sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Därmed upphör landstingens medverkan till driften av de regionala Almibolagen. Av budgettekniska skäl för såväl staten som landstingen var det angeläget att det senast fanns beslut om vad som skulle gälla efter . Också personalpolitiska skäl talade för ett ställ- ningstagande innan denna tidpunkt. Sonderingarna visade, att så gott som samtliga landsting under vissa förutsättningar var angelägna om att också fortsättningsvis vara delägare i de regionala Almibolagen. Samtliga landstings- företrädare var dock mycket noga med att understryka att man inte ville vara delägare i verksamhet som åläggs statliga myndighets- uppgifter eller underordnas en statlig myndighet. Om Almibolagen skulle komma att utvecklas i en sådan riktning ville de inte med- verka, och de flesta menade att man i så fall skulle utveckla egna organ för att utföra liknande uppgifter som Almibolagen har . Förhandlingar med landstingen angående Almibolagen Samma synpunkter har framförts från landstingen i skrivelser till regeringen. Eftersom regeringen i direktiven gett mig i uppdrag att förhandla med de regionala delägarna med anledning av att nuvarande avtal löper ut innebär det enligt enligt min mening, att regeringen önskar att landstingen skall finnas kvar som delägare av de regionala Almibolagen. Om regeringen inte haft den uppfattningen, hade någon förhandling överhuvudtaget inte behövt genomföras, eftersom avtalet var uppsagt. Som framgår av det som ovan sagts har landstingen samma önskan. Mina sonderingar med olika näringslivsorganisationer har gett ett liknande entydigt besked om, att de anser att Almibolagen bör finnas kvar som regionala bolag. De är måna om den regionala förankringen, och ser hellre att landstingen finns med som delägare i Almibolagen än att nya regionala organisationer byggs upp. Sam- ma synpunkter har fyra näringslivsorganisationer framfört i en skrivelse till utredningen. Min slutsats av sonderingarna är därför att det är angeläget att de regionala Almibolagen finns kvar, att de har en regional förankring, att de har en förankring bland näringslivets organisationer och att de inte har andra myndighetsuppgifter än de har . Eftersom mina förslag med anledning av utredningsarbetet, skall lämnas först , och att varken landstingen eller regeringen kunde göra långsiktiga ställningstaganden före dess, var det klart att realförhandlingar för en ny avtalsperiod, kan föras först . Av skäl som jag ovan redovisat, var det dock nödvändigt med ett snabbt ställningstagande om verksamheten 2003. Jag skrev därför ett brev till landstingen och , där jag föreslog, att de nuvarande konsortialavtalen mellan landstingen och avseende de regionala Almibolagen förlängs till och med utgången av 2003. Jag skrev också att förslaget till förlängning bygger på att: Förhandlingar med landstingen angående Almibolagen N De regionala Almibolagen skall finnas kvar som regionala bolag N De regionala Almibolagen skall främst arbeta med långivning N De regionala Almibolagen skall inte ha andra myndighets- uppgifter än de har . Brevet innehöll också ett förslag om att förhandlingar om nya avtal bör inledas efter . Vid samråd med Närings- departementet redovisades detta förhandlingsupplägg. Jag träffade företrädare för i stort sett samtliga landsting för att diskutera förslaget på ett möte arrangerat av . Där redogjorde jag närmare för de slutsatser jag dragit av de genom- förda sonderingarna. Samtliga deltagare vid mötet anslöt sig till mitt förslag och rekommenderade sina respektive landsting att på grundval av förslaget förlänga avtalen. gav i uppdrag att kontakta samtliga regionala delägare i de regionala Almibolagen med förslag om förlängning av nuvarande konsortialavtal till och med utgången av 2003. sände med anledning av detta en skrivelse till samtliga landsting med denna innebörd och med angivande av att till grund för förlängningen skulle ligga ovanstående preciseringspunkter. Enligt de uppgifter jag fick från och lands- tingsförbundet har de flesta landsting fattat beslut om före- slagen förlängning av de tidigare avtalen och att övriga landsting förbereder sådana beslut. Min bedömning är att det är angeläget att förhandlingarna om nya avtal startar . 