sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Den kommer att ingå som ett appendix i ENS-förordningen. En del länder har begärt undan- tag, men avser att följa utvecklingsplanen i dess nuvarande utformning. Index för offentliga tjänster ingår också i det planerade appendixet till ENS-förordningen. Nationalräkenskaperna svarar för utvecklingen av dessa, se avsnitt 6.5. planerar också att införliva TPI i förordningen om korttidsindikatorer. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt plan för prisindex för tjänster Fastighetstjänster Maskinuthyrning (CPA 71) Post- och telekommunikation (CPA 64) Finansiella tjänster, utom försäkringar och socialförsäkring (CPA 65) Tjänster för finansiella tjänster (CPA 67) Databehandlingstjänster m.m. (CPA 72) Forskning och utveckling i näringslivet (CPA 73) Andra företagstjänster (CPA 74) Utbildning (CPA 75) Hälso- och sjukvård (CPA 85) Export och import av tjänster Svårigheten att utveckla index för tjänster märks då flera länder har anmält att man inte klarar att uppfylla utvecklingsplanens alla delar. Några länder har arbetat med att utveckla tjänsteprisindex och producerar förhållandevis många tjänsteprisindex. Det gäller t.ex. , och . SCB har ett projekt som syftar till att ta fram fler tjänsteprisindex av hög kvalitet, vilka kan användas av national- räkenskaperna. Uppbyggnaden av nya tjänsteprisindex kräver detal- jerad branschkunskap. Projektet arbetar med att bygga upp ett samarbete med branschorganisationer och företag. Tjänsteprisindex skall fungera som ett producentprisindex som beskriver den genom- snittliga prisutvecklingen i producentledet som ett genomsnitt för ett kvartal. Index skall mäta transaktionspris, dvs. det verkliga pri- set som köparen betalar, efter rabatter och avdrag. Projektet deltar aktivt i den s.k. Voorburggruppens möten och ingår även i en mer informell länder-grupp som består av , , , och . Studiebesök har gjorts vid i , Office of National Statistics i , Český Statistický Úřad i samt INSEE i . startades en arbetsgrupp inom och som det svenska deltar i. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt produceras löpande tjänsteprisindex för sju branscher: hotell, flygresor, uthyrning av kommersiella lokaler, telekommunika- tioner, biluthyrning, datakonsulter och övriga databehandlings- tjänster samt arkitekttjänster. De tre förstnämnda har tagits fram som biprodukt till KPI; översyn av dessa pågår. pågår arbete för att utveckla prisindex för post- befordran, för juridisk och ekonomisk konsultverksamhet samt för arkitekt- och teknisk konsultverksamhet. Index för telekommunika- tioner ses över. planeras arbete inom finansiella tjäns- ter, försäkringstjänster och reklam. Index inom uthyrnings- och fastighetsförmedlingsbranschen kommer att kompletteras. Dessutom skall ett nytt produktionssystem utvecklas. har insatserna för att utveckla prisindex för tjänster ökats väsentligt. Ett särskilt projekt, (TPI = tjänsteprisindex) har inrättats för arbetet. förbru- kade TPI (både utveckling och produktion) och förbrukades (löpande priser). Beloppen inkluderar kostnader både för att utveckla nya tjänsteprisindex och för att löpande samla in priser för befintliga index. an- vänds ca två tredjedelar av resurserna till utveckling och en tredje- del till produktion, men i takt med att nya index utvecklas ökar det löpande produktionsarbetet. Med nuvarande resurser kommer det att ta mycket innan täckningen av tjänstesektorn blir till- fredsställande. har det svenska beviljats extra finansiering om . Tilldelningen av medel kom dock sent . Inom NR finns det behov av att deflatera samliga privata tjänster på produktgruppsnivå med relevanta prisindex. finns det A- metoder (godkända metoder) som täcker av samtliga privata tjänster och B-metoder (acceptabla metoder) som täcker . De C-metoder (icke godkända metoder) som omvandlar till A- eller B-metoder kommer att täcka . är det i så fall totalt av samtliga privata tjänster som deflateras med A- eller B-metod. Målet är att vid utgången av 2007 täcka av de privata tjänste- branscherna med prisindex enligt A-metod. