sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — De är inte självständiga juridiska personer utan utgör en organisatorisk del av . Medlemmarna är lokala och regionala riksteaterföreningar. De lokala föreningarna är självständiga juridiska personer som också är allmännyttiga ideella föreningar. De lokala föreningarna köper teater-, dans- och andra scenkonstföreställningar från , läns- och regionteatrar, fria grupper samt andra producenter mot visst gage. Det är den lokala riksteaterföreningen som fastställer biljettpriser och erhåller biljettintäkterna. Bidrag erhålls i varierande grad från kommuner och landsting. Betänkande innebär sammantaget att det momsbefriade området för allmännyttiga ideella föreningar begränsas i förhållande till nuvarande regler. Betänkandet är oerhört omfattande och i många stycket otydligt. Vilken inverkan betänkandets förslag kommer att få, för i vårt fall , är närmast omöjligt att överblicka. Experter inom området momsskatteregler tolkar betänkandet på olika sätt i många avseenden. Det är inte acceptabelt att det är på det viset i den här typen av angelägna frågor. - (SCB) - har i en rapport konstaterar att föreningslivet drabbats av en rejäl nedgång som kan få allvarliga samhälleliga konsekvenser. De flesta föreningstyper har enligt rapporten tappat medlemmar. Miljöorganisationerna har halverat sitt medlemsantal. Det blir allt svårare att finna personer som vill arbeta ideellt. Den byråkrati som följer av de föreslagna förändringarna kommer att få till följd att ännu färre kommer att vilja engagera sig i föreningslivet eller starta nya ideella föreningar. ser med stor oro på detta. Det ideella producerar ett enormt välfärds- och socialt kapital som säkerligen överstiger det samhället skulle vina på att momsbelägga stora delar av det ideella som är att betrakta som allmännyttigt och som inte är skattepliktigt. Hjärt- och har 44 331 medlemmar i 186 föreningar spridda över hela landet. Vi avger härmed vårt yttrande över betänka SOU 2002:74 Mervärdesskatt i ett EG- rättsligt perspektiv. folkrörelser har i stor utsträckning varit delaktiga i framväxandet av den demokrati och välfärd, som ibland betecknas som Den svenska modellen. Det skedde inledningsvis i kamp mot ett auktoritärt samhällssystem, konservativa och diskriminerande värderingar. har såväl som folkrörelserna genomgått stora förändringar. Kvar finns dock att de svenska folkrörelserna är en mycket betydande samhällskraft både vad gäller opinionsbildning och aktivitet, riktade till medlemmarna eller befolkningen i övrigt. Ett viktigt kännetecken för svenska folkrörelser är att de drivits av ideologiska, politiska eller andra ideella skäl. Ekonomisk verksamhet har varit en liten del av verksamheten såväl för lokala som centrala organisationer även om det inom vissa sektorer blivit en växande andel, t ex elitidrott. Politiska företrädare framhåller ofta de svenska folkrörelsernas stora betydelse. I statsbudgeten finns numera t o m ett särskilt politikområde, som heter Folkrörelsepolitik. Regeringen har tillsatt ett särskilt Folkrörelseforum med uppgift att tillsammans med många av de stora folkrörelserna utveckla svensk folkrörelseverksamhet. har det svenska föreningslivet genomgått stora förändringar. SCB redovisade en stor folkrörelseundersökning, som visar att organisationerna har stora svårigheter t ex när det gäller rekrytering av aktiva. Vi vet från interna diskussioner inom handikapprörelsen att det är betydligt svårare att rekrytera lokalt förtroendevalda inte minst till kassörsuppgiften. Detta gäller inte bara Hjärt- och utan hela handikapprörelsen med mellan 2.500 - 3.000 lokalföreningar. Om kassörernas uppgifter ytterligare kompliceras med momsredovisning blir svårigheten ännu större att hitta personer som vill åta sig den sysslan. Behov av förändring av mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar har således föreslagit att den särreglering som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar från skyldighet att betala mervärdesskatt slopas. Den gynnade skattesituation som de allmännyttiga ideella organisationerna har skulle därmed i viss utsträckning försvinna. Visserligen ersätts den generella befrielsen från mervärdesskatt med att undantag kan göras för vissa aktiviteter som organisationer utan vinstintresse för vissa ändamål utför. nya reglerna torde dock innebära beskattning i större omfattning än enligt de nuvarande reglerna. En annan omständighet är att reglerna är oklara. Det går inte att med säkerhet veta när undantagen från skatteplikt är tillämpliga. I betänkandet redovisas att de svenska reglerna genom en rad åtgärder i synnerhet –talet anpassats till EG-reglerna och utredningen konstaterar att ML till följd av de åtgärder som redan vidtagit i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma mervärdesskatteregler. Utredningen framhåller dock att det finns vissa kvarstående strukturella skillnader mellan den svenska mervärdesskattelagstiftningen och EG:s 6:e direktiv om mervärdesskatt. Utredningen har därför inriktat sitt arbete på att ge vissa av de gemenskapsrättsliga begreppen som EG-direktivet bygger på en tydligare motsvarighet i den svenska lagen. De förslag till ändringar som presenterats i betänkande innebär till stor del ett förtydligande av vad som gäller och medför även anpassningar i fråga om systematik och terminologi. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning av ML i konformitet med EG-direktivet. Frågan är dock om dessa kvarstående strukturella skillnader mellan nuvarande regler i ML och EG-direktivet har sådan tyngd att de motiverar ändring av den svenska lagstiftningen. Det krävs enligt PRO synnerligen starka skäl för att försämra förutsättningarna för de allmännyttiga ideella organisationerna att bedriva sin samhällsviktiga verksamhet. Denna verksamhet bör stärkas och inte försvåras. En synpunkt som Hjärt- och delar. I den beskrivning av andra EU-länders mervärdesskatteregler som redovisas i betänkandet görs gällande att flera länder utformat reglerna mot bakgrund av de förhållanden som gäller i det egna landet även om detta medför en mer långtgående skattebefrielse av vad EG-direktivet medger. Som exempel på detta anges reglerna i och . Det finska exemplet är av särskilt intresse. De finska reglerna för ideell verksamhet är liksom de svenska anknutna till inkomstskatterättsliga regler, vilket innebär att skattskyldighet för mervärdesskatt endast uppkommer om inkomsten föranleder beskattning enligt inkomstskattelagstiftningen. Det uppges att det inte är aktuellt för att ändra sina mervärdesskatteregler för ideell verksamhet. Det framgår av betänkandet att den svenska lagstiftningen i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma mervärdesskatteregler genom den serie anpassningar som redan ägt rum. Vissa kvarstående strukturella skillnader finns dock mellan den svenska lagstiftningen och EG- direktivet. Dessa har enligt Hjärt- och Lungsjukas Riksförbunds mening inte sådan tyngd att ytterligare anpassning är motiverad. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning i konformitet med Resultatet av utredningen har blivit att en rad oklarheter uppkommit hur de nya föreslagna reglerna skall tolkas. Hjärt- och avstyrker att betänkandet läggs till grund för ändrad lagstiftning. anser: -Behåll nuvarande regler -Friluftsliv ska jämställas med idrott -Administration istället för friluftsliv Vi är som många andra organisationer uppbyggd av riks, distrikt och lokalavdelningar och utredningens förslag slår olika beroende på nivåernas olika förutsättningar. delar i huvudsak de synpunkter som framkommit vid diskussioner mellan momsutredningen och referensgruppen av ideella föreningar (Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv s 281, 282) anser att den särskilda regeln i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (ML) som på ett generellt sätt undantar ideella föreningars och registrerade