sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Grunden för registrering har framför allt varit kontakt med personal vid främ- mande makts representation. Däremot framstår registreringen av EAP:are i arbetsregister som en ren åsiktsregistrering med endast verksamhet inom EAP som registreringsgrund. 6Anarkister, frihetliga socialister och autonoma nätverk Som kapitelrubriken avslöjar handlar detta kapitel om säkerhets- tjänsternas (framför allt ) övervakning av anarkister, auto- noma nätverk och den utomparlamentariska vänstern under efter- krigstiden. Begreppet autonom har sannolikt lånats in från Dan- mark (även om det har en äldre europeisk historia) där det kom att användas av husockupanterna inom den s.k. BZ (danska besætt = ockupera) -rörelsen.767 Begreppet togs upp av svenska anarkister och även av den svenska sä- kerhetspolisen.768 har använt begreppet autonom som en samlingsbeteckning för hela den anarkistiskt präglade, akti- vistiska utomparlamentariska vänstern.769 har varit allmän helgdag i . Bakgrunden till detta är dock inte lika välkänd. demonstrerade en mycket stor folkmassa (siffran 80 000 har nämnts) på för åtta timmars arbetsdag. Fler demonstrationer och strejker följde och sköt polisen ihjäl fyra personer i ett försök att hindra en attack mot strejkbrytare. Dagen efter hölls en protestmarsch mot polisvåldet. När polisen försökte upplösa folksamlingen kastades en bomb som dödade en polisman. I tumultet som därefter uppstod dödades flera personer bland de demonstrerande samt sju polismän. 767Om BZ-rörelsen och de autonoma i se . En bog om og af den autonome bevægelse. Autonomt forlag, 1994. 768Se t ex Anarkistisk verksamhet i samband med hot och angrepp mot . PM 10/4 1989. Benämningen autonoma härleds i denna PM till en grupp i med namnet Autonomia Operaia. Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet . des till döden och hängdes 1887; en femte undgick avrättning ge- nom att ta sitt eget liv. Ingen av dem hade bevisats vara identisk med den person som kastade själva bomben men de ansågs ha uppmuntrat det hela genom sin agitation mot de amerikanska före- tagen och det amerikanska systemet över huvud taget. be- slutade Andra Internationalen vid sin konstituerande kongress att förklara som arbetarnas högtidsdag och har arbe- tarrörelsen demonstrerat denna dag. I har den utopiska, frihetliga socialismen funnits åt- minstone sedan 1840-talet.770 Det är emellertid först under 1890- talet vi kan tala om organiserad verksamhet med mer eller mindre klart uttryckt anarkistisk ideologisk prägel. bildades det och året därpå, 1898, började man ge ut tidningen . 1903 splittrades förbundet och minoriteten bildade det , vilket skulle leda till dels det SAP-trogna SSU, dels det nya partiet Socialdemokratiska som senare bytte namn till SKP, VPK och . Socialistiska Ungdomsför- bundet drabbades av det fenomen som drabbar de flesta ungdomsförbund som går sin egen väg. Medlemmarna blir för gam- la och beteckningen ungdomsförbund missvisande. ombildades följaktli- gen till Ungsocialistiska Parti med Brands chefredaktör, , som förgrundsgestalt. hade suspenderats som medlem i SAP och blev nu formellt utesluten ur det socialdemokratiska partiet. Som parti var dock ungsocialisterna föga framgångsrikt och på kongressen 1923 om- bildades partiet till ett förbund. 1934 var det dags för nästa namn- byte då ungsocialisterna, för att markera att man faktiskt var anar- kister, bytte namn till . Verksamheten var sannolikt av blygsam omfattning under stora delar av tiden efter . som var tid- ningen Brands drivande kraft har berättat att då han gick med i förbundet 1962 var han den förste nye medlemmen på tio år.771 Världsmedborgaren har i sina memoarer, Anarkisten givit följande bild av sitt möte 770Se t.ex. Gamby, : och 1800-talets svenska arbetarrörelse. Tiden, 1978, Gamby, : Hantverkarkommunismen i 1845-1851, i i (red: ), Arbetarkultur, 1983 och , : och revolu- tionen. Federativs, 2001, s. 15. 