägre produktionskostnader vid , som ofta lyfts fram i debatten, är inte resultat av konkurrens och privat ägande utan förklaras främst av planeringsbeslutet att sammanföra två av , och , till ett enda. Delar av specialiserad eller högspecialiserad vård kan lämnas till andra vårdgivare, men verksamheten som helhet är dock i allt för hög grad indragen i regionala, nationella och även internationella strukturer för att klara en allt för stor splittring. Allmänna överväganden och alternativa förslag Den högspecialiserade vården har efter hand utvecklats i allt mer avgränsade specialiteter. En följd av det är att många av specialite- terna betjänar relativt få patienter. Ekonomiska skäl men också pa- tientsäkerhet talar för behovet av samordning och begränsning till färre enheter. finns redan i den offentligt drivna vården prestige och professionella intressen som bäddar för rivalitet istället för samver- kan. Om det till detta fogas också ekonomiska drivkrafter från de stora privata företagen försvåras möjligheterna till samordnad pla- nering.
sou · GQB334 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredaren skall ta fram underlag för och genomföra förhandling avseende överlåtelse av den verksamhet som avser fartygsunderhåll vid örlogsvarv till civil industri. I arbetet skall särskilt per- sonalfrågorna beaktas, däribland reglerna i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd och att ett kommande avtal bör innehålla en reglering av ansvaret för den pensionsrätt som upparbetats i verk- samheten. Ett sådant avtal bör slutas under förbehåll om regering- ens godkännande. En utgångspunkt för uppdraget är att allt fartygsunderhåll överförs till civil industri, för fortsatt verksamhet i Musköanlägg- ningen, samt att överlåtelsen grundas på för staten affärsmässiga villkor. Överlåtelse kan ske till en eller flera intressenter beroende på civil industris möjligheter och erbjudanden. Utredaren skall i detta sammanhang beakta de principer som följer av EG-fördragets artikel 87, dvs. reglerna om statligt stöd till näringslivet. Om det inte går att finna en affärsmässig lösning skall utredaren pröva vilka andra verksamhetsformer som är lämpliga. Det står utredaren fritt att, om utredaren finner det lämplig och möjligt, lämna förslag till annan verksamhet som kan bedrivas i Musköanläggningen. Utredningsarbetet skall bedrivas i samverkan med Försvars- makten, och . Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. Utredaren skall fortlöpande redovisa arbetsresultaten. Om för- handlingarna leder till att avtal om överlåtelse kan ingås, skall sådant avtalsutkast redovisas till regeringen senast avtalet är tänkt att undertecknas. Inriktningen är att avtal skall kunna tecknas . Utredaren skall fortlöpande redovisa resultaten av sitt arbete och skall skriftlig slutredovisning lämnas till regeringen.
sou · GQB335d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Hur stor andel av detta som utgör latent skatteskuld, hur stor andel av delägarna som helt har upphört med verksamheten och vilken skatt som kommer att utgå om dessa skatteskulder betalas är dock svår- bedömt. Det är troligt att det dessutom finns delägare med latenta skatteskulder som inte lämnar deklaration. Som framgår av upp- gifterna torde förslaget komma att ha en viss positiv effekt på de årliga skatteintäkterna . Utredningen föreslår vidare att reglerna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade andelar utvidgas till att omfatta utdelning på andelar i handelsbolag som innehas av aktiebolag samt på andelar som innehas av handelsbolag. Förslaget innebär att utdelning på sådana innehav inte skall kedjebeskattas. På andelar i handelsbolag som innehas av aktiebolag uppgick, i handels- bolagen mottagen utdelning på näringsbetingade innehav, till . Skattebortfallet med en slopad kedjebeskattning av detta belopp är omöjligt att bedöma då detta endast avser de handelsbolagsandelar som inte är näringsbetingade. Den skattemässiga vinsten på aktiebolagens andelar i handels- bolag beräknas till medan den skatte- mässiga förlusten beräknas till . Sammantaget innebär detta en skattemässig vinst