sou · GQB3113d1 · 2003-01-01 00:00:00 — är ensamt personuppgiftsansvarigt för all behandling som utförs med stöd av lagen. 4.2.5Behandling av känsliga personuppgifter (5 §) Enligt personuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening. Det är vidare förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Det finns vissa undantag från förbudet, bl.a. om samtycke har lämnats. Övriga undantag från förbudet är inte tillämpliga på brottsutredande verksamhet. Det krävs därför särskilda bestämmelser i annan författning för att behandling av sådana uppgifter skall vara tillåten. I lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet anges att uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om däremot uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med sådana uppgifter, under förutsätt- ning att det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Till skillnad från äldre bestämmelser innehåller lagen inte något förbud mot att känsliga personuppgifter används som sökbegrepp. Rättslig reglering av behandling av personuppgifter 4.2.6Utlämnande av uppgifter (6–8 §§) Uppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistik får lämnas till ansvarig myndighet. Uppgifter får vidare lämnas ut till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation i enlighet med internationella överens- kommelser. Även uppgifter som är sekretessbelagda i enlighet med sekretesslagens (1980:100) bestämmelser omfattas av reglerna om utlämnande, som alltså är sekretessbrytande. 4.2.7Rättelse och skadestånd (9 §) Bestämmelserna i personuppgiftslagen om rättelse och skadestånd är tillämpliga vid behandling av personuppgifter. 4.2.8Underrättelseregistret ( 10–13 §§) får inrätta ett underrättelseregister för verkets underrättelseverksamhet. Registret är ett gemensamt register för hela , vilket innebär att även personal som arbetar med spaningsverksamhet i brottsbekämpande syfte får ha tillgång till registret. får endast föras för att ge underlag för beslut om särskilda undersökningar avseende allvarlig brottslig verksamhet och för att underlätta tillgången till allmänna uppgifter med anknytning till underrättelseverksamhet. Med allmänna uppgifter avses t.ex. smuggelvägar och brottstrender. Registrering- en har till syfte att få fram tillräckligt underlag för en mer djupgående undersökning avseende sådan brottslig verksamhet som kan leda fram till en förundersökning alternativt annan åtgärd av brottsförebyggande eller brottsförhindrande karaktär. I underrättelseregistret får uppgifter föras in som kan hänföras till enskild person endast om det kan antas att allvarlig brottslig verksamhet utövats eller kan komma att utövas, och den som avses med uppgifterna skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva den allvarliga brottsliga verksamheten. Vidare får uppgifter om transportmedel eller varor som kan antas ha samband med allvarlig brottslig verksamhet samt uppgifter om hjälpmedel som kan antas ha använts i samband med sådan verksamhet registreras, även om uppgifterna kan hänföras till en enskild person Rättslig reglering av behandling av personuppgifter som det inte finns någon misstanke mot. Uppgifterna skall därvid förses med upplysning om att det inte finns någon misstanke mot denne. Eftersom smugglingsbrott och tullbrott enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling i flertalet fall innebär att varor rent fysiskt förs in till eller ut från det svenska tullområdet är uppgifter om transportmedel och varusändningar ofta av stor betydelse i underrättelse- och spaningssammanhang. Det kan i dessa sammanhang bli aktuellt att registrera uppgifter om transportmedlens ägare eller uppgifter om säljare och köpare. Om de allmänna förutsättningarna för registrering är uppfyllda får underrättelseregistret innehålla följande uppgifter om en enskild person: 1.upplysningar om varifrån den registrerade uppgiften kommer och om uppgiftslämnarens trovärdighet, 2.identifieringsuppgifter, arbetsplats och yrke, 3.uppgifter om särskilda bestående fysiska kännetecken, 4.de omständigheter och händelser som ger anledning att anta att den registrerade utövat eller kan komma att utöva allvarlig brottslig verksamhet, 5.uppgifter om varor, brottshjälpmedel och transportmedel, 7.hänvisning till en särskild undersökning där uppgifter om den registrerade behandlas och till register som förs av polis- eller skattemyndighet eller i vilket uppgifter om den registrerade förekommer, och 8.varning om att personen tidigare varit beväpnad, våldsam eller flyktbenägen. och får ha direktåtkomst till underrättelseregistret. Polismyndigheterna och får ha direktåtkomst till registret i de delar som avser förslag till