sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. 20.2.1 Utgångspunkter för kostnads beräkningen Våra förslag innebär att verksamheten inom SverigeDirekt kommer att ha högre ambitionsnivå än den nuvarande SverigeDirekt- verksamheten. Detta gäller i det egna redaktionella arbetet men framför allt i uppgifterna att genom samverkan med de offentliga informationsproducenterna vidareutveckla samhällsinformationen. Finansiering och övriga konsekvensanalyser Vårt förslag innebär att portalen SverigeDirekt ska tillföras en problemorienterad struktur av det slag som Samhällsguiden haft. Den närmare utformningen ska överlåtas åt den nya organisa- tionen. Förändringarna syftar till att åstadkomma en samordnad informationstjänst som håller högre kvalitet än nuvarande Sverige- Direkt och Samhällsguiden tillsammans. Förslaget innebär också att organisatorisk och driftsmässig samverkan ska ske med Företagarguiden och rättsinformationssystemet. Företagarguiden och rättsinformationssystemets portal Lagrummet ska emellertid bestå som separata och för sina målgrupper speciellt anpassade tjänster. Den verksamhet vi föreslår behöver inte i första hand själv samla på sig alla de personella resurser som krävs för att genomföra det samordnings- och utvecklingsarbete som ingår i dess uppgifter. Verksamheten bör i stället skaffa sig överblick över var i den offentliga förvaltningen som de efterfrågade resurserna finns. På så sätt kan redan vunna erfarenheter återanvändas på ett effektivt sätt. Vi bedömer att insatta resurser utnyttjas mest effektivt om verk- samheten allt eftersom behov uppkommer kan sätta samman projektgrupper med redan befintlig kompetens hos statliga myn- digheter, kommuner och landsting. Den enklaste ordningen skulle vara om detta kunde ske informellt genom att myndigheterna ställde personella resurser till förfogande på frivillig väg. Vi ser emellertid att det finns en risk att myndigheterna av kostnadsskäl inte skulle medverka, men också att en sådan ordning riskerar att belasta myndigheterna olika hårt. Den enda lösning som vi bedömer vara praktiskt genomförbar är därför att verksamheten får ett anslag för projektverksamhet som ger utrymme att ersätta myndigheter, men även kommuner och landsting, som ställer personella resurser till förfogande. En stor fördel med en sådan lösning är, förutom effektivitetsvinster, att best practice utnyttjas och att denna förankras under arbetets gång. Det är rimligt att på helårsbasis uppskatta resursbehovet till motsvarande två årsarbets- krafter, dock att resursbehovet naturligtvis kommer att variera över året. Finansiering och övriga konsekvensanalyser 20.2.2 Vad kostar den befintliga verksamheten? Vår bedömning: Den befintliga verksamheten inom Sverige- Direkt och de andra verksamheter som föreslås samordnas med SverigeDirekt kostar sammanlagt och finansieras huvudsakligen genom ram- anslag och projektanslag. Kostnader (mkr) Finansiering (mkr) arbetar fyra personer med verksamheten inom SverigeDirekt. Anslagna medel för den löpande driften av verk- samheten inom SverigeDirekt uppgick för till . Beloppet finansierades genom ram- anslag (90:5 m.m. anslagsposten 13 gemensamma ändamål; den del som Statsrådsberedningen förfogar över). Den angivna driftskostnaden inrymmer inte kostnader för lokaler, normalt IT-stöd och expeditionsservice, som till- handahålls av . För interna kalkyler beräknar dessa kostnader till ett schablonbelopp om per arbetsplats och år. Schablonbeloppet omfattar inte kostnad för personal- och ekonomiadministration. En tillämpning av schablonen innebär att kostnaderna för lokaler, normalt IT-stöd och expeditionsservice för den löpande driften av SverigeDirekt kan beräknas till för . Inte heller inrymmer anslaget kostnader för server och teknisk drift av portalen, eftersom dessa tjänster tillhandahålls av . Kostnaden för den tekniska Finansiering och övriga konsekvensanalyser driften av portalen SverigeDirekt har av , IT-enheten, uppskattats till och 0,15 årsarbetskrafter (en årsarbetskraft i beräknas enligt en intern schablon till ), dvs. Kostnaderna för SverigeDirekt kan alltså, med de underlag vi kunnat få fram, beräknas till sammanlagt ca . Av detta belopp utgör ca kostnader för löpande drift, kostnader för lokaler, IT-stöd