771Johansson, : Anarkisterna och 1968. . SOU 2002:91 Hotet från vänster med i någon på 1940- eller : De mest aktiva anarkisterna var kommunalarbetare i , inte alls några bohemer. Ännu mer konfunderad blev jag då jag lärde känna deras hustrur, de var helt vanliga tanter. Många av dem såg makens politiska engagemang som något sorts lyte som de var tvungna att stå ut med.772 kom senare att byta namn till Anarkistiska Federationen vilken dock gick i graven i slutet av 1960- talet. Parallellt med den organiserade anarkismen växte i även fram en syndikalistisk fackföreningsrörelse, samlad inom Arbetares (). SAC bildades i ung- socialistiska kretsar men relationen mellan anarkister och syndikal- ister har varit problematisk med stora motsättningar som följd. var under de första decennierna efter andra världs- kriget inte något som säkerhetspolisen intresserade sig för. SAC uppfattades som pålitligt antikommunistisk och utgjorde därmed inget direkt övervakningsobjekt. I likhet med anarkisterna upp- märksammade bl.a. lokala samorganisation (motsvarar lokalavdelning av SAC) 50-årsminnet av Amaltheaattentatet och höll möte i . Inom säkerhetspolisen kunde denna och liknande händelser få till följd att en kopia av mötestill- ståndet infogades i akten över syndikalism (i JWK-systemet num- mer 40). Någon bearbetning eller övervakning var dock ej aktuell. intresserade sig säkerhetspolisen i för ett lokalt parti i vars representanter uppgavs vara syndikalister. Genom förtroliga meddelare försökte säkerhetspolisen kartlägga den poli- tiska tillhörigheten för var och en som stod på Frihetliga kommu- nalfolkets valsedel. Den tankegång som tycks ha motiverat säker- hetspolisen att göra denna kartläggning var, att eftersom kommu- nisterna inte ställde upp i kommunalvalet så kanske Frihetliga kommunalfolket i själva verket var kommunister under annan be- 772 , : Anarkisten. , 1990, s. 137. Säkerhetspolisens kartläggning gav vid handen att några klart kunde utpekas som kommunister medan andra kunde beteck- nas som ickekommunister eller sannolikt ej kommunister. Säker- hetspolisen genomförde också en valanalys där man jämförde valre- sultatet i kommunalvalet med landstingsmannavalet. Tanken med detta var att eftersom kommunisterna inte ställde upp i kommunal- valet men däremot i landstingsvalet och det omvända förhållandet gällde för Frihetliga kommunalfolket skulle man kunna se om de bägge partiernas väljare var desamma. Bortsett från att säkerhetspo- metod var något grov blev resultatet att Frihetliga kommu- nalfolkets väljare i landstingsvalet röstade inte bara på kommunis- terna utan också i stor utsträckning på socialdemokraterna och i viss mån på högern och . Säkerhetspolisen i kunde därmed dra slutsatsen att Frihetliga kommunalfolket icke representeras uteslutande av kommunister. Kommunister eller ej - samtliga personer på valsedeln som inte redan var registrerade blev nu införda i säkerhetspolisens register.773 Det är glest mellan handlingarna i den SÄPO-akt över syndika- lism som ingår i JWK-systemet (dvs. intresserade sig säkerhetspolisen i viss mån för det sam- arbete mellan syndikalister och anarkister som kunde iakttas på en del orter i . uppmärksammades att anarkisterna inom Bokgille delade lokal med lokala samorgani- sation.774 I noterades att LS i ett flygblad även gjorde reklam för den anarkistiska träffpunkten Fri- hetligt forum vilket av säkerhetspolisen betecknades som I högsta grad anmärkningsvärt. Som intressant i sammanhanget bedöm- des det faktum att ett avsnitt i flygbladet om direkt aktion var illu- strerat med en påtänd bomb.775 bildades vid SAC:s 21:a kongress en antimilitaristisk kommitté och var det främst denna verksamhet som intresserade säkerhetspolisen. 1982 övervakade sektionen i en aktion kallad cykla i fotspår på . Cykelturen arrangerades av den antimilitaristiska kommittén inom SAC och syftade inte till att begå brott utan till att påvisa att do- men mot fredsforskaren var orimlig. 773RPS/Säk, till RPS/Säk 8/5 1963. Akt 40:14 löpnr 2. 