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Enligt regeringens tilläggsproposition1 får SCB un- der 2002 för att genomföra intentioner. höjs anslaget för KPI med . skall de extra resurserna användas till att genomföra KPI- utredningens förslag om att byta indexkonstruktion och utreda boendeposten. betyder det en ökad finansiering för KPI med av begärda . Det innebär att finansiering saknas för att genomföra konstantskatteindex och för att göra en utredning om effekterna av varukorgsbyten. Utökad användning av skanner och införande av handdatorer saknas också finansiering för. För PPI, TPI och HIKP har SCB erhållit utöver den tidigare nivån . Under förutsättning att medlen kan användas även kommande år fördelas de så att PPI får , TPI och HIKP . Utredningen konstaterade i sitt delbetänkande Behovet av ekono- misk statistik (SOU 2001:34) att det framstod som särskilt angelä- get att snabba upp den ekonomiska statistiken på vissa områden, främst den kortperiodiska statistiken. Användarstudien bekräftade att det finns ett ökat behov av snabbare statistik som underlag för penningpolitiska och ekonomisk-politiska beslut. Detta framfördes av bl.a. , och Konjunkturinstitu- tet. Även flera andra organisationer och företag såg en uppsnabb- ning av olika statistikindikatorer som väsentliga för sin prognos- och utredningsverksamhet. Flera viktiga användare, bl.a. , och , vill sålunda få en snabbare publicering av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna. Vidare framfördes i an- vändarstudien en rad önskemål om både snabbare korttidsindika- torer och snabbare årsstatistik på några områden. Till de förra hör utrikeshandeln, detaljhandeln och aktivitetsindex samt till de senare inkomststatistik, kommunernas räkenskaper och bruttoregion- 2002/03:1 Budgetpropositionen . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt En uppsnabbning av nationalräkenskaperna får också konsekvenser för primärstatistikens aktualitet. Möjligheterna att snabba upp nationalräkenskaperna och aktivitetsindex diskuteras i kapitel 6. I utredningens betänkande Förbättrad statistik om hus- hållens inkomster (SOU 2002:73) presenteras ett förslag till snabba- re preliminär inkomststatistik. En uppsnabbning av statistiken på EU/EMU-nivå framstod som nödvändig inför bildandet av den ekonomiska och monetära unio- nen, EMU, . EU:s finansministrar har drivit på frågan om att förbättra och snabba upp produk- tionen av kortperiodisk statistik som underlag för Europeiska () penningpolitik och det ekonomisk-politiska beslutsfattandet inom EU. Som ett led i dessa ansträngningar upprättades en handlingsplan, Action Plan on EMU Statistical Requirements, vilken godkändes av (se vidare avsnitt 5.3). Handlings- planen behandlar en bred uppsättning ekonomiska variabler inom fem huvudområden: nationalräkenskaper, offentliga finanser, arbets- marknadsstatistik, korttidsindikatorer enligt STS-förordningen samt utrikeshandeln med varor. Handlingsplanen innehåller bl.a. en tids- plan för när EU:s medlemsländer senast skall leverera nationella data för de olika statistikserierna till . Ytterligare ansträngningar att komma till rätta med den bristfälli- ga tillgången till snabb ekonomisk statistik startades . Det gällde i synnerhet underlaget för penningpolitiken inom den europeiska monetära unionen (EMU), där ECB har ett betydligt sämre underlag än sin amerikanska motsvarighet . Vid ett möte i () beslutades efter ett svenskt initiativ att en arbets- grupp skulle tillsättas med uppgift att genomföra två benchmarking- studier (se vidare avsnitt 5.4) avseende den kortperiodiska ekono- miska statistiken. Arbetsgruppen leddes av SCB:s generaldirektör . Den ena studien, en jämförelse mellan statistiken i EU och , visade att den amerikanska statistiken är avsevärt snabbare än den i EU. Den andra studien, en jämförelse mellan EU- ländernas nationella statistik, visade