sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — 352Personen registrerades som medlem i KPML(r) 1982. (Personakt , s. 4 samt Beställning av passfoto den 16/8 1979 i JWK 5:721 b/7, löpnr 1, s. 21. SOU 2002:89 Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 1975 hade han varit lokal kontaktman för tidningen /Kulturfront. 1977 hade NN som ordförande i en filmstudio träffat representan- ter för Sovjetexportfilm. Han hade också varit ansvarig för en te- madag om DDR:s samhällsliv vid en skola då representanter från DDR varit närvarande. 1978 var han initiativtagare till bildandet av föreningen kultur som han medverkade i VPK:s lokala kultur- och programutskott. 1981 hade NN deltagit vid det partibildande mötet i då blev till.353 *beställdes ett passfoto av en person som tidi- gare - - registrerats i ett arbetsregister på grund av att han skrivit en insändare i en lokaltidning där han uppmanat sina gymnasiekamrater att bojkotta centralproven. hade han startat en partipolitiskt obunden kvartalstidning som karaktäri- serades som rådssocialistisk. Registreringen kompletterades någ- ra år senare bl.a. med en uppgift om att personen gått i ett de- monstrationståg som arrangerats av bokkaféet *beställdes ett passfoto av en person som varit regi- strerad i arbetsregistret . I arbetsregistret hade noterats att han varit med i Röda mot Gräshagen och dessutom haft posten som revisorssuppleant i . Vidare fanns uppgifter om att han vid en fotbolls- match mellan skrivit under en resolu- tion mot i , att han varit kontaktman för en sång- och revygrupp inom KPML(r) samt att han uttalat sig om en rap- port om sjukfrånvaron vid ett företag.355 353NN registrerades i centralregistret 1982 då han hade deltagit i ett litteraturseminarium i DDR. Registreringsbegäran i personakt . Beställning av passfoto den 16/8 1979 i JWK 5:721 b/11, löpnr 1, s. 3. 354Personen registrerades i centralregistret 1985 på grund av att han varit upptagen som fem- te namn på SP:s valsedel vid ett kårval. Se uppgifter i personakt Åkerblad samt beställning av passfoto den 16/8 1979 i JWK 5:721 b/7, löpnr 1, s. 21. 355Personen registrerades 1979 då det konstaterats att han fungerade som KPML(r):s kon- taktman på sin arbetsplats. Se registreringsbegäran i personakten samt beställning av passfoto den 16/8 1979 i JWK 5:721 b/7, löpnr 1, s. 21. Ett annat exempel på regi- strering i arbetsregister som grundades på offentligt deklarerade protester mot del- tagande i i se registreringsbegäran i personakten Cederman. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Som andra exempel på registreringar i arbetsregister kan nämnas parkering av bil utanför en ytterlighetsorganisations möteslokal, tidningsprenumeration, prenumerantvärvare, deltagande i offentligt möte, tidningsförsäljning av Internationalen utanför systembolag, besök vid möte som behandlade Barn i , besök vid i Folkets Hus, ansvarig för bildvisning och kåseri om vid ett lokalt FN-föreningsmöte, mottagare av anmälan till fest med , tränare inom och anknytning till KPML(r):s Visbyavdelnings boxningsklubb I sammanhanget kan också nämnas att medlemmarna i Fib-ju- risterna i fanns registrerade i Malmösektionens ar- betsanteckningar. Personuppgifter ur denna medlemsförteckning delgavs säkerhetspolisen i 1982.357 När säkerhetspolisen 1991 beslutade att endast de tio första kan- didaterna på de s.k. HT 19-organisationernas valsedlar skulle regi- streras i centralregistret på grund av ledande ställning (begräns- ningsregeln omfattade dock inte KPML(r)) gavs särskilda instruk- tioner om hur de lägre placerade kandidaterna skulle behandlas. Övriga på aktuella valsedlar förekommande personer kan endast noteras på arbetsanteck- ningar.358 Se registerblanketterna i personakt , . Registreringen av festanmälan gjordes 1980 (personakt . ), bilparkerings- och prenumerantvärvarregistreringen gjordes 1978 (personakt . Boxningsklubbsregistreringarna finns omnämnda i telex från till den 1/10 1981 (SAK , löpnr 1, s. 21. I