åtgärder och allmänna strategiska uppgifter. Uppgifter ur underrättelseregistret får endast lämnas ut till eller en skattemyndighet om uppgifterna kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndigheternas brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekämpande åtgärder. Rättslig reglering av behandling av personuppgifter 4.2.9Spaningsregistret (14–17 §§) får föra ett spaningsregister för verkets spanings- och kontrollverksamhet. Ändamålet med registret är att det skall användas för att underlätta tillgången till uppgifter med anknytning till brott som begåtts eller kan antas ha begåtts. Det är endast uppgifter angående de brott som har befogenhet att ingripa mot som får föras in i registret. Till skillnad mot underrättelseregistret uppställs inget krav på att det skall vara fråga om brott av viss svårighetsgrad, utan stadgandet är tillämpligt oavsett vilken påföljd som är stadgad för brottet. Uppgifter som kan hänföras till enskild får föras in i spaningsregistret om den som avses med uppgiften kan misstänkas för att ha begått brott som har befogenhet att ingripa mot. Begreppet kan misstänkas har samma innebörd som reglerna i 23 kap 9 § om skyldigheten att stanna kvar för förhör. En registrering får emellertid göras endast om den är av särskild betydelse för brottsbekämpningen. Uppgifter om transportmedel, varor och hjälpmedel som kan antas ha samband med brott får registreras i spaningsregistret oavsett om uppgifterna hänförs till en enskild person som det inte finns någon misstanke mot. Uppgifterna skall därvid förses med upplysning om att det inte finns någon misstanke mot denne. Det kan t.ex. finnas skäl att i anslutning till uppgifter om varusändningar som misstänks innehålla narkotika registrera uppgifter om avsändare och mottagare, eftersom dylika uppgifter kan vara till hjälp när det gäller att identifiera misstänka varusändningar i godsförteckningar och andra handlingar rörande importgods. Härutöver kan det i likhet med underrättelseregistret bli aktuellt att registrera uppgifter om transportmedel och dess ägare, varusändningar eller uppgifter om säljare och köpare. får avseende en enskild person endast innehålla uppgifter om de omständigheter och händelser som ger anledning att anta att den registrerade utövat eller kan komma att utöva allvarlig brottslig verksamhet. får däremot innehålla uppgifter om de omständigheter och händelser som ger upphov till misstanke om brott som har befogenhet att ingripa mot. , , polismyndigheterna och får ha direktåtkomst till spaningsregistret. Rättslig reglering av behandling av personuppgifter Uppgifter ur spaningsregistret får lämnas till Ekobrotts- myndigheten eller en skattemyndighet endast om uppgifterna kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndig- hetens brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekäm- pande åtgärder. 4.2.10Underrättelseverksamhet (18–19 §§) Underrättelseverksamheten syftar bl.a. till att ta fram underlag som anger vilken inriktning i stort som en verksamhet skall ha, t.ex. spaning gällande narkotika, eller till att initiera konkreta brotts- utredningar. Målet är att klargöra om brottslig verksamhet har förekommit, pågår eller kan förutses. Underrättelseverksamheten är till skillnad mot förundersökning inriktad på informations- bearbetning och består i att samla in och bearbeta uppgifter som tyder på att exempelvis smuggling förekommer i viss trafik eller i vissa varusändningar utan att någon misstanke kan riktas mot någon bestämd person. Undersökningar som syftar till att klargöra om brott begåtts kan också förekomma inom ramen för en förundersökning. En förundersökning skall enligt 23 kap. inledas om det finns anledning att anta att ett konkret brott har begåtts. I övriga fall, då det endast finns anledning att anta att brottslig verksamhet förövats eller kommer att förövas, får undersökningen göras inom ramen för under- rättelseverksamheten. Förutsättningarna för att i sin underrättelse- verksamhet skall få behandla personuppgifter är att en särskild undersökning har inletts och att det finns anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. Personuppgiftslagens bestämmelser om behandling av personuppgifter är tillämpliga även vid behandling i en särskild undersökning, vilket innebär att en automatiserad behandling av personuppgifter endast får innehålla de uppgifter som är nödvändiga för undersökningen. Någon annan begränsning finns inte, vilket medför att uppgifter om personer som inte är misstänkta, t.ex. vittnen och andra personer med anknytning till utredningen, får behandlas. Uppgifterna skall därvid förses med upplysning om att det inte finns någon misstanke mot