774Örebro Lokala , , och planerad demonstration vid . PM, , 25/8 1977. Akt 40:14 löpnr 2. demonstration anordnad av och lokala samorganisation. PM 2/5 1979. Akt 40:14 löpnr 2. syftade främst till att identifiera deltagarna.776 Även 1983 och 1985 övervakade säkerhetspolisen antimilitaristisk verksamhet inom SAC.777 konstaterade att SAC som organisation uppträtt återhållsamt och knappast mer revolutionärt än den reformistiska fackföreningsrörelsen. Någon uppföljning av organisationen hade därför inte bedömts nödvändig.778 utfördes heller ingen övervakning av SAC:s verksamhet. I den mån uppgifter kom in från olika källor placera- des dessa dock i SAC:s akt. övervakades SAC:s 1 majde- monstration i . Framför allt synes vid detta till- fälle noterat medverkan från personer inom den anarkistis- ka/autonoma rörelsen.779 Intresset kring SAC har varit knutet till organisationens eventuella medverkan i utomparlamen- tariska aktioner i anslutning till ordförandeskap i EU.780 6.3Säkerhetspolisen och anarkisterna 1945-1970 De svenska anarkisterna var inte något som säkerhetspolisen hög- prioriterade . I sakakt rö- rande anarkistiska organisationer finns från de två första efter- krigsdecennierna bara enstaka tidningsklipp om anarkism. Anarkis- tiska och var de två organisationer vars verksamhet ibland kunde uppmärksam- mas. När Stockholmsanarkisterna 1954 arrangerade författarafton med bl.a. och önskade polisinten- dent veta vad som var känt om föreningen i fråga. Kriminalassistent kunde då i en PM konstatera det ringa intresse som ägnats anarkisterna: tillhör Anarkist- iska , som är någon slags riks- sammanslutning för de svenska anarkisterna. Det finns på ett fåtal platser i landet sådana föreningar 776Ang aktionen Cykla i hjulspår på . PM, 22/6 1982. 777Se Antimilitaristisk rikskonferens i . PM RPS/Säk, sektionen i Öre- bro 29/4 1983 samt OG-SH 149-84, 21/3 1985. PM författningsskyddet, , 24/6 1991. PM författningsskyddet 12/5 2000. Akt 802000- 1650. 780Se handlingar i Akt . men medlemsantalet torde vara obetydligtI vårt re- gister saknas närmare uppgifter om de anarkistiska föreningarna i . Det enda är ett par tidnings- klipp om möten med föredrag, som hållits vid några tillfällen.781 Att döma av tidningsklippen bestod svensk anarkism mest av en skara åldrade män som blickade tillbaka mot en stor- hetstid med och attentatet mot Amalthea som nostalgiska riktmärken. 50-årsminnet 1958 av bomben mot de eng- elska strejkbrytarnas fartyg övervakades av statspolisen i som förgäves letade kommunister i publiken.782 Först mot mitten och slutet av började en yngre ge- neration anarkister göra sig hörda. I skuggan av den maoistiska rö- relsen började grupper med en mer frihetlig socialistisk inriktning växa fram.783 Alternativt samhälle, Arkiv samtal och International Harvester som senare utvecklades till Träd, Gräs och Stenar upplev- des av säkerhetspolisen som intressanta eller rent av som en del av det subversiva Sverige.784 Någon reell övervakning av dessa grupper var det emellertid inte frågan om. övervakades en liten men dock olaglig demonstration utanför varuhuset i . En handfull svarta fanor och plakat med texter som för omstörtning, sabotage, uppvigling och upplösning beslagtogs härvid. fanns också en anarkistisk förening vid vilket säkerhetspolisen noterade efter att ha studerat universitets- katalogen. ska anarkister ha varit delaktiga i ett sabo- tage mot elanläggningen vid Rättspsykiatriska kliniken i . Li- kaså fanns enligt säkerhetspolisen anarkister med i bilden vid två mordbränder mot samma klinik.785 781PM av 29/9 1954. Akt 250:09/3 löpnr 1. 782Krkom och L till , 31/3 1958. Akt 250:09/3 löpnr 1. 783Ingemar som själv var med nämner i en artikel Lunds Fria Press, Fria Press, Fria Press, , Praxis, Mot Strömmen, Arbetarmakt, Frihetlig Socia- listisk som exempel på anarkistiskt inriktade grupper och tidskrifter i 1968-väns- terns kölvatten. , : Anarkisterna och 1968, i Yelah . . 