på stora skillnader i snabbhet mellan länderna. Arbetsgruppens rapport presenterades för SPC och förslagen i rapporten antogs. Det gällde bl.a. ett åtagande att EU-statistiken skall vara lika snabb som i . En ny arbetsgrupp tillsattes för att leda genomförandet av de antagna Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Arbetsgruppen har tagit fram en lista efter amerikanskt mönster på de viktigaste indikatorerna, Principal European Econo- mic Indicators (PEEI), som bör tas fram snabbt efter mätperiodens utgång. Förslaget presenterades och godkändes vid . En uppsnabbning av korttidsindikatorer på EU/EMU-nivå inne- bär inte nödvändigtvis att nationella serier måste publiceras lika snabbt. En modell för att ta fram snabba EU/EMU-indikatorer är att arbeta med suburval på nationell nivå. Efterfrågan på snabb svensk statistik motiverar emellertid att det bör prövas i varje en- skilt fall om även den nationella statistiken kan snabbas upp i mot- svarande takt. De starka kraven på betydligt snabbare publicering av nationalräkenskaperna sätter också fokus på tillgången till aktu- ell primärstatistik. Det krävs bl.a. snabbare primärstatistik om en väsentlig uppsnabbning av nationalräkenskaperna skall kunna ske utan allvarliga försämringar av tillförlitligheten. Aktualiteten för den svenska ekonomiska statistiken Den ekonomiska statistiken är ett vitt begrepp. En mycket stor mängd statistikserier publiceras, såväl kortperiodiska på månad och kvartal som årsstatistik. Produktionstiderna varierar avsevärt mellan olika produkter beroende på en mängd faktorer. Produktionsförut- sättningarna varierar beroende på dataåtkomst, metoder, kvalitets- krav m.m. Kraven på snabbhet från användarna är också en viktig faktor. Som framgått ovan är den svenska statistiken föremål för krav på uppsnabbning, främst när det gäller korttidsstatistiken, krav som har sitt ursprung både nationellt och internationellt. De nationella kraven måste i varje enskilt fall bedömas och prövas. De inter- nationella kraven är i många fall tvingande genom EU-lagstiftning. Förslagen om snabba s.k. Principal European Economic Indicators (PEEI) kommer dock att baseras på frivilliga åtaganden från med- lemsländerna, en s.k. Gentlemens agreement. Kraven från EU har lett till en uppsnabbning även av den svenska statis- tiken. För att kunna bedöma tyngden i de krav som användare ställer på statistiken kan det vara av värde att sätta de svenska produk- tionstiderna i relation till omvärldens. Inom ramen för EMU Action Plan görs regelbundna uppföljningar av ländernas leveranser av sta- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt tistik till i förhållande till EU:s krav. Trots de förbättring- ar som har skett avseende aktualiteten i den svenska statistiken inom de områden som omfattas av handlingsplanen visa- de den senaste uppföljningen, avseende juni/, att sammantaget hamnade först på nionde till tionde plats bland de femton EU-länderna. Delvis berodde det på tillfälligheter som kan rättas till omgående. Uppföljningen visar också att det finns områden där den svenska statistiken kommer fram mycket snabbt (se avsnitt 5.3). Vid de jämförelser som gjordes i de tidigare berörda benchmarking- studierna hamnade relativt väl till. Sammanvägt hamnade på femte plats. Att hamnade bättre till i denna jäm- förelse än vid uppföljningen av EMU Action Plan beror på att upp- sättningen av variabler och tidpunkten de avser skiljer sig åt mellan de båda jämförelserna. Vidare kan det konstateras att både och övriga länder i EU ligger långt efter när det gäller snabb- het. Den genomsnittliga tiden mellan mätperiodens slut och publi- ceringen var i och i för de studerade indikatorerna (se avsnitt 5.4). Etablerandet av PEEI innebär ytterligare krav på uppsnabbning av den kortperiodiska ekonomiska statistiken. behöver för- bättra statistiken för nio av de 19 indikatorerna. Principer och metoder för att åstadkomma en uppsnabbning En uppsnabbning av statistiken kan ske med hjälp av