på . Med nuvarande regler beskattas överskott på andelar i handelsbolag som innehas av aktiebolag i aktiebolaget. Med de nya reglerna kommer dessa överskott att vara föremål för bolagsskatt i handelsbolaget. I den mån innehavet inte kan betraktas som näringsbetingat kommer utdelningen till aktiebolagen sedan att åter vara föremål för bolagsskatt i det mottagande aktiebolaget. Det saknas dessvärre uppgifter om hur stor andel av detta innehav som skattemässigt är att betrakta som näringsbetingat. För aktiebolagen var av den totala mottagna utdelningen , utdelning från näringsbetingade innehav. Det är sannolikt att andelen innehav i handelsbolag som betraktas som näringsbetingat är väsentligt högre. Antas att av innehavet är närings- betingat och att hälften av det redovisade nettoöverskottet efter bolagsskatt delas ut skulle förslaget medföra ett årligt skattemässigt tillskott om 1999. motsvarar det ett finansiellt tillskott om . Denna beräkning är mycket osäker. Tabell 5: Finansiell konsekvens av dessa förslag, miljarder kr Konsoliderad offentlig sektor, Konsoliderad offentlig sektor, Förslagens sammanlagda finansiella konsekvenser Sammantaget beräknas förslagen ge upphov till ett årligt finansiellt tillskott om . I denna beräkning bortses från de positiva effekter som uppkommer genom slopad ackumulerad inkomst, avskattning av latenta skatteskulder som belöper sig på delägare till bolag utan verksamhet och slopad kedjebeskattning av mottagen utdelning i handelsbolag på andelar som innehavs av aktiebolag. Sammantaget torde dessa förslag komma att medföra ett visst finansiellt tillskott utöver det beräknade, årliga tillskottet om . Tabell 6: Förslagens totala finansiella konsekvenser, miljarder kr Konsoliderad offentlig sektor, Konsoliderad offentlig sektor,
sou · GQB33d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Enligt utredningens uppfattning är det inte logiskt att i farlighets- hänseende dra en så skarp gräns som i det nuvarande systemet mellan den som har begått gärningen under påverkan av en allvarlig psykisk störning och den som begått gärningen under påverkan av en psykisk störning som inte är att anse som allvarlig men där det erfarenhets- mässigt föreligger en påtaglig risk för återfall i allvarlig brottslighet. Tvärtom finns det enligt utredningen med hänsyn till behovet av sam- hällsskydd i stället större anledning att fokusera på vissa personlighetsstörda lagöverträdare. Man föreslår därför att det skall ske en samhällsskyddsprövning även beträffande vissa psykiskt störda lag- överträdare som inte var allvarligt psykiskt störda när de begick gär- ningen. Här pekas särskilt på de lagöverträdare som enligt den ordning som gällde uppfyllde det s.k. jämställdhetskriteriet. Även dessa skall alltså kunna underkastas samhällsskyddsåtgärder, om det för villkorlig frigivning föreligger en påtaglig risk för att de till följd av sin störning återfaller i brottslighet av allvarligt slag. Ett genomförande av förslagen torde enligt utredningen kräva att den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten utvidgas. Ett § 7- intyg bör normalt inhämtas när en samhällsskyddsprövning kan bli ak- tuell. Detta bör också leda till att antalet rättspsykiatriska undersök- ningar (RPU) ökar något. Vidare bör det enligt utredningen i princip alltid föreligga en RPU för att någon skall kunna frikännas på grund av bristande ansvarsförmåga. Dessutom kommer det för såväl brottmåls- domstolen som förvaltningsdomstolen att finnas behov av ett utökat rättspsykiatriskt underlag för bedömningen av återfallsrisken. Utred- ningen föreslår därför att det skall införas en ny typ av utredningar som kallas särskild rättspsykiatrisk utredning (SRU). Utredningen menar också att staten generellt bör ha det finansiella ansvaret för den rättspsykiatriska vården, eftersom det enligt utred- ningen inte är rimligt att staten undandrar sig det finansiella ansvaret för en betydelsefull del av samhällets straffrättspolitik. Enligt utred- ningens beräkningar bör ett genomförande av förslagen medföra att kostnaderna för rättspsykiatrin som helhet kan sänkas med ca 170 mil- joner kr .
sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Många av fastigheter har förvärvats eller lösts in i sam- band med vägbyggen. En del används för att reglera intrång på fastig- heter vid vägbyggen. Det som återstår av fastigheterna säljs när vä- garna är färdiga. Enligt väglagen är det inte nödvändigt att äga fastig- heter, för väghållningen räcker det med vägrätt. I avyttringsplan finns knappt 3 000 fastigheter och markområden. Dessa är ofta små och ligger i eller i anslutning till ett vägområde. Det är fastigheter och markområden som inte behövs för verksamhet. Av de 169 fastigheter som klassats som skogs- mark är 140 upptagna i avyttringsplanen. De resterande 29 är mark- områden (144 ha totalt) som används eller kommer att användas till trafikplatser, rastplatser, täkter, vägstationer, etc. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat bedriver inget skogsbruk på fastigheterna.
sou · GQB348d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Privatvagnsägarnas möjligheter att använda sina vagnar på det sätt man önskar får alltså inte påverkas negativt till följd av att nuvarande registreringsavtal eventuellt upphör att gälla. Om staten inte kan ersätta för registrerings- arbetet på det sätt man gjort måste bolaget ha rättighet att få sina kostnader för detta merarbete täckta. parterna att komma överens om vad som kan vara en rimlig ersätt- ningsnivå, men menar att riktmärket bör vara att en privat- vagnsägare som övergångsvis väljer att dra nytta av tjänster skall täcka bolagets självkostnader för teknisk rådgiv- ning, dokumenthantering och övrig service i samband med registrering av enskilda fordonsindivider. Om privatvagnsägarna och inte skulle kunna komma överens om vilken prisnivå som är rimlig för olika tjänster som kan ingå i ett registreringsförfarande, bör parterna uppdra åt en auktoriserad revisor att granska debiteringsunderlaget och att lämna ett prisförslag. Vad jag ovan anfört bör också gälla i relationen mellan och privatvagnsägare inom persontrafikområdet. Jag vill framhålla att det är självklart att alla fordonsägare måste svara för kostnaderna för ett neutralt fordonsregister när detta väl etablerats i likhet med vägsektorns fordonsregister. Det är också självklart att Järnvägsstyrelsen blir tillsynsmyndighet för allt som har med registret att göra. Med ovan presenterade förslag menar jag, att de akuta problem som är förknippade med fordonsregistreringsfrågan är omhändertagna. De mer långsiktiga registreringsproblem som har att göra med det andra järnvägspaketet måste emellertid också behandlas utifrån svenska utgångspunkter. Jag avser därför att inom järnvägsutredningens ram inrätta en arbetsgrupp bestående av experter inom fordonsregistrering- och fordonscertifieringsområdena. Det bör vara möjligt att till utredningens slutbetänkande utarbeta ett konkret och flexibelt förslag till vad som skall registreras, hur detta skall ske och hur olika parters ansvarsområden skall avgränsas. Jag menar dock att säkerhetsfrågorna måste få en central betydelse i ett fordonsregister. Säkerhetsfrågornas stora betydelse måste också kunna hanteras effektivt även i en fortsatt långtgående konkurrensutsättning inom järnvägssektorn. För att man skall kunna följa säkerhetsutvecklingen krävs då förmodligen att man registrerar bl.a. tillverkningsnummer, tillverkningsår, individnummer, fordonstyp, revisionsintervall mm. Jag hänskjuter emellertid sådana frågor till den arbetsgrupp som kommer att etableras. Genom att inte vänta in resultatet av den nämnda förbereds ett svenskt ståndpunktstagande i frågan och den svenska järnvägssektorn kommer att kunna påverka ärendet när det på nytt blir aktuellt. Arbetsgruppens förslag måste dock vara sådant att det inte innebär några principiella eller andra låsningar som förhindrar en snabb anpassning till framtida EU-direktiv.
sou · GQB358d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Med hänsyn tagen till den information som framkommit av , bör ett alternativ med en förkortad arbetstid som får relativt små samhällsekonomiska konsekvenser föreslås. Förslaget om hur arbetstiden kan förkortas grundas emellertid också på andra faktorer såsom individens inflytande, graden av flexibilitet samt eventuella effekter på hälsan och jämställdheten. I det följande kapitlet görs en sammanvägning av de olika faktorer som ligger till grund för kommitténs ställnings- tagande. 14 [2001] för en mer utförlig beskrivning om långsiktigt hållbar arbetslöshet och lönebildning.