Luleå- sektionens arbetsanteckningar rörande KPML(r):are återfanns 58 per- soner som på ett eller annat sätt visat intresse eller sympati för KPML(r) och deltagit i of- fentliga möten (Skrivelse till den 25/9 1981. SAK , löpnr 1, s. Pärm A, löpnr 1, s. 12. Av intresse i detta sammanhang är en intern diskussion vid en regionkonferens : [---] tog upp frågan om det icke kunde vara lämpligt att registrera de ledande inom Fib-Kulturfront enligt HT 19. Efter diskussion enades man om att man fick försöka få fram deras tillhörighet till SKP och på den vägen för- söka få fram så mycket material om vederbörande att han kunde registreras som SKP-are. I samband med Fib-Kulturfront tog krinsp. [---] upp faran med Fib-juristerna vilka åtminsto- ne i universitetsstäderna är mycket verksamma och består nästan uteslutande av personer som studerar juridik. Vi kan räkna med att en hel del av dessa kommer att återfinnas inom domstols-, åklagar- och polisväsendet. Protokoll fört vid gemensam konferens mellan säker- hetsavdelningens västra och södra regioner . (närv: bl.a. Hjälmroth). JWK 5:720/6, löpnr 11, s. 82/7. 358Eftersom säkerhetspolisen antog att samtliga kandidater på KPML(r):s valsedlar också var medlemmar skulle dessa även fortsättningsvis registreras i centralregistret. Riktlinjer angåen- de nyregistrering av personer vilka finns upptagna på valsedlar för något av partierna i tjänstefö- reskrift HT 19. PM den 18/6 1991. SAK , löpnr 3, s. 299. Jfr även (1998), s. 73. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Detta betyder således att samtliga kandidater även fortsättningsvis kunde registreras, dock ej i centralregistret utan i arbetsregistren. Vid en inventering av arbetsregistren framkom att säkerhetspolisen förfogade över ungefär 11 000 ar- betsanteckningar. Av dessa fanns 4 500 hos kontrasubversionsro- teln i Stockholm.359 Detta betyder dock inte att det var 11 000 per- soner som var upptagna i arbetsanteckningarna. Av Göteborgsav- delningens redovisning av arbetsanteckningarna framgår att det var just antalet anteckningar som räknades och inte antalet personpos- ter. I förekom 138 personer i arbetsanteckningarna me- dan antalet anteckningar uppgick till 261 st.360 Arbetsanteckningarna kunde också komma till användning vid politisk övervakning som inte var uttryckligen sanktionerad av re- geringen. I samband med en diskussion om övervakningen av fredsrörelsen poängterades att även om re- geringen höjt ett varnande finger beträffande detta område fanns det anledning för säkerhetspolisen att följa upp fredsrörelserna med arbetsanteckningar. Enligt diskussionsprotokollet instrue- rade då byråchefen medarbetarna på följande sätt: Näss poängterade, att det är inget fel att in- formera sig om fredsrörelserna. Man skall dock se upp med registret Näss framhöll vikten av, att man ej tappar fredsrörelserna. Detta trots att man ej får registrera dem. Dock skall varje region samla upp själva i pärm. I före- kommande fall kan handlingarna därefter ma- kuleras. Detta förfaringssätt behöver ej nämnas i månadsrapporteringarna.361 359Kommentarer till ställda frågor av Krkom W den 28/7 1978. JWK 5:770, löpnr 7, s. 239. I sammanhanget kan nämnas att uppgifterna i de lokala arbetsregistren kunde över- lappa såväl centralregistret som kontrasubversionsrotelns i arbetsregister. I det sistnämnda registret kunde arbetsanteckningsuppgifter från hela riket samlas (se t.ex. upp- gifter i skrivelse från Malmösektionen till den 25/1 1979 i JWK 5:721b/13, löpnr 2, s. 116. 360Redovisning av antalet arbetsanteckningar i den 10/7 1978. Sektionens i arkiv JWK 5:5/0 - 5:720/3, vol. 4, mapp 5:720/1, s. 7. 