trossamfunds aktiviteter från mervärdesbeskattning ska behållas. Vi tycker inte att utredningen tydlig visar att behöver anpassa sina momsregler på det sätt som anges i utredningen. Hur mycket har andra länder tänjt på gränserna? Utredningen nämner och som exempel på länder som inte anpassat sig och inte har för avsikt att anpassa sina momsregler till det sjätte momsdirektivet på det sätt som föreslås i utredningen. Med tanke på att bestämmelser på området är ganska lika de nuvarande svenska är vår bedömning att dagens regelverk bör kunna ses som tillräckligt för att också tillgodose EG-direktivet. Administration istället för friluftsliv? är en organisation som har 108.000 medlemmar. Vår ledarledda friluftsverksamhet bedrivs i huvudsak av våra 8000 ledare i 420 lokalavdelningar som finns spridda över hela . Enligt vår ändamålsparagraf ska vi, genom skidåkning och annat friluftsliv verka för folkhälsa och livsglädje. Vår organisationsform är traditionell i den mening att vi har lokalavdelningar, distrikt och en central nivå. Dock organiserar vi oss inte som ideella föreningar för att hålla på med administration utan för att skapa ledarledda friluftslivsaktiviteter för våra medlemmar. förslag innebär att det administrativa arbetet ökar katastrofalt vilket får till följd att rekryteringen av styrelsefunktionärer, däribland kassörer försvåras. det att ställas stora krav på utbildning för att våra lokalavdelningars kassörer ska kunna klara av de nya administrativa uppgifterna. Självklart skapar dessa utbildningskrav också extra kostnader för våra lokalavdelningar, varav många har en ansträngd ekonomi. En stor undersökning som SCB presenterade visar att föreningslivet tappade 500 000 aktiva medlemmar. Att i det läget lägga på föreningarna mer administrativt arbete som tar tid ifrån det verkliga uppdraget, att skapa aktivitet för medlemmarna verkar ogenomtänkt. För att citera delar av artikeln på DN/Debatt som handlar om SCB-undersökningen: "Om det är en långsiktig trend mot minskat föreningsengagemang vi ser, kan detta få konsekvenser för välfärden. Minskat frivilligarbete i föreningarna innebär verksamhetsminskningar, kostnadsökningar, att vissa aktiviteter inte längre kommer att kunna utövas och att verksamheter ersätts av tjänster på marknaden. En mötesplats för sociala kontakter krymper och en infrastruktur för individuellt stöd, liksom för alternativa politiska dagordningar försvagas. I förlängningen av 90-talets tillbakagång för föreningslivet försvagas långsiktigt samhällets infrastruktur av lokal förankring, gemenskap och socialt kapital. Grunden för den gamla ordningen för tillväxt, välfärd och demokrati gröps ur. Vår analys visar att ett starkt föreningsliv på punkt efter punkt gynnar en aktiv folkstyrelse. Ett aktivt föreningsengagemang leder in i politiska diskussioner, politiskt engagemang, valdeltagande och demonstrationer och det ger människor en ökad förmåga att tillvarata sina rättigheter och möjligheter som medborgare och konsumenter. Föreningslivets utveckling handlar därför också om demokratins. Föreningarnas förmåga att klara återväxten är en fråga som inte bara angår medlemmarna utan alla medborgare" Med detta citat klingande i öronen borde man snarare underlätta för föreningslivet istället för att öka den byråkratiska bördan. Utredningen har enligt vår mening tolkat det sjätte mervärdesskatte- direktivet på ett allt för bokstavstroget sätt. menar att direktivets syfte kan uppnås utan att den ideella sektorn drabbas på det sätt som utredaren förordar. motsätter sig därför att utredarens förslag genomförs. Detta mot bakgrund av den ökade administration som förslaget kommer att leda till, men även det faktum att utredaren inte kunnat uppvisa en tillfredsställande konsekvensbeskrivning för den ideella sektorn. Förslaget innehåller även skrivningar som riskerar att väsentligt försämra möjligheten att bedriva hjälpverksamhet som finansieras via penninginsamlingsevenemang. Genom en