3Redovisning av genomförda samtal I utredningsarbetet har ingått ett omfattande uppdrag att samråda med olika berörda aktörer. Det är länsstyrelser, självstyrelseorgan, , , regionala Almibolag och läns- arbetsnämnder. Vidare med aktörer som ingår i partnerskapen för tillväxtavtal, med strukturfonder, näringslivsorganisationer samt kommuner som tecknat avtal inom ramen för den nationella storstadspolitiken. Vidare med , landstingen och med anledning av att nuvarande avtal av- seende löper ut . Andra centrala organ som samrådet skall omfatta är , , , , Riksgälds- kontoret, och . Vidare stiftelserna Norrlandsfonden, Industrifonden och Innovationscentrum samt IUC-bolag och lokala kooperativa utvecklingscentra. Vidare skall fortlöpande samråd ske med /Näringsdeparte- mentet. Som framgår av ovanstående är det ett omfattande samråds- förfarande som skall genomföras. Jag har träffat företrädare för ca 80 centrala och regionala organ, vissa av dem . Till det kommer att jag vid centrala möten träffat företrädare för samtliga länsstyrelser (landshövdingarna), för samtliga landsting samt för alla IUC- och Almibolag. Jag har besökt 12 län och där träffat företagare, näringslivsorganisationer, fackliga organ, liksom företrädare för såväl offentliga som privata instanser som sysslar med företagsutveckling. De län som besökts är , , , , , , , , , , och . På grund av den korta tid utredningen arbetat har jag inte haft möjlighet att besöka samtliga län, vilket i och för sig varit önskvärt. Redovisning av genomförda samtal Genom urvalet av de län jag besökt har jag ändå fått en relativt god bild av de regionala skillnader som finns i landet. Jag har också haft fortlöpande kontakter med , dels med statssekreterarna på , dels med olika tjänstemän på och dessutom med en särskild samrådsgrupp med ett tiotal företrädare för olika departe- ment, som på olika sätt har koppling till utredningens arbete. I bilaga 2 i betänkandet redovisas vilka aktörer utredningen har träffat. Nedan följer en redovisning av en del av de synpunkter som framkommit vid samråden. I kapitel 6 har landstingens och näringslivsorganisationernas syn- punkter på integrationen mellan och redovisats. Jag redovisar här de synpunkter som framkommit vid samråden på de regionala Almibolagens uppgifter och verksam- het En av frågorna för samråden har varit att utröna hur olika aktörer ser på de regionala Almibolagen. Här har samråden gett en mycket klar och entydig bild. Så gott som samtliga jag talat med har framhållit, att det regionala Almibolaget är ett viktigt organ för företagsutveckling, och att man skulle uppfatta det mycket negativt om det regionala inflytandet i Almibolagen minskade. Vidare har det klart framgått att , såväl de anställda i bolagen som styrelseledamöter och regionala delägare, inte vill att Almibolagen skall förknippas med begreppet statlig myndighet eller ägna sig åt myndighetsutövning. Den statliga långivning som fattar beslut om, och som enligt de flesta definitioner är en form av statlig myndighetsutövning, har samtliga varit mycket positivt inställda till, och sett som en önskvärd och nödvändig verksamhet för Almibolagen. Däremot vill varken landstingen eller näringslivsorganisationerna att Almibolagen skall ges andra myn- dighetsuppgifter än de har . Landstingen och näringslivsorga- nisationerna har dessutom gjort klart, att de i så fall inte kommer att medverka i de regionala Almibolagens verksamhet. De flesta regionala delägare har sagt, att i så fall vill man avveckla sitt ägande i de regionala Almibolagen och i stället bygga upp nya regionala organ för företagsutveckling. Redovisning av genomförda samtal I övrigt har man redovisat starkt skilda synpunkter på vad