dessa. Personuppgifter får härutöver även behandlas i underrättelse- Rättslig reglering av behandling av personuppgifter registret, men då enligt de särskilda regler som gäller för det registret. Beslut om att personuppgifter skall behandlas automatiserat i en särskild undersökning skall fattas av chef eller en tjänsteman som beslutanderätten delegerats till. Beslutet skall innehålla uppgifter om ändamålet med behandlingen och de villkor i övrigt som behövs för att förebygga otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. Det är endast de personer som arbetar med den särskilda undersökningen som får ha direkt- åtkomst till de behandlade uppgifterna. Uppgifter som behandlas automatiserat i en särskild under- sökning får uttryckligen lämnas ut till en annan tulltjänsteman, en annan enhet inom , , Rikspolis- styrelsen, polismyndighet eller skattemyndighet om uppgiften kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning eller andra brottsbekämpande åtgärder. Det kan noteras att inte nämns bland de uppräknade myndigheterna. 4.2.11Uppgifter om kvarstående brottsmisstankar (20–21 §§) Uppgifter som behandlas under en förundersökning skall normalt arkiveras när förundersökningen läggs ned. I vissa fall kan det dock finnas ett behov av att fortsätta att behandla uppgifter om den misstänkte, eftersom misstanke i vissa fall kan kvarstå även om förundersökningen har lagts ner, framför allt om beslutet att lägga ned förundersökningen har föranletts av bristfällig bevisning. För det fall att dessa uppgifter sammanförs med ny information kan det leda till att förundersökningen tas upp på nytt. Uppgifterna i fråga har likheter med uppgifter av underrättelsekaraktär, eftersom det rör sig om en person mot vilken förundersökning inte pågår. Bestämmelserna om underrättelseregister är emellertid inte direkt tillämpliga, eftersom personen i fråga är misstänkt för ett konkret brott. har därför givits möjlighet att behandla personuppgifter under vissa omständigheter då kvarstående brottsmisstanke föreligger. Om en förundersökning mot en person har lagts ned på grund av bristande bevisning, får uppgifter om brottsmisstanken behandlas för annat ändamål än arkivering endast om den misstänkte, enligt förundersökningsledarens bedömning, fortfarande kan anses Rättslig reglering av behandling av personuppgifter skäligen misstänkt för brottet och uppgifterna behövs för att förundersökningen skall kunna tas upp på nytt. Dock får endast sådana uppgifter som behövs för att kunna tillgodose detta behov behandlas. Om åtal mot en person har lagts ned eller om denne genom lagakraftvunnen dom har frikänts, får uppgifter om brottsmiss- tanken behandlas för annat ändamål än arkivering endast om förundersökningen tas upp på nytt eller för prövning av särskilda rättsmedel enligt 58 kap. . Om uppgifter om kvarstående brottsmisstankar skall behandlas åligger det den personuppgiftsansvarige att särskilt besluta vem som får ha direktåtkomst till uppgifterna. 4.2.12Gallring (22–23 §§) Personuppgifter skall inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen enligt personuppgiftslagen. Personuppgifter får emellertid bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Bestämmelserna i personuppgiftslagen hindrar inte att en myndighet arkiverar och bevarar allmänna handlingar eller att arkivmaterial tas om hand av en arkivmyndighet. Genom arkivlagen (1990:782) är myndig- heterna som huvudregel ålagda att bevara allmänna handlingar. I fråga om personuppgifter, vilka behandlar i förundersökningar, gäller att dessa bör gallras på samma sätt som uppgifter vilka behandlas manuellt. Detta medför att arkivlagens regler blir tillämpliga varför några särskilda bestämmelser inte erfordras. I övrigt gäller som huvudregel att uppgifter inte skall bevaras än vad som är nödvändigt med beaktande av ändamålet. Uppgifterna skall senast gallras , som anges i de särskilda bestämmelserna för respektive register. Uppgifter i ett underrättelseregister skall gallras senast efter det att registret senast tillfördes uppgifter om att personen skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller kunna komma att utöva allvarlig brottslig verksamhet. Om en särskild undersökning har inletts behöver uppgifterna dock inte gallras förrän undersökningen har avslutats. Om uppgifter behandlas med anledning av att en särskild undersökning har inletts, skall uppgifterna gallras senast efter det att Rättslig reglering av behandling av personuppgifter beslutet om behandlingen av personuppgifter fattades. Om det är av särskild betydelse för att den särskilda undersökningen skall kunna avslutas, får uppgifterna dock behandlas . Uppgifterna i ett spaningsregister skall gallras senast när misstanke inte längre föreligger mot den registrerade, när domstol har meddelat dom eller beslut eller när strafföreläggande har godkänts och det inte finns någon misstanke mot den registrerade om annat brott som får föras in i registret. har, efter bemyndigande från regeringen, beslutat att uppgifter som enligt huvudregeln skulle ha gallrats, får bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. 