mer nyanserad skrivning kan detta problem minskas utan att något konkurrensproblem uppstår. Det är beklagligt att föreliggande utredning inte har kunnat samordnas med den pågående utredningen om de reducerade mervärdesskattesatserna. Detta förhållande leder till att det i princip är omöjligt att ta ställning till väsentliga delar av utredningens förslag. Särskilt problematiskt är detta inom det kulturella området eftersom argumentation, konsekvensbeskrivning och föreslag bygger på nuvarande skattesatser. I momssammanhang är det viktigt att lagstiftaren klargör rättsläget vid tillhandahållande av varor och tjänster inom trossamfundet . Kyrkan måste tillåtas hushålla med sina resurser på ett rationellt sätt. Utredarens förslag om gruppregistrering av trossamfund och dess organisatoriska delar bör därför leda till lagstiftning. anser att utredaren har tolkat det sjätte mervärdesskattedirektivet allt för bokstavstroget. Avsikten med EG-rättsliga direktiv är inte att bokstav för bokstav införa direktivtext i nationell lagstiftning utan att medlemsländerna skall anpassa sin lagstiftning så att direktivets syfte uppnås. Vi finner det märkligt att utredningens förslag på ett så tydligt sätt kommer att missgynna verksamheter inom den sociala ekonomin. Vår bestämda uppfattning har varit att både regering och EU önskat främja just denna typ av verksamhet. Genom att utgångspunkten har varit en mycket snäv tolkning av direktivets ofta oklara formuleringar skulle förslaget, om det genomförs i nuvarande form, få stora negativa konsekvenser för den ideella sektorn. Vi upplever att utredaren har fokuserat sin konsekvensanalys primärt på hur statens finanser påverkas och hur skattemyndigheten skall klara att administrera det ökade antalet beskattningsbara personer. Allt för liten kraft har lagts på att utreda hur den ideella sektorn kommer att drabbas av förslaget. Konsekvenserna kommer inte bara att bli ekonomisk utan riskerar att i grunden förändra den ideella sektorns arbetssätt. menar att det är möjligt att uppnå direktivets syfte utan att den ideella sektorn drabbas på det sätt som utredningens förslag innebär. Nedan belyser vi de allvarligaste konsekvenserna som vi ser i kölvattnet av utredningens förslag. Vi ger även förslag på åtgärder som, inom direktivets ramar, skulle kunna minska dessa potentiella problem och skadeverkningar. Översynen av mervärdesskatten ur ett EG-rättsligt perspektiv syftar inte till att stärka statens finanser. Om den EG-rättsliga anpassningen leder till ökade skatteinkomster för staten förutsätter därför att dessa medel återförs till och den ideella sektorn i övrigt. Avslutningsvis kan vi bara beklaga att föreliggande utredning inte har kunnat samordnas med den pågående Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (dir 2002:141). Det vore förödande för förtroendet till skattesystemet om två principiellt viktiga förändringar genomförs med kort mellanrum där skattesatsutredningens förslag förändrar grunden för slutsatserna i föreliggande utredning. är en av världens främsta nationer när det gäller folkrörelser. Detta är ett resultat av att vårt land har en fin tradition när det gäller ideell verksamhet Även ett generöst samhällsstöd i form av anslag har påverkat utvecklingen positivt och sist men inte minst, har inkomstskattefriheten och undantaget från mervärdesskatt i hög grad bidragit till vårt lands position i dessa sammanhang. Många människor är oroade över hur det ska bli med föreningslivet framöver. och Skola delar denna oro. Det handlar inte bara om vår egen organisations framtida arbete utan hur den ideella sektorn kan komma att drabbas negativ av en momsbeläggning. Vi anser det anmärkningsvärt att det inte ingående har belysts vilka konsekvenser utredningens förslag får för föreningslivet i stort. Ideella föreningar har ofta mycket begränsade personella resurser och att då tvingas lägga en stor del av sin tid och kraft på administration istället för på verksamhet, för