Almi- bolagen skall syssla med. Skillnaderna i synsätt är stora och beror på var i landet samrådet skett. Slutsatsen är att samtliga parter är positivt inställda till långivningsverksamhet, att man inte vill att Almibolagen skall ha andra myndighetsuppgifter än de har och att man inte vill att Almibolagen skall vara ett regionalt organ till . Regionala Almibolag som täcker ett större område än ett län Under samråden har också frågan om Almibolagen skall täcka större områden än ett län tagits upp. Såväl företagare som landsting och andra regionala aktörer har, liksom Almibolagen, starkt beto- nat att man vill behålla länen som bas för Almibolagen. Skälen är dels att man vill ha ett regionalt inflytande i varje län, dels att de regionala förhållandena för näringslivet skall komma till uttryck i de arbetsuppgifter Almibolagen skall ha. Vid samråden i de län där Norrlandsfonden är verksam har diskute- rats om man kan uppnå samordningsvinster genom en närmare kontakt mellan Almibolagen och Norrlandsfonden. Betydelsen av Norrlandsfondens verksamhet har skildrats olika beroende på vilket eller vilka län som redovisat synpunkter. Ingen har ifrågasatt fonden, men man har konstaterat att där fonden inte har något kontor, och där avståndet till är stort, där använder företagarna inte fonden i samma utsträckning. Man har då i stället lyft fram . Från flera håll har framförts önskemål om att Norrlandsfonden och skulle samarbeta så att Almibolagen handlägger ärenden till Norrlandsfonden, även om besluten fattas av fonden. I några fall har man också menat att Norrlandsfonden och borde slås ihop. har man då menat att fonden skulle ta över verksamhet och de regionala Almibolagen avvecklas i berör- da län. Redovisning av genomförda samtal Åtgärder för tillväxt och ett ökat företagande Under samtalen har jag också bett aktörerna peka på problem i de offentliga systemen som hämmar företagsutveckling och tillväxt, och jag har också bett om konkreta förslag till hur staten kan för- enkla systemen för företagen och förbättra förutsättningarna för en positiv utveckling. Även här har den bild jag fått varit entydig, vare sig jag talat med offentliga organ, företagens intresseorganisationer eller med enskil- da företagare, nämligen att en avgörande faktor för företags- utveckling är företagens möjligheter att finansiera investeringar och utveckling av innovationer. Man konstaterar att varken bank- systemet eller riskkapitalmarknaden fungerar tillfredsställande för de små företagen. Dessa system klarar inte finansieringen av tidiga utvecklingsskeden. Ett annat problem är att i spåren på nedlägg- ningen av bankernas lokala kontor har den nära kontakt, som fanns mellan bank och företag försvunnit. I många fall menar man att bankerna inte ens tar sig tid att göra en bedömning av projekten. Särskilt har man tagit upp det stora behovet av finansiering, när det gäller utvecklingen av nya idéer och uppfinningar, dvs. de projekt man hoppas skall generera sysselsättning och tillväxt på lång sikt. När det gäller finansieringen av dessa tidiga skeden menar man, att staten har en viktig roll. Riskkapitalmarknaden klarar finan- sieringen av senare utvecklingsfaser tillsammans med bankerna. Därför är det särskilt angeläget att statens resurser koncentreras på de allra tidigaste skedena, där bristen på kapital är störst. Alltför många aktörer är inblandade på den regionala nivån En vanlig synpunkt är också att antalet aktörer som arbetar med frågor om utveckling och tillväxt på regional nivå är mycket stort. Några har hänvisat till Norrlandsfondens uppgift om 250 aktörer som arbetar med utvecklingsfrågor i inland, andra har pekat på det stora antal projekt som omfattar utvecklingsfrågor på lokal och regional nivå. Man har konstaterat att varje projekt i sig ofta kan vara välmotiverat, men eftersom det ofta saknas en egent- lig samordning med andra verksamheter i regionen blir resultatet i många fall att flera arbetar med samma sak utan att veta om