4.2.13Överklagande (24 §) beslut om rättelse och information i fråga om personuppgifter i verkets brottsbekämpande verksamhet är överklagbara till allmän förvaltningsdomstol. I sammanhanget bör det noteras att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av person- uppgifter i denna lag eller anslutande författningar. 5Tullverkets informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten Enligt direktiven har utredningen till uppgift att se över hur de register som antingen för eller har tillgång till förhåller sig till varandra, såvitt avser informationsinnehåll och användning. för flera register i den brottsbekämpande verksam- heten. Myndigheten har härutöver tillgång till en stor mängd information från andra myndigheter, organisationer, företag och liknande. Informationen består bl.a. i uppgifter från olika register. Från har tillgång till uppgifter ur allmänna spaningsregistret, belastningsregistret, register över efterlysta och utvisade personer (EPU), fingeravtrycksregistret, efterlysningssystem för fordon, godsregistret som innehåller uppgifter om stulet, förkommet eller omhändertaget gods, medborgarskapsregistret, misstankeregistret, multifråga person (MFP), vilket är ett system för sökning i totalt tio register , passkontrollregistret, passregistret, polisens person- och adressregister (PPA), signalementsregistret och Schengens informationssystem (SIS). har vidare tillgång till svenska och utländska bolagsregister, sjöfartsregister och liknande. Inom EU har det upprättats ett antal olika e-postsystem för att utväxla information mellan medlemsländerna angående t.ex. misstänka transporter av cigaretter, transitering av högriskvaror, brotts- bekämpning och liknande. Nedan följer en sammanställning av de register som för i den brottsbekämpande verksamheten samt övrig behandling av personuppgifter som verket är ansvarigt för. informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten 5.1Register och andra datasystem som förs i underrättelseverksamhet m.m. Det tidigare ärenderegistret har numera ersatts av ett diariesystem som är en del av Registersystem i analysprocess (), se avsnitt 6.1.1. För behandlingen av personuppgifter i underrättelseverksamhet gäller numera lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Behandling av uppgif- ter i underrättelseregistret regleras särskilt i lagen som ersatte lagen (1997:1058) om register i brottsbekämpande verksam- het. Enligt den gamla registerlagen fick använda sig av ett underrättelse- och ett spaningsregister i det brottsbekämpande arbetet. För registrering av personuppgifter i underrättelse- och spaningsregistren gällde att vissa föreskrivna kriterier för respektive register skulle vara uppfyllda, såsom exempelvis misstankegrad. För registrering av personuppgifter i spaningsregistret krävdes bl.a. att personen var misstänkt för ett konkret brott medan det för registrering i underrättelseregistret var tillräckligt att personen skäligen kunde misstänkas för allvarlig brottslig verksamhet. Lagstiftningen var anpassad till de övergripande principerna i rekommendation No R (87) 15, om användningen av personuppgifter inom polissektorn. Enligt rekommendationen skall skilda kategorier av lagrade uppgifter så långt som möjligt hållas åtskilda efter graden av tillförlitlighet. Före ikraftträdandet av den gamla registerlagen hade , med stöd av förordningen (1987:864) om register för brotts- bekämpande verksamhet, inrättat ett register med benämningen SPADI. Nämnda förordning upphävdes i och med att den gamla registerlagen trädde i kraft. Datainspektionen företog en inspektion vid för att kontrollera behandlingen av personuppgifter som skedde med stöd av den gamla registerlagen. Av en skrivelse, daterad , dnr 986-00, framgår att det vid inspektionen framkom att alltjämt använde sig av informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten SPADI och att man i registret registrerade såväl uppgifter om personer som kunde misstänkas för att ha förövat brott som uppgifter om personer som skäligen kunde misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva brottslig verksamhet. De först- nämnda uppgifterna markerades i registret med ett S och de sistnämnda uppgifterna markerades med ett U. Det var inte möjligt att