att uppfylla nya EG-regler, anser vi ohållbart. och Skola har tagit del av en studie som har gjort om vad en momsbeläggning kan innebära för studieverksamheten. En beräkning för ett av studieförbunden i länet, vilket har tolv olika studieavdelningar. Denna beräkning visar att konsekvensen av momsbeläggning blir höjningar av deltagaravgifterna . Detta kommer direkt att påverka deltagande i folkbildningsverksamheten. och Skola kan också konstatera att föreningar som bedriver second handförsäljning för biståndsändamål förlorar betydande belopp på en momsbeläggning. Detta kn i sin tur leda till ett minskat ideellt engagemang från medlemmarna; och väsentligt mindre medel till välgörande ändamål. Vi har också noterat att idrottsrörelsen får svårigheter med en momsbeläggning. Där tänker vi exempelvis på Bingolotto som minskat sin försäljning och risken är uppenbar att det blir en fortsatt minskning. om man ska betala mervärdesskatt på . Det är ingen som exakt kan beskriva hur de andra EU-länderna hanterar dessa frågor. Det hade varit önskvärt med en fullständig redovisning av detta i utredningen. Men en del vet vi, som att exempelvis och har generösa bestämmelser för ideella föreningar. Det är och Skola uppfattning att en svensk anpassning som utredningen föreslår inte är nödvändig. Föreningslivet betyder mycket för och våra medborgare. Det bidrar till en ekonomisk, kulturell och demokratisk utveckling. Vi hävdar också att ett svagare föreningsliv är ett hot mot skolan främst vad gäller elev- och föräldraföreningar samt studieorganisatörer. Detta kommer att leda till ytterligare sociala problem och intresset för studier kan drastiskt minska, som en konsekvens av att allt färre kommer att vara aktiva i föreningslivet. Hela samhället består av olika delar, där skolan är grundläggande och där föreningslivet är en viktig del av den demokratiska strukturen. De är i högsta grad en vitamininjektion för hela samhällsutvecklingen. 8.1.51 Svenska röda korset Röda Korset bedömer att viss del av vår förenings verksamhet kommer att bli momspliktig i och med utredningens förslag och ställer sig därmed negativ till betänkandet. Eftersom regeringen har påpekat i kommittédirektivet för utredningen, att i likhet med nuvarande regler bör sådan verksamhet som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt, är det förvånande att någon sådan positiv särbehandling inte redovisats. Röda Korset anser att den stora skatteförändring som förslaget innebär kommer att få negativa konsekvenser för vårt arbete. Eftersom en stor del av våra lokalföreningars arbete syftar till att genomföra humanitär verksamhet som i annat fall sannolikt skulle ha fått skötas av staten, landstingen och kommunerna, anser vi det vara orimligt att verksamheten skall drabbas av större skatteuttag . Svenska Röda Korset består av ca 1 500 allmännyttiga ideella föreningar som envar är egna juridiska personer. De aktivt frivilliga medarbetarna i de lokala föreningarna är ca 40 000 som i snitt lägger ned . Det innebär att ca 6 utförs för Röda Korsets räkning. Det är svårt att omsätta frivilligarbete i kronor och ören, men det står utom allt rimligt tvivel att Röda Korsets insatser i vårt samhälle är av stort värde. Inte bara för de människor som befinner sig i utsatta situationer utan även för samhället i stort. För att uppskatta det ekonomiska värdet kan de 6 prissättas till /timme vilket ger . Röda Korsets frivilligmedarbetare ger inte bara av sin tid utan i allra högsta grad även av sin kunskap. Detta är den personliga gåvan från en människa till en annan för att bistå människor som har det svårt. Det kan handla om äldre, sjuka och ensamma människor, nyanlända flyktingar eller hemlösa. Utsatthet finns överallt runtomkring oss. Där utsatthet finns ska också Röda Korset finnas. Det finns många praktiska aktiviteter att gå in i som frivillig i Röda Korset och vi ser att vi som organisation successivt lyckats att nå allt fler utsatta grupper i vårt