361Protokoll fört vid B-byråns del i regionchefskonferensen i 18/10 1983. SAK , löpnr 1. beslutade avdelningschefen att personer med enbart anknytning till fredsorganisation inte skulle registreras i central- registret (PM ang registreringsrutiner den 7/5 1990. SAK , löpnr 2, s. 280. (se även 701391-0133-01, s. 58. Till en regionskonferens hade avdelningsdirektören inför sitt slutanförande för hand nedtecknat följande: Kritiken för överdriven vänsterrädsla. Följa regeringens direktiv. Viktigt att vi inte kommer in i en situation som under FNL-tiden. Vi måste veta regeringens Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Även uppgifter om andra politiskt känsliga områden kunde föras in i arbetsanteckningarna. Av en PM som upprättades inom kontra- subversionsroteln 1985 framgår det att personers tillhörighet till miljöorganisationer eller kunde föranleda registrering i arbetsregister.362 Som exempel på detta kan nämnas uppgifter som återfunnits i en arbetsregisterblankett från Malmö- sektionen och som enbart handlar om en persons arbete inom Am- nesty International . Enligt de registrerade uppgifterna hade hon verkat för frigivning av en fackföreningsman som suttit fängslad i samt an- sökt om demonstrations-, affischerings- och bössinsamlingstill- stånd.363 Den andra frågan som diskuterades var hur arbetsanteckningar skulle sparas och i vilken mån de skulle vara tillgängliga och sökbara för säkerhetspolisens personal. framhöll att arbetsanteckningarna inte fick utvecklas till ett register för syste- matisk bearbetning av uppgifter som säkerhetspolisen var förbju- den att registrera enligt personalkontrollkungörelsen. Såtillvida fick det definitivt inte utgöra ett slags biregister till centralre- gistret, dock kunde materialet göras sökbart genom enklare kort- register. Trots dessa förbudsord kunde ledningen bl.a. vid besök hos säkerhetssektioner konstatera att arbets- anteckningarna ofta systematiserats i A4-pärmar där sökingångarna bedömning och intentioner och det får vi naturligtvis eller självfallet rätta oss efter. Vad jag särskilt vill framhålla, för att det inte skall råda något som helst missförstånd är att fredsrö- relserna inte är något självständigt objekt som vi från säkerhetsavdelningen skall ägna intres- se. Vad som kan vara av intresse är infiltration av andra krafter från organisationer som vi skall följa. Då blir det emellertid en aktivitet som motiveras av andra skäl än den verksamhet som fredsrörelserna bedriver. Slutsynpunkter 15/9 1983. RPS/Säk:s arkiv Ö IX (Avdelningschefens arbetspapper 1976-1984), vol. Formuleringen om regeringens varnande finger torde syfta på att justitieminister i ett pressmeddelande anfört att det i regel inte var säkerhetspolisens sak att följa och kartlägga främmande makters informations- och propagandaverksamhet, såvida det inte fanns miss- tankar om flyktingspionage eller annat brott (pressmeddelandet finns återgivet i SOU 1988:16, s. 64). 362PM den 3/5 1985 (s. 4 och 6) som uppvisades av vid besök hos Säker- hetstjänstkommissionen den 7/1 2002. 363JWK 250:0191, löpnr 9, s. 311/33. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ordnats i ett flexosystem.364 Upptäckten att arbetsanteckningarna i praktiken därmed utgjorde biregister till centralregistret resulte- rade endast i att poängterade att arbets- registren skulle vara fysiskt åtskilda från sektionsregistren. Detta hindrade emellertid inte att uppgifterna i arbetsanteckningarna kunde vara tillgängliga såväl för flera befattningshavare vid sektio- nen eller kontrasubversionsroteln som för kollegerna i övriga lan- det. När arbetsanteckningarna inventerades 1978 klargjordes att ar- betsanteckningarna inte inskränkte sig till att vara en enskild be- fattningshavares minnesanteckningar. Chefen för kontrasubversi- onsroteln beskrev användningen av utredningsmannens minnes- anteckningar på följande sätt: utredningen i detta sammanhang utförs icke av en utredningsman utan av flera, inte på ett ställe eller en ort utan på flera (samtliga säksekt. och AS). Behov kan därför emellanåt uppstå att få veta om upplysningar i visst hän- seende finns på annat håll.365 Om en person som var registrerad i arbetsanteckningarna flyttade till något annat län översändes i regel dennes akt till den säkerhets- sektion som ansvarade för den nya hemorten. Denna rutin som på- gått godkändes uttryckligen