selektera behörigheten för åtkomsten till de olika uppgifterna. Datainspektionen uttalade i sitt beslut i ärendet att det inte stod i överensstämmelse med den då gällande lagstiftningen att i ett spaningsregister behandla uppgifter om såväl spaningsverksamhet som underrättelseverksamhet och att inspektionen utgick från att skulle vidta nödvändiga åtgärder för att behandlingen skulle ske i överensstämmelse med lagstiftningen. SPADI har modifierats och utgör numera ett underrättelse- register i enlighet med lagens krav. Alla uppgifter av spanings- karaktär har gallrats, vilket medför att inte för något spaningsregister enligt vare sig den gamla registerlagens eller den nuvarande lagens definition. f.d. SPADI) innehåller bl.a. uppgif- ter om händelser, personer, organisationer och farkoster som kan sättas i samband med allvarlig brottslig verksamhet som det åligger att ingripa mot. Vad gäller indirekta personuppgifter, som t.ex. ett fordons registreringsnummer, skall det av registret framgå om fordonsinnehavaren inte är misstänkt för något brott. 5.1.3Behandling i särskild undersökning När uppgifter behandlas i särskilda undersökningar inrättas särskilda och tillfälliga register i specifika ärenden (SUR). Det kan handla om specifika ärenden i underrättelseverksamheten, t.ex. ett större smugglingsärende, i avsikt att underlätta bearbetningen för att utröna om en förundersökning skall inledas eller om andra brottsbekämpande åtgärder skall vidtas. Behandling av personupp- gifter i dessa särskilda undersökningar regleras särskilt i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, (jfr avsnitt 4.2). För att uppgifter skall få behandlas i SUR:ar krävs att en särskild undersökning har inletts och att det finns anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas. Det uppställs inga begränsningar angående vilken typ av informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten information som får behandlas utan det kan handla om information av allehanda slag om både personer och transportmedel. Även uppgifter om personer som inte är misstänka kan registreras. En sådan registrering skall dock förses med en uppgift om att personen inte är misstänkt för något brott. Ett separat register inrättas för varje nytt ärende. Beslut om att behandla personuppgifter i den särskilda undersökningen fattas på chefsnivå. Beslutet skall innehålla uppgifter om ändamålet med behandlingen och de villkor i övrigt som behövs för att förebygga otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. När den särskilda undersökningen är slutförd skall uppgifterna antingen gallras eller läggas till grund för en förundersökning. för en förteckning över alla de beslutade särskilda undersökningarna. 5.2Register och andra datasystem som förs i brottsutredande verksamhet 5.2.1Tullmålsjournalen (TMJ) TMJ är ett ärenderegister för den brottsutredande verksamheten, vilket innebär att en förundersökning är inledd när uppgifter förs in i systemet. TMJ innehåller uppgifter om misstänkt gärningsman, aktuellt brott och platsen för detta, varor, beslag samt uppgifter om resultatet av den genomförda förundersökningen. Behandlingen av uppgifter i TMJ regleras av de allmänna bestämmelserna i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, som gäller utöver personuppgiftslagen, (jfr avsnitt 4.2). TMJ kommer framöver att ersättas av ett nytt system (se avsitt 6.3). 5.2.2En vidareutvecklad strafförelägganderutin (EnVis) Enligt förordningen (1992:1027) om register för strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot m.m. förs dels ett register för handläggning och indrivning av strafförelägganden (EnVis), dels ett register för förelägganden av ordningsbot (RIOB). EnVis är ett system som används vid handläggning av strafföre- lägganden och som har utvecklats av Riksåklagaren. Systemet består av en central och en lokal del. Den lokala delen används för informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten registrering och utfärdande av strafförelägganden och den centrala för uppföljning, bl.a. registrering av godkännande av ett strafföre- läggande. har installerat den lokala delen av systemet och utfärdar ca 5 000 strafförelägganden . är ansvarigt för RIOB och ca 2 000–4 000 före- lägganden av ordningsbot har lagts in i registret av . har avtal med om egen åtkomst och registrering av egna förelägganden, men dessa möjligheter har inte realiserats . 5.2.3Beslags- och analysregistret (BAR) I BAR registreras uppgifter om narkotikabeslag och den misstänkte gärningsmannen samt i förekommande fall analysresultatet av gjorda beslag. Vidare förekommer uppgifter om brottsrubricering, transportmedel och underrättelser om källor.