784Se rapporten organisationer m.m.1969. RPS/Säk byrå A, . HSC 64/69. Se även s.k. orm i PM ang föreståndarmötet i Åtvida- berg . HSC nr 578/1968. 785PM 12/10 1976. Akt 250:09/3 löpnr 3. 6.41970-talet - HT 16, Husockupationer och Kröcherligan När den hemliga tjänsteföreskriften HT 16 trädde i kraft den 1 ja- nuari 1971 fanns i förteckningen över organisationer som säker- hetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet fyra anarkistiska organisationer upptagna. Möjligen hade en femte anarkistisk organisation varit uppe till diskussion. I tjänsteföre- skriften finns nämligen en rad som inleds med siffran 5 men där organisationsnamnet skulle ha stått är det blankt.786 Om det är en ren felskrift eller om säkerhetspolisen laborerat med en femte organisation som i ett sent skede strukits är svårt att säga. I det äldsta utkast till organisationsförteckning som påträffats finns bara två anarkistiska organisationer upptagna: lön och . lön var en organisation uppbyggd av och kanske bestående av blott en enda person, nämligen . hade varit känd av säkerhetspolisen som fredsagitator och le- dande kraft inom den svenska Världsmedborgarrörelsen.787 Oskars- son hade tidigare varit medlem av Anarkistiska Propagandaförbun- det men propagerade mest för sin idé om lika lön.788 Förutom lika lön fanns på programmet idéer om att infiltre- ra försvarsmakten och bilda celler på arbetsplatserna.789 Om Svens- ka anarkistförbundet är ingenting känt och det är osäkert om det över huvud taget existerat någon organisation med detta namn.790 månad 1970 tillfördes listan ytterliga- re två anarkistiska organisationer; i och Det har inte gått att finna någon skriftlig motivering till varför fyra anarkistiska organisationer sattes upp på listan över samhällsfi- entliga organisationer. Bakgrunden till detta torde dock framför allt ha varit de oroligheter som ägde rum i . ockuperade några personer ett av rummen i barnavårdsnämndens allaktivitetshus . Rummet kallades vanligen Terummet och var enligt en av de in- 787Hjort, : Den farliga fredsrörelsen, s. 88-121. 788Oskarsson, : Världen mitt fosterland. 789Kommitténs program presenteras utförligt av i . Tjänar du mindre än 47.000 är du utsugen! 790Motkraft Nyhetsbrev # 36 (a multi-lingual news service by, for, and about anarchists) daterat 15/1 1999. . blandade det enda rum där man kunde känna sig något sånär i fred och röka sitt brass tillsammans. En kvinnlig anställd hade fått sparken efter att på arbetstid ha rökt brass med några av besö- karna och det framfördes nu krav på att hon skulle återanställas. I en senare redogörelse förklarades ockupationen vara en följd av ett missnöje med aktiviteterna och den auktoritära stämningen. Bar- navårdsnämndens representant på kallade på polis som bar ut ockupanterna. , , höll anarkisterna stormöte i sin lokal på Swedenborgs- gatan 14 och beslutade sig för att på allvar försöka ockupera hela . Efter att ha distribuerat flygblad bl.a. på ungdomsgår- dar begav man sig dit och barrikaderade ingångarna för att hindra polisen att ta sig in. försökte anarkis- terna avpolitisera aktionen genom att ta ner sina fanor. Det var nu inte längre anarkisterna som ockuperat utan folket. För att sköta de dagliga rutinerna i huset hade man organiserat olika grupper med ansvar för de vardagliga sysslorna. serverades råris, linser, ogrästé och annan riktig mat i stället för det giftiga kemiska potatismoset och de konstgjorda korvar som vanligtvis tillhandahölls i lokalen. En allmän bakgrund till ockupationen var rivningarna och saneringarna av bostadshus i , eller rivningsraseriet som det också uttrycktes. I ett flygblad ut- delat under ockupationens slutskede gav ockupanterna sin syn på läget samt redogjorde för sina krav: Fler hus åt folket i city. Bostäder till alla. Kvarterslokaler till folket. Slut på exploateringen, utsugningen, förgiftningen av människor och natur. Alternativ till dagens kapitalistiska, passiva och lik- nöjda samhälle. Det är: Ett helt nytt samhälle. Vi måste börja med oss själva. All makt åt folket.791 Mot hade