varand- ra och utan att dra nytta av varandras erfarenheter. För företagen blir det ofta en belastning när många som arbetar i projekten ber Redovisning av genomförda samtal om uppgifter och vill ha andra former av medverkan. Begränsa mängden projekt och använd pengarna till andra insatser för företagsutveckling, är ett ofta lämnat råd. Många har också pekat på att det är flera aktörer som beslutar om stöd och hjälp till företag. Det kan därför vara svårt för den enskilde företagaren att veta vem man skall vända sig till i frågor om t.ex. företagsfinansiering, och vilken stödform som passar. Där- för önskar man samordning och en part att vända sig till. Detta har inte minst från företagarhåll framhållits som den kanske viktigaste åtgärden för att göra det enklare för de små företagen. I de samman- hangen har nämnts att det i varje län borde byggas upp någon form av one door in-system. Stöd till start av näringsverksamhet. Ett annat område som berörts inte minst vid samtalen med länsarbetsnämnderna har varit stödet till start av näringsverksam- het, dvs. Från olika håll har man vitsordat stödets betydelse. Man har understrukit att det gett många billiga arbetstillfällen. Man har också menat att det har stor näringspolitisk betydelse. Inom stödområdena A och B kan stödet användas också för per- soner som inte är arbetslösa. Från nästan alla länsarbetsnämnder har man menat, att det skulle vara värdefullt om denna möjlighet, skulle kunna omfatta också andra delar av landet. Man har menat att om så blev fallet skulle mycket kreativitet kunna utvecklas och många företag tillkomma, vilket skulle medföra tillväxt. Förslag till regelförändringar har också framförts. Se vidare kapitel 7. Det samarbete som utvecklats i avtal mellan och stiftelsen vitsordas av de flesta. Man anser att det fungerar väl. Problemet med att stiftelsen centrum upphör 2004 har tagits upp. Kravet är starkt om att någon form av fortsatt finansiering av innovationer måste till. Redovisning av genomförda samtal Avtalet mellan och Industrifonden om såddfinansiering Avtalet mellan och Industrifonden om såddfinansiering har berörts vid åtskilliga samråd. Från många håll har det framhållits att man saknat Nuteks såddfinansiering, eftersom man upplevt en trög- het i beslutsgången inom avtalets ram. Man har också påtalat att man upplever större svårigheter att få positiva beslut av Industri- fonden. Från både företagare och andra aktörer har man sagt, att man inte anser att avtalet ger en tillräcklig finansiering för det första steget, där riskerna är störst. Därför har man efterlyst också andra former av nödvändigt såddkapital. Vid samtalen med länsstyrelser och självstyrelseorgan har vissa förklarat sig beredda att inom länsanslagets ram avsätta medel för sådd- och innovationsfinansiering. IUC-bolag och lokala kooperativa utvecklingscentra Jag har träffat företrädare för samtliga IUC-bolag och ett antal företrädare för lokala kooperativa utvecklingscentra. Verksam- heterna vid IUC-bolag och LKU har också berörts vid samråden i övrigt. Det finns en stark uppslutning runt om i landet bakom IUC- konceptet. Företrädare för näringlivsorganisationer, fackliga orga- nisationer, kommuner och Almibolag har understrukit vikten av att IUC-bolagen finns kvar, som drivkraft för företagsutveckling, idé- utveckling och praktiskt arbete med prototyper. Man menar också att det s.k. UPA-uppdraget måste finnas kvar och att finansiering av detta måste säkras för . Strängt taget har inga negativa synpunkter lämnats på IUC-verksamheten, även om det framgått att det är stora kvalitetsskillnader mellan de olika IUC- bolagen. Vissa fungerar mycket bra medan andra uppenbarligen är mindre framgångsrika. De lokala kooperativa utvecklingscentrenas verksamhet med råd- givning kring tillkomsten av olika kooperativ är inte särskilt väl- känd utanför deras egen krets. Inriktningen av de tillkommande kooperativen är i stor utsträckning verksamhet. Det handlar mycket om personalkooperativ inom äldreomsorg, barn- Redovisning av genomförda samtal omsorg och olika vårdinrättningar. Inom vissa delar av landet ut- vecklas kooperativ i betydligt större utsträckning än i andra. 4Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Den statliga näringspolitiken syftar till att öka antalet nya och växande företag i hela landet. Särskilda insatser för företag och företagande finns även inom ramen för arbetsmarknads- och regio- nalpolitiken. . . . En mängd aktörer, på olika nivåer, har skapats för att främja näringslivets utveckling genom information, råd- givning, utbildning och finansiering. Systemet är invecklat och delvis överlappande. Så står det i direktiven utredningen haft att arbeta efter. I det följande redovisar utredningen dels vilka stöd- former som finns för företagsutveckling, dels vilka aktörer, som hanterar dessa. Aktörerna beskrivs i kapitel 5. Utredningen redo- visar i det följande de statliga åtgärder inom närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiken som riktar sig till företag. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Statliga medel – lån och bidrag – inom relevanta delar av närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiken Länsstyrelser/SSO* Stöd till kommersiell service Stöd till start av näringsverksamhet Lån, villkorslån och garantier Källa: och . Tabellen avser beslut om medel eller utbetalade medel De regional- politiska företagsstöden förökas i begränsad omfattning även via . * I , , och , som omfattas av försöksverksamhet, med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regionalpolitiska företagsstöd. I tabell 4.2 redogörs för hur stödformerna ovan fördelas mellan olika län. Vissa stödformer, t.ex. Industrifondens utlåning och de medel som fördelas direkt av regeringen, ingår dock inte i denna sammanställning. Länsvis fördelning av statliga lån och bidrag inom relevanta delar av närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiken Länsstyrelser/SSO* Källa: och . Tabellen innehåller endast uppgifter om stödformer för vilka utredningen erhållit en länsvis redovisning av utfallet . Pga. avrundningar stämmer inte summeringarna av vissa kolumner. * I , , och , som omfattas av försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regionalpolitiska företagsstöd Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Tabellerna 4.1 och 4.2 innehåller både bidrag och lån. Bidragen finansieras framför allt med statliga budgetmedel. De regional- politiska företagsstöden finansieras i begränsad omfattning även via . Utlåningen sker till stor del från statliga fonder som redovisas utanför statsbudgeten. I tabellen nedan redo- visas ett antal statliga fonder med inriktning på företagsutveckling. Statliga fonder med inriktning på företagsutveckling Utlåningen sker på kom- mission av de regionala Regeringen har i prop. 1994/95:150 uttalat att 2000/2001: hållas nominellt intakt. finns inte i stadgar eller förordning för stiftelsen. Styrelsen har tolkat stad- garna på ett sådant sätt att de uppfyller stiftel- sens ändamål genom att ha ett internt avkast- (Totalt kapital , kapital i form av aktier ett värde av sammanlagt en (1994–2004) som stiftel- sen skall verka. (uppgift saknas) intakt fram till utgången av 2007 då stiftelserna skall avvecklas och det Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Utredningen har valt att använda de delar av Nuteks finansierings- databas, som i dessa sammanhang är relevanta som utgångspunkt för redovisningen av olika stödformer. Utredningen har för att redovisningen skall vara överblickbar valt att göra samma uppdelning av stödformerna som använ- der sig av. Utgångspunkten är dels vilken typ av insats det är fråga om, dels vilken typ av företag man vänder sig till. använder sig av följande definitioner. Med nya och unga företag avses företag, som är . Med växande företag avses företag, som är äldre än . Med innovatörer menas personer och företag med nya idéer och produkter. I sammanställningen nedan