m.m. och kostnader för teknisk drift av portalen. Kostnaderna för produktionen av Samhällsguiden beräknas uppgå till . Beloppet finansieras till hälften av och till hälften av . Så länge rättsinformationssystemet bedrevs i projektform, dvs. till och med , användes knappt nio tjänster inom för projektet. finan- sierades genom projektanslag från förvaltnings- avdelning. För den avslutande fasen 2001 hade projektet en projektbudget om . Efter projekttidens slut har endast 0,2 årsarbetskrafter avsatts för den verksamhet som avser samordningsmyndigheten för rätts- informationssystemet. Med tillämpning av ovan nämnda interna schabloner för löner och arbetsplatser innebär det . har dessutom ett belopp om anslagits för utveckling av rättsinformationssystemet. Till detta kommer den tekniska driften av rättsinformationssystemets portal Lagrummet. Kostnaden för den tekniska driften av Lag- rummet har av , IT-enheten, uppskattats till och 0,15 årsarbets- krafter, dvs. Kostnaden för rättsinformationssystemet beräknas alltså till . Finansiering och övriga konsekvensanalyser Vad gäller Företagarguiden har avsatt för verksamheten (projektmedel). Till- gängliga uppgifter tyder på att beloppet för kommer att stanna vid . ingår sex personer i projektgruppen för Företagarguiden. Företagarguiden delar webbplattform med . Företagar- guidens del av kostnaden för den löpande driften av webb- plattformen beräknas ha uppgått till ca . Enligt besked från är avsikten att efter avslutad projektperiod ska ansvara för Företagarguiden och att verksamheten ska finansieras inom ramen för myndighetens ramanslag. Vår bedömning: Kostnaderna för den utvidgade och samordnade verksamhet som våra förslag innebär beräknar vi till för ett normalt verksamhetsår. De största enskilda kostnadsposterna avser löner och lönebikostnader, lokal- och fastighetsanknutna kostnader samt marknadsföring. För att verk- samheten ska kunna tillgodose de behov vi anser föreligga behövs det sammanlagt 16 årsarbetskrafter. Vi bedömer resursbehovet för den utvidgade verksamheten under ett normalt verksamhetsår till . Våra närmare beräkningar redovisas i tabell A i bilaga 6. Beräkningarna bygger på det personalbehov m.m. som redovisas i det följande. Vi vill peka på svårigheterna att förutse alla kostnader som upp- kommer när nuvarande verksamhet bryts ut och placeras hos en annan ansvarig myndighet. Det finns en mängd tjänster som har tillhandahållit utan någon sär- redovisning. Den framtida vägvisningstjänsten SverigeDirekt Vi bedömer att det behövs fyra redaktörer för den rena vägvis- ningstjänsten SverigeDirekt. Redaktörerna ska ha till uppgift att Finansiering och övriga konsekvensanalyser skriva texter, bevaka förändringar i samhällsinformationen och uppdatera webbplatsen samt tillhandahålla vägvisning även per telefon, e-post, brev och telefax. Det sistnämnda gäller för hela verksamheten, d.v.s. för alla tre informationstjänsterna. Vi beräknar att det – utöver teknisk drift – behövs åtminstone tre tjänster för att driva och utveckla rättsinformationssystemet i enlighet med de ambitioner som gäller sedan verksamheten lämnade projektstadiet. En av de tre erforderliga tjänsterna kräver juristkompetens med erfarenhet även från offentlig förvaltning. Vi bedömer det som alldeles omöjligt att med upprätthållen kvalitet fullgöra samordningsmyndighetens arbetsuppgifter med de personalresurser som är avsatta för arbetet. I praktiken arbetar två-tre personer med rättsinformationssystemet trots att bara 0,2 årsarbetskrafter är avsatta för ändamålet. Vi gör bedömningen att personalstyrkan kan minska från sex till tre personer när uppbyggnadsperioden av portalen är slut och gemen- samma portalfunktioner samordnats i den nya verksamheten. Under det avslutande året av projektverksamheten (2003) bedömer vi dock att personalbehovet kvarstår på nuvarande nivå. Samverkan och utveckling av alla informationstjänsterna För att tillgodose de nya behov vi angett bedömer vi att det behövs ytterligare sex personer för uppgifter som är gemensamma för de tre tjänsterna SverigeDirekt, Lagrummet och Företagarguiden. Tre personer behövs för arbete med samordningsfrågor i förhållande till offentliga informationsproducenter. Vidare behövs en webb- platsansvarig, en webbutvecklare