sou · GQB358d2 · 2003-01-01 00:00:00 — SOU 2002:22, Arbetstiden – internationell jämförelse av arbetstid, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 4. SOU 2002:49, Arbetstiden – livets gränser. En skrift om jämställdhets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning, , utgiven av arbetstids- och semesterregler (Knas), Skrift nr 5. Tyrkkö, A. [2001], Samspelet mellan arbetsliv och familjeliv, i Gonäs, L., , G. & Bildt, C. ), Könssegregering i arbetslivet, . Ulmanen, P. [2002], Moderna mödrar, , . [1996], Arbetstider – Valfrihet och flexibilitet i vården, Spri rapport; 423, Hälso- och sjukvårdens utvecklings- institut. [2001], Arbetstider, hälsa och säkerhet – samman- ställning av aktuell forskning, Stressforskningsrapporter, Nr 299, () och Avdelningen för stressforskning vid . , , , M. & , G. [1996], Mot bättre tider – en utvärdering av några av vårdens arbetstids- modeller med avseende på välbefinnande och hälsa, Stressforskningsrapporter, Nr 271, () och Avdelningen för stressforskning vid . [2002], Tema stress, /stress/inidvid/hur_paverkar.asp (2002–02-12). Hearing Arbetstid och hälsa , arrangerat av sekretariatet för arbetstids- och semester- regler; professor , fil. (samtliga ), professor (), fil. (), samt avdelnings- direktörerna (Arbetsmiljö- verket). Seminarium Demografisk utveckling och dess konsekvenser , arrangerat av sekretariatet för arbetstids- och semesterregler; departementsråd och kansliråd (finanser vid ).
sou · GQB359d1 · 2003-01-01 00:00:00 — En komponent i om- ställningsavtalen som enligt modellen och den arbetsmarknadspoli- tiska forskningen anses ha en negativ effekt på arbetslösheten är age. Genomgången av de operativa erfarenheterna i detta kapitel visar dock att effekterna av omställningsavtalen är mindre negativa än de förhållanden som den teoretiska modellen bygger på. Den viktigaste slutsatsen av den makroekonomiska analysen är det ökande omvandlingstrycket av omställningsavtalen. Det har positiva samhällsekonomiska effekter. visar analysen på risk för undanträngningseffekter och på risken för att de arbetssö- kande delas upp i en gynnad grupp med omställningsstöd och en missgynnad grupp utan. Undanträngningseffekten gäller i synner- het vid matchningsförbättrande åtgärder, praktik med ekonomiskt bidrag samt vid olika ekonomiska stöd som löneutfyllnad och in- komsttrygghetstillägg. visar Statskontorets statsfinansiella analys att omställningsavtalen minskar kostnaderna för arbetsmarknadspolitiskt stöd och arbetslöshetsersättning, något som åtminstone delvis bör kunna förstärka de mest utsatta gruppernas position på arbetsmarknaden. Statskontoret har gjort en beräkning av statsfinansiella effekter av omställningsavtalen. Positiva effekter uppkommer framförallt ge- nom att minskade kostnader för A-kassa och åtgärder inom ar- betsmarknadspolitiken samt av ökade intäkter i form av inkomst- skatt, sociala avgifter och konsumtionsskatter. Kalkylen kan när- mast ses som en uppskattning av möjliga effekter, som baseras på vad Statskontoret kommit fram till i sina analyser. Räknat på ett underlag som motsvarar inflödet till TRR och TSn , sammanlagt 18 000 personer, blir den positiva effekten på de of- fentliga finanserna om man räknar med att omställningsavtalen förkortar den genomsnittliga tiden i arbetslöshet . Detta baseras på det underlag Stats- kontoret har haft tillgång till, och är en kraftig minskning. Räknar man i stället med att den genomsnittliga tiden i arbetslöshet för- kortas blir det statsfinansiella nettot . Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Skulle hela arbetsmarknaden täckas av omställningsavtal blir na- turligtvis den positiva effekten på statsfinanserna avsevärt större. Hur mycket större beror bl.a. på hur stor effekt eventuellt avtagan- de marginalnytta har och hur tillkommande omställningsavtal kon- strueras. Effekten är också konjunkturberoende. I den debatt som förts som omställningsavtal har framförts upp- fattningen att det frigjorda utrymmet bör användas, åtminstone delvis, för att subventionera omställningsavtal. Utredningens upp- fattning i denna fråga redovisas i kapitel 8, avsnitt 8.2.