har utred- ningen först tagit upp sådana stöd som är förbehållna företag som är , och därefter tagit upp andra stödformer. Natur- ligtvis kan även företag som är använda samtliga stödformer som är tillgängliga även för äldre företag. Parallellt med utredningens arbete har Närings- och Utbildnings- departementen bedrivit ett internt projekt för att analysera utbild- ningens och forskningens roll för tillväxten. gav regeringen uppdrag till att analysera och föreslå åtgärder för att öka kommersialiseringen av forskningsresultat vid universi- tet och högskolor. Utredningen har inte gjort någon mera fördjupad analys av de många aktiviteter som pågår inom och i anslutning till högskolor och universitet för att kommersialisera de produkter och idéer som uppstår i forskarvärlden. Genom den avgränsning av utredningens uppdrag som gavs i direktiven ingår detta inte heller i utrednings- uppdraget. I sammanställningen redovisas åtgärder för företagsutveckling som finns permanent. EU-projekt och verksamheter som bedrivs på lokal och regional nivå utan någon nationell samordning har därför inte tagits med i sammanställningen. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.2Finansieringsformer för nya och unga företag samt innovatörer Med finansiering menas i detta sammanhang i princip alla former av medel som utbetalas till företag till stöd för deras utveckling. I sammanställningen ingår därför både direkta bidrag, olika former av lån och insatser i from av ägarkapital i företagen (riskkapital). Eftersom offentliga lån ofta har en subventionerad ränta eller är förenade med klausuler som gör att de ibland helt eller delvis skrivs av, är det i praktiken svårt att dra en klar gräns mellan lån och bidrag. Gränsen mellan lån och riskkapital är inte heller glasklar, eftersom lån ibland kan konverteras till ägarkapital. Vad gäller t.ex. finansieringsverksamhet, så sker en stor del av stödet till företagen genom att hjälper dem att ta kon- takt med banker och andra kommersiella finansiärer. bistår också med kreditbedömningar och värderingar. I de flesta fall kom- bineras egna lån med lån från andra finansiärer. finansieringsverksamhet är i dessa avseenden också ett stöd till företagsutvecklingen genom den förmedlingsverksamhet och kredit- bedömning som görs, även om själva lånet ges på helt marknads- mässiga villkor. Denna form av stöd ingår inte i sammanställ- ningen. I praktiken är så gott som samtliga stöd förbehållna företag som ryms inom EU:s definition av små- och medelstora företag. SOU 2002:101 Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Finansiering för nya och unga företag samt innovatörer till kvinnor* (lån) företagare* (lån) *(lån) utvecklingsprojekt (lån) (6 mån motsvarar näringsverksamhet (bidrag) Såddfinansiering (lån) *företagarlån till kvinnor och företagarlån till unga företagare kommer att ersättas av ett nytt företagarlån med i stort sett samma villkor men som är tillgängligt för alla oavsett kön och härkomst **Dessutom förmedlade lån (från banker ) på . 4.2.1Almis företagarlån till kvinnor och företagarlån till unga företagare företagarlån till kvinnor är en finansieringsform till företag som ägs av en eller flera kvinnor, oavsett företagsform och bransch. Både nystartade och befintliga företag kan söka lånet. lån till unga företagare syftar till att underlätta och stimu- lera unga människors företagande. Företagen skall vara helägda och drivas av en eller flera personer i åldern 18–. Både nystartade och befintliga företag kan söka lånet. För båda låneformer gäller att företaget skall kunna ge en tillfredsställande lönsamhet inklusive en normal lön till ägaren/ägarna. Lån kan beviljas för rörelsekapital och investeringar vid nyetableringar eller expansion, inte för för- lusttäckning eller avlyft av befintliga krediter. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå bedömas kunna ge uthållig lönsamhet. I bedömningen av lånet läggs särskilt stor vikt vid företagets möjligheter att växa.