ockupanterna av olika skäl kommit fram till att ockupationen borde avbrytas. Det ockuperade huset städades och hölls fest varvid gruppen Träd, Gräs 791 Citerat efter fria press nr 3 1971. och Stenar spelade. överlämnades därefter till folket vars närvarande representanter beslöt att med omedelbar verkan återuppta ockupationen varför nya barrikader upprättades. Två da- gar senare var det hela över och polisen stormade in och avhyste kvarvarande ockupanter.792 Allaktivitets- huset var nu stängt. Stängningen av var troligen en starkt bidragande or- sak till att en demonstration hölls i . Ett par hundra ungdomar tågade runt och skanderade slagord som all makt åt folket och ner med polisen. Enligt den övervaknings- PM som säkerhetspolisen upprättade uppförde sig demonstranter- na som en vild pöbelhop som skränande drog fram genom gator- na i city.793 Under den nästkommande veckan var anarkisternas lokal på föremål för daglig övervakning från sä- kerhetspolisens sida. stängdes dock lokalen av med motiveringen att huset var brandfarligt. Även den 7 och liksom genom- fördes demonstrationer med anarkistiska inslag.794 Anarkisterna hade nu blivit något som säkerhetspolisen ansåg sig vara tvungna att ägna viss uppmärksamhet. Några högre tankar om anarkisterna hade dock inte säkerhetspolisen som i en PM för- klarade att många av dem som setts besöka anarkisternas lokaler varit rent asociala individer från vilka de var svårt att särskilja de ideologiska anarkisterna. Något mer allvarligt hot synes emellertid inte anarkisterna ha bedömts utgöra. I en PM rörande händelserna summerades säkerhetspolisens intryck på följande vis: synes icke anarkisterna ha något ge- hör för sina idéer i . Möjligen kan de samla nå- got hundratal människor av olika schatteringar för tillfälliga aktioner.795 792Uppgifterna rörande händelserna kommer från en redogörelse för händelseförloppet daterad 19/11 1970, anonym men dock skriven av någon inom den an- arkistiska rörelsen. Handlingen kom säkerhetspolisen tillhanda i samband med en i fö- retagen husrannsakan rörande narkotikabrott. Ytterligare uppgifter finns i en artikel skriven av trumslagaren i Träd, Gräs och Stenar, , införd i fria press nr 3 1971. Tidskriften i fråga skickade säkerhetspolisen i till . Akt 250:09/3 löpnr 2. 793Angående anarkistisk aktivitet i . PM 19/11 1970. Akt 250:09/3 löpnr 1. 794Se handlingar i akt 250:09/3 löpnr 1. 795Angående anarkistisk aktivitet i . PM 19/11 1970. Akt 250:09/3 löpnr 1. Trots detta väl underbyggda konstaterande placerades alltså fyra anarkistiska organisationer på den organisationsförteckning som utgjorde bilaga 1 till HT 16. I den första kvartalsrapport från säker- hetspolisen som noterade anarkistiska gruppers existens räknades ett antal sådana organisationer upp varefter följande kommentar fogades: Den anarkistiska aktiviteten i landet förefaller vara av liten omfattning.796 Det är värt att observera att två av de fyra anarkistiska organisatio- nerna som upptagits i bilaga 1 till HT 16, lön och , inte omnämndes i kvartalsrappor- ten . Det kan på goda grunder antas att dessa två or- ganisationer knappt existerade eller i alla fall inte bedrev någon verksamhet. Sannolikt var så även fallet när HT 16 antogs av RPS. I den andra kvartalsrapporten hävdades att den anarkistiska aktiviteten förefaller ha ökat något under pe- rioden. Som tecken på detta anfördes att ordet Anarki hade spraymålats på många hus i samt att anarkister på flera håll i landet deltagit i Röd Front-demonstrationer på . Det konstaterades också att deltagandet inte hade uppskattats i där arrangörerna avvisade anarkisterna och deras svarta fa- nor.797 fanns det på flera orter i mindre grupper av anarkister. I bedrevs verksamhet under beteckningen Ungsocialister i med fria press som organ. fria press drev kraftigt med alla övriga politiska grupper och kanske i synnerhet KFML och KFML(r). Därtill förekom utopiskt färgade redogörelser för de politiska målen och recept på örtteer. Dessut- om fanns, för de mer handlingsinriktade, under rubriken en kun- skap, nödvändig att besitta instruktioner för tillverkning av molo- tovcocktails samt hur man hanterar polishästar och -hundar med hjälp av ammoniak, nålar och spelkulor.798 I bildades Anarkistiska Federationen i (AFIS) genom att företrädare för VIPS-gruppen och andra mindre anarkistgrupper 796Redogörelse för extremistisk verksamhet. Kvartalsöversikt 1/71. Akt 5:721d/1-28 löpnr 10. 