ett antal olika metoder och ansatser. En ansats som mer generellt i första hand ut- går från användarkraven är att sätta upp en gräns för när statistiken senast skall vara klar. Ansatsen kan innebära att man för ett antal indikatorer som är viktiga för bedömningen av den ekonomiska utvecklingen fastställer en gemensam tidpunkt för när statistiken senast skall publiceras. En sådan ansats kan också vara ett enkelt styrinstrument i produktionen. System och metoder får sedan an- passas så att målet kan uppnås. I infördes en regel som säger att Principal Federal Economic Indicators (38 månads- och kvartals- serier) skall publiceras arbetsdagar efter mätperiodens ut- gång. I praktiken kommer vissa serier ännu snabbare. Ett förslag finns nu att definiera ett antal indikatorer på EU/EMU/-nivå under rubriken (PEEI) med fast- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt I har statistikmyndigheten på eget initiativ tagit fram en regel att årsstatistiken skall presenteras senast . Denna regel skall garantera aktuell statistik för användarna, men den är också ett instrument för ledningen att effektivisera verksamheten och sätta gränser för emellanåt väl höga ambitioner i organisationen när det gäller t.ex. granskningens om- fattning. Motsvarande regler skulle kunna övervägas även i , beslu- tade av statsmakterna som i eller kanske lämpligare beslutade av statistikmyndigheten. En annan möjlighet är att de anges i någon form av överenskommelse mellan SCB och regeringen (Finans- departementet). Level Agreements förekommer i andra länder, bl.a. i och i . För korttidsstatis- tiken skulle då lämpligen de diskuterade indikatorerna inom ramen för PEEI vara aktuella i första hand. När det gäller metoder för att uppnå en uppsnabbning kan man använda en rad sådana: effektivare insamlingsmetoder, korta mät- perioder, suburval, estimering etc. Teknikerna för statistikinsamlingen är ett område som är under kontinuerlig utveckling. Modern och alltmer avancerad informations- teknik ger nya möjligheter till förbättringar som kan korta ned processen. Olika former av elektronisk datainsamling innebär både snabbare överföring av data och mindre fel genom att registrerings- momentet i statistikmyndigheten bortfaller (se även avsnitt 3.3). En långsiktig process är att i allt högre utsträckning hämta efter- frågad information direkt ur företagens redovisning via automa- tiska datarutiner. Hanteringen av data inom statistikmyndigheten är också ett mo- ment som kan snabbas upp. Vid dataöverföring av uppgifter kan informationen läsas in i databasen direkt för vidare bearbetning. Vid pappersrapportering återstår dock ett registreringsmoment. Val av metod påverkar snabbheten. Skanning torde här vara den snab- baste metoden. Koordineringen av inläsning/registrering och den fortsatta processen med kontroller, kontakter med uppgiftslämnar- na och sammanställningsarbetet är också viktig för att uppnå maxi- mal snabbhet. i har genomfört ett genom- tänkt system för registrering och bearbetning av den ekonomiska primärstatistiken för att uppnå effektivitet och snabbhet. Rappor- teringsblanketterna skall vara skannade senast efter det att de har kommit in till myndigheten. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt kontroller görs sedan på successivt mer fullständigt material paral- lellt med att nytt material skannas in. En avgörande faktor för hur snabbt statistiken kan publiceras är hur snabbt uppgiftslämnarna kan lämna sina uppgifter. Här finns många aspekter att ta hänsyn till, t.ex. omfattningen av data, even- tuella bearbetningsbehov och företagsstruktur. Ett sätt att möjlig- göra snabbare dataleveranser är att tillåta att företagen baserar sin rapportering på ett inte helt komplett material. Istället tillåts före- taget att approximera data som inte finns tillgänglig t.ex. eller för sena enheter i företaget. Även här finns exempel från där inrapporteringen till detalj- handelsstatistiken i vissa fall får grundas på delvis approximerade siffror