av avdelningschefen 1980.366 364Ang ledningens kunskap om hur sektionerna såg på och praktiskt löste frågan om arbets- anteckningar se anförande vid sektions- och rotelchefskonferensen i 10/5 - 13/5 1971 (JWK 5:720/6, löpnr 2) samt anförande rörande tjänsteföre- skrift HT 19 vid konferens angående uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. i (JWK 5:720/6, löpnr 5. Vid interna utredningar om arbetsanteckningarna kunde man konstatera att de flesta sektionerna tillämpade ett likformigt system där anteckningarna fördes på A4- blad som förvarades i särskilda pärmar. Ingångar till pärmarna gick att få via remsor i en flex- oram, helt skild från det reguljära flexosystemet. Detta system hade växt fram efter diskus- sioner bl.a. vid avdelningschefens besök vid sektionerna (Kommentarer till ställda frågor den 28/7 1978. JWK 5:770, löpnr 7, s. 239. ) samt Redovisning av arbetsuppgift förekom- mande i NCR-nytt 13/12 1978. PM den 25/1 1979. SAK , löpnr 1, s. 71. I förhör med har uppgivit att han tillsam- mans med besökte några sektioner . De kunde då konstatera att dessa upprättat flexoregister över arbetsanteckningarna. I flexot fanns namn och hänvis- ning till akterna i sektionsarkivet (Anteckningar från kommissionsförhör med ). 365Kommentarer till ställda frågor den 28/7 1978 av Krkom W. JWK 5:770, löpnr 7, s. 239. 366Förslag till ärendehantering när ett objekt flyttar till annat län. den 11/3 1980. SAK 001303- 0713, löpnr 3, s. 287. , samt Beslutsprotokoll den 9/6 1980. (signerat av Hjälmroth, , och ). SAK , löpnr 4, s. 346. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 uppkom också frågan om det fanns behov av att samla arbetsanteckningarna i ett centralt register. På uppmaning diskuterades frågan vid en sektions- och rotelchefs- konferens . Inom säkerhetspolisen rådde då delade meningar i frågan. Förespråkarna menade att en centralisering skul- le öka effektiviteten i utredningsarbetet som ledningen i skulle få en mer överskådlig bild av registreringsläget. Då skulle befattningshavarna också slippa att ringa runt till sektio- ner och rotlar för att inhämta information om huruvida personer som aktualiserats i övervakningen förekom i något lokalt arbetsre- gister. De som motsatte sig en centralisering hävdade emellertid att en centralisering i alltför stor utsträckning skulle öka den arbetsbe- lastning som det innebar att rapportera uppgifter till Stockholms- avdelningen. I en sammanfattning av diskussionen konstaterade att motståndarna var fler än förespråkarna. Förandet av ar- betsanteckningarna skulle därför inte vara föremål för någon för- ändring.367 Varken eller den då närvarande rikspolischefen tog emellertid - enligt protokollet - upp frågan om det hinder per- sonalkontrollkungörelsens föreskrifter kunde utgöra mot införan- det av ett centralt arbetsregister. Idéerna om att arbetsanteckningarna skulle samlas till ett central register övergavs emellertid inte. När en arbetsgrupp inom säker- hetspolisen påbörjade planeringen för ett nytt dato- riserat centralregister (NCR) framfördes önskemål om att även ar- betsanteckningarna skulle datoriseras och samlas för central bear- betning.368 Uttryckliga krav om detta ställdes av säkerhetssektio- nerna i , , och Sundsvall.369 Tanken bakom detta var att centrala bedömningar av samtliga arbetsanteck- ningar skulle kunna öka antalet registreringar i centralregistret.370 Kraven resulterade i flera interna utredningar i ämnet. När kriminalinspektör vid säkerhetspolisen i pre- senterade en promemoria om en eventuell datorisering av arbets- anteckningarna gav han inget stöd till sektionernas krav. Han på- pekade att det inte fanns någon omedelbar koppling mellan å ena sidan ökad och effektivare registrering i centralregistret och å andra 367Se diskussion i protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i . JWK 5:720/6, löpnr 4. 368Sammanträdesanteckning från första mötet inom arbetsgruppen för översyn av centralregistret (AgCR) den 5/4 1977, RPS/Säk K 12. SAK , löpnr 6, s. 624. 