797Redogörelse för extremistisk verksamhet. Kvartalsöversikt 2/71. Akt 5:721d/1-28 löpnr 10. 798Umeå Fria Press nr 4/1971. I en broschyr med titeln 15 frågor och 15 svar presen- terade sig AFIS på följande sätt: Anarkisterna är emot den parlamentariska demokra- tin. är inte till för arbetarklassen utan för de ekonomiska profitörerna. Skulle man ställa upp som parti för att komma med i skulle man gräva sin egen grav. Allt skulle deformeras av röstfi- kande, kompromisser och smussel. Vi propagerar i stället för bildandet av en federalistisk organisation bestående av grupper, självständiga i sina egna angelä- genheter, där människorna själva tar tillvara på sina intressen och inte litar till ombud, utan på icke- auktoritära, icke-reformistiska basintresse- föreningar.799 Även i , , och m.fl. orter fanns anar- kistiska organisationer. Det fanns dock inget behov eller intresse inom säkerhetspolisen att låta registrera alla dessa organisationer. I en PM daterad konstaterade svenskroteln att de anarkistiska organisationerna ofta var tillfälliga varför det inte var nödvändigt att registrera namnen på dem i centralregistret. I stället hade uppgifterna antecknats i ett arbetsregister och registrering skulle begäras om behov uppstod.800 I kvartalsrapporterna skvallrar formuleringar som uppgifter om nämnvärd anarkistisk verksamhet föreligger ej och aktiviteten bland dessa organisationer förefaller vara ringa om hur säkerhetspolisen uppfattade läget.801 ägnades anarkisterna följaktligen enbart sporadisk uppmärksamhet från säkerhetspolisens sida. Bl.a. överva- kades demonstrationer riktade mot den brittiska Nord- irlandpolitiken där anarkisterna samsades med trotskisterna i RMF. Det uppmärksammades också att några av dem som greps vid oc- kupationen av den brittiska turistbyrån i var anar- kister. demonstrerade Anarkistiska Fede- rationen i mot den i pågående miljövårds- konferensen i FN:s regi. Ett demonstrationståg om 200 personer stoppades av polisen vid . 799Bill personakt löpnr A 1. 800PM 2/8 1971. Akt 250:09/3 löpnr 2. 801Redogörelse för extremistisk verksamhet. Kvartalsöversikt 3/71 och 1/72. Akt 5:721d/1-28 löpnr 11. Uppgifter om svenska anarkister kunde säkerhetspolisen också erhålla från samarbetande utländska tjänster. Sålunda erhölls från regelbundet uppgifter om svenska medborgare som prenumererade på brittisk anarkistpress. I verkade en förtrolig meddelare som till säkerhetspolisen där överlämnade fo- tostatkopior av handlingar från på orten. Samtliga i föreningens ledning stu- derade vid Per Brahegymnasiet i men blev av allt att döma inte registrerade i centralregistret.802 Säkerhetspolisens inhämtning av uppgifter om anarkisterna var mycket slumpmässig men i den mån informa- tioner inkom kunde dessa sparas i den samlingsakt över anarkistisk verksamhet som upprättats. Ett exempel på detta är att inlämnades till kriminalavdelningen i en anteckningsbok som glömts kvar i en taxi. Efter genomgång befanns antecknings- boken var full av adresser till anarkistiska kontakter varför hela bo- ken kopierades. Drygt hämtades boken på hit- tegodsmagasinet av dess ägare, en kvinnlig anarkist. Av särskilt in- tresse var att bland de många adresserna till anarkistiska organisa- tioner runt om i fanns en adress till det anarkistiska kollek- tivet Hydra i i . Visserligen stämde inte adressen men uppgiften uppfattades dock som intressant i samband med att en grupp med samma namn med adress i hade smugglat vapen till i . Hydra ansågs av säkerhetspolisen kunna jämföras med och sades finansiera sin verksamhet med bankrån.