för att möjliggöra en tillräckligt tidig inrapportering. En annan metod som används både i och i flera europeiska länder är att basera viss månadsstatistik på en kortare mätperiod t.ex. eller i början eller mitten av månaden. In- rapporteringen kan då ske innan månaden är slut. Produktions- processen kan flyttas fram i tiden och därmed också publiceringen. I mäts exempelvis priserna i konsumentpris- index i mitten av månaden. En annan metod för att snabbt få ut information om den ekono- miska utvecklingen är att publicera statistiken i en serie allt säkrare skattningar. Den första versionen kan då bygga på ett ofullständigt material, som med hjälp av benchmarking med årsstatistik och skatt- ningar kan ge en preliminär bild av utvecklingen. Därefter publi- ceras ett antal nya versioner som bygger på alltmer komplett mate- rial. Detta är en modell som används i med gott resultat. Ett exempel är statistiken över detaljhandeln. En första version publi- ceras efter månadens utgång och baseras på ett mindre suburval på 4 000 företag. Svarsfrekvensen vid publiceringen är . En andra version publiceras och bygger på ett komplett urval bestående av 13 000 företag, med svars- frekvens på . senare kommer en revi- derad slutlig version. Dessutom görs en årlig, obligatorisk under- sökning som täcker 24 000 företag. De olika versionerna blir successivt allt tillförlitligare. Statistiken baseras på ett allt större underlag genom större urval och högre svarsfrekvenser. Kontroller och annat kvalitetsarbete får ökat genomslag och slutligen ger den årliga undersökningen ett underlag för justering av månadssiffrorna. För att klara rimliga kvalitetskrav Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt kan det första estimatet publiceras på aggregerad nivå och med få nedbrytningar. Detaljeringsgraden kan sedan successivt öka vart- efter underlaget förbättras. Man kan beskriva denna teknik som att man gör successivt en avvägning mellan snabbhet och detaljerings- grad; de aggregerade uppgifterna publiceras snabbt och de detalje- rade med längre eftersläpning. Inom EU utreds alternativa metoder för att snabba upp den europeiska statistiken. Målsättningen är som tidigare berörts att få fram snabba EU/EMU/-aggregat för viktiga indikatorer. Nuvaran- de modell, som innebär aggregering av den officiella statistiken från alla EU/EMU-länder är långsam och styrs tidsmässigt av de lång- samma länderna. För att få fram aggregat på EU/EMU-nivå med en viss tillförlitlighet är dessutom underlaget ofta onödigt omfattande. En modell, som diskuteras inom det europeiska statistiska syste- met, är att i stället konstruera suburval för respektive land så att urvalen minimeras och anpassas till att få fram aggregat av till- fredställande kvalitet. Dessa nationella suburval blir relativt små och kan snabbehandlas av respektive land. En studie har gjorts av hur denna teknik skulle kunna tillämpas för detaljhandeln. Den visar att det med vissa förändringar i nuvarande produktions- metoder skulle vara möjligt att skära ned produktionstiden för EU/ EMU aggregatet från nuvarande . Det står sedan länderna fritt att hantera den nationella statistiken efter sina egna behov. Här finns då möjligheter för det enskilda lan- det, t.ex. , att utnyttja den snabba informationen från det nationella suburvalet för en egen snabbstatistik. Undersökningar inom SCB visar att urvalet i så fall måste utökas något för att ge ett tillfredsställande underlag för . Detta kan dock hanteras in- om samma tidsgräns. Ytterligare studier på andra områden kommer att starta successivt. Här finns en grund för uppsnabbning även av den svenska korttidsstatistiken. Metoder för estimering och skattningar bör också vidareutveck- las som en hjälp i ansträngningarna att snabba upp statistiken. Det kan vara både sofistikerade modellansatser och enklare uppskatt- ningar. I används benchmarking med tillförlitlig årsstatistik som en viktig metod. När fullständigt underlag saknas kan en an- vändning av annan information ge underlag för uppskattningar, även statistiskt underlag som barometerdata m.m. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Vid en diskussion om uppsnabbning av statistiken måste effekterna på andra kvalitetsaspekter1 finnas med. Generella regler för när statistiken skall vara klar måste sättas så att en rimlig tillförlitlighet kan uppnås. Det finns emellertid en allmän (miss)uppfattning att det alltid föreligger ett utbyte mellan aktualitet och tillförlitlighet. En uppsnabbning av statistiken skulle enligt detta synsätt närmast automatiskt medföra en lägre tillförlitlighet för statistiken. En snabbare produktionsprocess kan visserligen innebära att underla- get blir mindre täckande t.ex. genom att mindre urval används, sämre svarsfrekvens, mindre kontroller och kontakter med upp- giftslämnarna m.m. Men det finns en rad åtgärder när det gäller processer och metoder som kan verka i motsatt riktning. Ett mål för uppsnabbning av statistiken innebär att produktions- processer och metoder får anpassas till tidsmålet. Tidsfaktorn bestämmer delvis metoder och arbetssätt och utbytet mellan aktua- litet och tillförlitlighet kan inte ses som mekaniskt. Det finns av olika skäl anledning att anta att aktualiteten i statistiken till en stor del kan förbättras utan att tillförlitligheten behöver försämras. Den stora variation som finns mellan olika länder när det gäller aktualiteten i den kortperiodiska statistiken antyder att olika sätt att organisera statistikproduktionen är avgörande för resultatet i detta avseende. Benchmarkingstudien med visar tydligt att det finns olika tekniker som kan tillämpas för att snabba upp statis- tiken. Även de stora skillnader i snabbhet som finns mellan de euro- peiska länderna visar på detta. Studier av revideringarna för års- beräkningarna av nationalräkenskaperna visar inte på några nämn- värda skillnader i revideringarnas storlek mellan länder med olika snabba första redovisningar av statistiken. En given slutsats är att för respektive statistikområde studera och dra slutsatser av länder som har en snabb produktion. Ett sådant arbete har också påbörjats inom EU. Sådana studier bör omfatta både produktionsprocessen och andra tekniker. Som berörts tidiga- re kan olika led i produktionsprocessen förbättras: centraliserad/ decentraliserad datainhämtning, elektronisk datainsamling, datain- hämtning direkt från bokföringen, skanning av blanketter, påminnelse- rutiner, hantering av stora företag etc. Andra tekniker kan gälla 1 I kvalitetsbegrepp ingår sju huvudkomponenter: relevans, tillförlitlighet, aktuali- tet och punktlighet, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet, samanvändbarhet och full- ständighet. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt kortare mätperioder, urvalsdesign och estimering. Dessutom kan en modell vara att utifrån suburval ta fram snabb statistik som fort- farande har hög tillförlitlighet förutsatt att detaljeringsgraden tillåts bli mindre. Ambitionen behöver dock inte vara att enbart ta fram snabbare statistik med samma tillförlitlighet som . Ett ytterligare steg är att för alla viktiga indikatorer utveckla och presentera preliminär statistik som är mindre tillförlitlig än efterföljande definitiva ver- sioner. Sådan preliminär statistik kan framställas med hjälp av mindre suburval, ofullständiga data, estimeringsteknik etc. Denna modell används systematiskt i , men endast i liten omfattning i . Sådan preliminär statistik skall inte ses som snabbare, men mindre tillförlitlig ersättning för den definitiva statistiken, utan som ett användbart komplement till senare mer tillförlitlig statistik. Det blir då inte fråga om ett utbyte mellan aktualitet och tillförlit- lighet, utan i stället om ny information som är viktig för ekono- miskt beslutsfattande. Erfarenheterna från , där statistiken presenteras i en serie allt säkrare skattningar, visar att det inte behöver vara något prob- lem att tidiga data revideras (måttligt) i senare versioner.