369Sammanträdesanteckning AgCR den 16/11 1977. SAK , löpnr 6. 370Protokoll från regionskonferens på Hennickehammars herrgård, . JWK 5:720/6, löpnr 11. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sidan inrättandet av ett centralt datorbaserat arbetsregister. De kri- terier som enligt regeringens föreskrifter gällde för registrering i centralregistret var så pass preciserade att en enskild uppgift om en persons politiska verksamhet kunde räcka för registrering. En sam- lad bedömning av arbetsanteckningarna kunde inte ändra på detta förhållande. Antingen finns någon av dessa faktiska beting- elser noterade i en arbetsanteckning eller så finns den inte. Finns den kan registrering ske och finns den inte kan följaktligen inte heller en central bedömning ändra på det faktiska förhållandet.371 Ett annat viktigt motargument var risken för att säkerhetspolisen skulle anklagas för en alltför vidlyftig tolkning av regelverket. Ett centralt datoriserat arbetsregister skulle kunna ses som ett försök från säkerhetsavdelningens sida att kringgå förbudet mot åsiktsre- gistrering. Vidare fanns det, enligt kriminalinspektör , arbets- ekonomiska skäl att anföra mot förslaget då skrivandet av s.k. stansunderlag för datoriseringen skulle resultera i ökad arbetsbe- lastning för sektions- och rotelpersonalen. Detta betyder emellertid inte att kriminalinspektör hade en annan uppfattning än sektio- nerna i frågan om att alltför få personer registrerades i centralre- gistret. Han var helt övertygad om att betydligt fler kommunister borde registreras centralt. Detta gällde särskilt marxist-leninister som kunde misstänkas för att ha medverkat i bildandet av hemliga celler. Lösningen på detta problem var emellertid inte att arbets- anteckningarna centraliserades. Istället förordade han en förändring av regeringens föreskrifter så att registreringsspärren kunde sättas på en lägre nivå.372 diskuterades F:s promemoria i säkerhetspolisens arbetsgrupp för registerdatoriseringen. Då argumenterade flera be- fattningshavare för att arbetsanteckningarna skulle datoriseras och centraliseras och motiverade detta med säkerhetspolisens behov av säkerhetsunderrättelser. I det centrala arbetsregistret skulle t.ex. en sektion eller rotel snabbt kunna ta reda på om en person, som man 371PM angående central ADB - bearbetning av arbetsanteckningar av Kriminalinspektör den 29/11 1977. SAK , löpnr 6, s. 669. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 intresserat sig för, tidigare var känd av någon annan rotel eller sek- tion inom säkerhetspolisen.373 Inom kontrasubversionsroteln blev frågan föremål för två utred- ningar . Den första utredningen initierades av polis- intendent som gav chefen för kontrasubversions- roteln i uppdrag att besvara vissa frågor rörande arbetsanteckning- arna. ville dels veta vad kontrasubversionsroteln hade för åsikter i centraliserings- och datoriseringsfrågan, dels ha infor- mation om hur sektionerna ordnat sina arbetsanteckningar. Rotel- chefen fick också i uppgift att ta reda på hur många arbetsanteck- ningar som fanns hos säkerhetspolisens sektioner och rotlar. Frå- gorna besvarades i en PM . I promemorian kunde rotel- chefen konstatera att många befattningshavare önskade en centrali- sering medan andra var tveksamma på grund av bestämmelserna i 19. Enligt de sistnämnda skulle då ett nytt register uppstå som med hänsyn till sitt innehåll stod i strid med föreskrifterna i HT 19. De försäkringar som dataexperter lämnat om möjligheter att separera centralregistret och arbetsanteckningsregistret kunde en- ligt rotelchefen inte ändra på detta förhållande. Detta är nog i och för sig viktigt men, som jag ser det, ligger inte kärnpunkten i att förhindra obehöriga bland egen personal att göra slag- ningar, utan i - för att använda ord - att inte bli misstrodda och ett renlighets- krav för oss själva. M.a.o. i efterlevnaden av gällande bestämmelser.374 Ur effektivitetssynpunkt skulle det vara rationellt med en