samhälle som vi i allt större utsträckning attraherar nya målgrupper av frivilligarbetare. Vad vi däremot märker är att det är svårt att engagera människor i det traditionella styrelsearbetet som krävs för att leda och administrera den lokala frivilliga föreningen. Det är problematiskt. Uppdragens karaktär upplevs inte ligga i tiden och kan uppfattas som tråkiga. Om nu utredningens förslag skulle införas, kommer detta att uppfattas som en pålaga och en negativ signal från myndigheterna om samhällets syn på värdet av oegennyttigt ideellt arbete. Upplevelsen hos den frivillige är att frivilliginsatsen kommer att börja beskattas. kommer att få långsiktiga och djupgående negativa effekter. Den lokala och mycket påtagliga effekten blir att kassörer och andra styrelseposter avsäger sig omval och att inga nya ställer upp. Konsekvensen blir att den lokala föreningen måste anlita en redovisningsbyrå och därmed dra på sig väsentligt ökade kostnader, vilket naturligtvis ytterligare minskar resurserna för arbetet enligt föreningens syfte. Vi vill också påpeka att med utredningens förslag kommer Röda Korset att få s.k. blandad verksamhet vilket innebär svåra bedömningar hur momsen skall fördelas. Vi är mycket oroliga för att detta leder till ett minskat engagemang för det som Röda Korset arbetar för: ett medmänskligare samhälle. I förlängningen kommer ett minskat antal frivilligmedarbetare innebära färre medlemmar. Vi är övertygade om att frånvaron av Röda Korsets insatser kommer att få stora samhällsekonomiska konsekvenser. Med färre medlemmar och en allt mer tynande tillvaro riskerar vi som organisation att inte heller kunna uppfylla de åtaganden som svenska staten ålagt Röda Korset vad gäller exempelvis efterlevnaden av . medlemskap i innebär skyldigheter att följa de förordningar och direktiv som finns uppställda i EG-rätten. Till skillnad från förordningar är direktiv emellertid bindande endast med avseende på de resultat som skall uppnås. Röda Korset anser att mervärdesskatteutred- ningen har gjort en mycket snäv tolkning av EG-rättens sjätte momsdirektivs bestämmelser till mervärdesskattelagen (ML). Vår uppfattning är att resultatet kan uppnås utan att behöver transformera direktivets bestämmelser till ML. Med våra alternativa lösningar skulle Röda Korset kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet momsfritt utan att det strider mot direktivet. Röda Korset anser också att regeringen bör avvakta resultatet av den utredning som arbetar med översyn av reducerade mervärdesskattesatser innan en ny lagstiftning tas i bruk. Detta för att underlätta för verksamhet som möjliggör insamlings- och hjälpverksamhet genom att överväga att införa en reducerad skattesats. pågår inom EU en översyn av det sjätte mervärdesskattedirektivet, bl.a. diskuteras lägre skattesatser för ideell verksamhet (men med bibehållen avdragsrätt för ingående skatt). Enligt planerna skall förslaget presenteras . Det finns således flera skäl till att avvakta med ny lagstiftning till dess ett reviderat direktiv trätt i kraft. har arbetat med betänkandet och lade fram förslaget. Utredningen har lagt ner mycket tid på enkäter, jämförelse med övriga medlemsländer och kartläggning av ideell verksamhet. Allt för att föreningsliv inte skall drabbas alltför hårt av eventuellt nya momsregler. Det är därför förvånande att utredningens förslag i mångt och mycket är detsamma som lades fram inför EU-medlemskapet (SOU 1994:88) och då som innebär radikala försämringar för ideella föreningar. Röda Korset är mycket kritisk till utredningens oförmåga att ta ställning i olika sakfrågor. I stället hänvisar utredningen alltför ofta till att tveksamheter i lagtexten skall utvecklas i rättspraxis eller att föreningar bör eller kan omfattas av olika undantag. Vår uppfattning är att utredningen har varit mer än nödvändigt försiktig i sina antaganden. Resultatet blir att våra lokala föreningar kommer att leva i en osäkerhet om hur man skall beskattas.