datorise- ring då det rådande systemet krävde förfrågningar i de fall då man misstänkte att övervakade personer som man inte hittat i centralre- gistret bott eller verkat inom en annan sektions geografiska an- svarsområde. Ett centralt datoriserat arbetsregister skulle också underlätta bearbetningen av uppgifter som inhämtats om de, enligt rotelchefen, alltmer hemlighetsfulla revolutionära organisationerna. Det har kunnat konstateras att vissa av extremistorganisationerna börjat upp- träda alltmer konspirativt. Detta för att inte 373Sammanträdesanteckning AgCR den 18/1 1978. SAK , löpnr 6, s. 671. 374Kommentarer till ställda frågor den 28/7 1978. JWK 5:770, löpnr 7, s. 239. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ge polisen några gratischanser och som för- beredelse och inträning för en framtida revo- lutionär situation. Man är inom vissa organisa- tioner inte främmande för att i en viss situation tvingas arbeta illegalt. Detta försvårar uppfölj- ningsarbetet. Databehandling av materialet kan förmodas ge större möjligheter till framgång.375 För att systemet skulle kunna genomföras krävdes emellertid för- ändringar så att det skulle kunna ske på formellt oantastlig grund genom att gav sitt medgivande. Rotelche- fen menade också att registreringsgränsen i HT 19 borde sänkas för att möjliggöra fler registreringar i centralregistret.376 utreddes frågan återigen av kontrasubversions- roteln. Denna utredning framhöll att ett effektivt utnyttjande av ett centralt datoriserat arbetsregister förutsatte att tekniken förbättra- des och att tillgången till datorer ökade. På dessa punkter var de rå- dande förhållandena inte tillfredsställande. Kan man däremot tänka sig att utrednings- mannen får en on-line-förbindelse med regist- ret i sin omedelbara närhet, ställs problemet i en annan och bättre dager.377 Frågan om arbetsanteckningarnas eventuella centralisering och da- torisering kom inte att lösas men hölls ständigt aktuell inom säkerhetspolisen. Vid ett sammanträde angående register- frågor framfördes önskemål från kontrasubversionsro- teln om att personer som var registrerade i lokala arbetsanteck- ningar skulle göras sökbara i centralregistret. Vid mötet bestämdes att det skulle föras en diskussion om det var möjligt att vid sidan av NCR använda datorn som anteckningsbok för min- nesanteckningar.378 aktualiserades frågan återigen av kon- trasubversionsroteln och ett nytt förslag om datorisering for- mulerades av en av rotelns tjänstemän.379 Enligt uppgifter som läm- 377Redovisning av arbetsuppgift förekommande i NCR-nytt 13/12 1978. PM den 25/1 1979. SAK , löpnr 1, s. 69. 378Minnesanteckning från sammanträde angående vissa registerfrågor av B T den 13/4 1983. SAK , löpnr 1, s. 114. 379Se PM den 3/5 1985 (s. 4 och 6) som uppvisades av vid besök hos Sä- kerhetstjänstkommissionen den 7/1 2002. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 nats till föll förslaget då det avvisats av chefen för /Säk av laglighets- och lämplighetsskäl.380 Saken skall också ha diskuterats med justitiede- partementet.381 Frågan om ett centralt datoriserat arbetsregister kom att defini- tivt avgöras först . Detta skall jag återkomma till nedan. Den tredje temat som berördes i diskussionerna om arbetsanteck- ningarna handlade om hur arbetsanteckningarna fick spa- ras. Även på denna punkt lämnades instruktioner som gav stort tolkningsutrymme till övervakningspersonalen. I tjänsteföreskrif- ten HT 19 angavs att arbetsanteckningar kunde behållas tills ut- redningen slutförts och, enligt ett uttalande av 1973, fick denna fråga avgöras lokalt från fall till fall. Han menade dock att uppgifterna inte fick vara kvar längre än nödvändigt. Hur länge man ska samla glödande kol på nå- gons huvud kan man inte generellt säga något om, det finns i och för sig inga begränsningar i tiden, men det gäller att vara något så när prak- tisk. Vi får inte låta arbetsanteckningarna bli för vidlyftiga för då är de inte längre an- vändbara på ett vettigt sätt.382