och slutligen en assistent. Den webbplatsansvarige ska arbeta strategiskt med webbplatserna samt upphandla nya tjänster och publiceringssystem. Av webb- utvecklaren krävs kompetens att bygga om och utveckla webb- platserna samt pröva nya applikationer. Därutöver förutsätter vårt förslag administrativt stöd. Finansiering och övriga konsekvensanalyser Ekonomi- och personaladministration samt teknisk drift Vi utgår i våra beräkningar från att ekonomi- och personal- administrativa uppgifter kan skötas inom ramen för Statskontorets befintliga ekonomi- och personaladministration. Vad gäller kostnad för den tekniska driften av portalen SverigeDirekt, för sökmotor samt för utveckling av SverigeDirekts webbplats och publicerings- verktyg har på vårt uppdrag konsultföretaget interactive tagit fram beräkningsunderlag med olika alternativ. Vi har i vår beräkning utgått från detta underlag. Vid beräkning av kostnaden för den tekniska driften har vi utgått från att denna kommer att vara utlagd på en extern leverantör och att verksamheten inte kommer att svara för egen drift. Om den blivande verksamhets- ledningen väljer andra lösningar kan det leda till andra kostnads- konsekvenser. I första hand kan givetvis drift i Statskontorets egen regi komma i fråga, men det kan t.ex. också handla om samordning av teknisk drift hos som vi tidigare berört i betänkandet. Utveckling utöver sedvanligt systemunderhåll ligger utanför våra kostnadsberäkningar, utom vad gäller utveckling av Företagar- guiden och anpassning av SverigeDirekts webbplats till en livs- situationsanpassad sökstruktur . Vi vill dock peka på att det är fråga om verksamhet som typiskt sett behöver utvecklas kontinuerligt. har vi beräknat kostnaden för verksamheten till ett högre belopp än kostnaden för ett normalt verksamhetsår, nämligen sammanlagt . Det beror till en del på att vi för har beräknat ett högre belopp för utveckling av SverigeDirekts webbplats och publiceringsverktyg eftersom portalen då behöver anpassas till den livssituationsbaserade sök- struktur som finns på Samhällsguiden. Den främsta förklaringen till det större resursbehovet är emellertid Närings- departementets avsikt att t.o.m. tillföra projektmedel för uppbyggnaden av Företagarguiden. beräknas projekt- anslaget uppgå till . Det har varit vår självklara utgångspunkt att de projektmedel som har avsatts för Företagar- guiden också ska användas för fortsatt utveckling av portalen Företagarguiden. Denna utgångspunkt medför att vi beräknar en Finansiering och övriga konsekvensanalyser högre kostnad för utveckling och teknisk drift av Företagarguiden än ett normalt verksamhetsår. De närmare beräkningarna för framgår av tabell B i bilaga 6. Vår bedömning: Den föreslagna och samordnade verksamheten bör finansieras genom anslag över statsbudgeten. Kurser och seminarier som verksamheten erbjuder bör dock självfinansieras genom avgifter. Såväl verksamheten inom SverigeDirekt som rättsinformations- systemet har i sin helhet finansierats genom anslag över statsbudgeten. Detsamma gäller Samhällsguiden och Företagar- guiden. De finansieringsmöjligheter som utredningen i praktiken har att ta ställning till är finansiering genom anslag över statsbudgeten eller via avgifter. Teoretiskt är det också möjligt att finansiera verk- samheten eller del av denna med reklam. Publicering av kommersiell reklam på webbsidorna skulle dock motverka syftet med att avgränsa informationsutbudet till offentlig nformation. Det kan antas att tjänstens trovärdighet i så fall skulle rubbas. Tvärtom ger den omständigheten att portalen SverigeDirekt är fri från reklam tjänsten ett mervärde och större attraktivitet. Reklam är därför inte något lämpligt finansieringsalternativ. För att portalen SverigeDirekt ska användas av medborgare och företag och vara ett effektivt stöd i det allmännas åtagande på samhällsinformationens område, anser vi att det är självklart att medborgare och företag ska ha tillgång till den vägvisning som till- handahålls genom portalen kostnadsfritt. Detsamma gäller den information som tillhandahålls kostnadsfritt via rättsinformationssystemet och Företagarguiden. Redan av rätts- informationsförordningen (1999:175) framgår att den obligatoriska informationen i rättsinformationssystemet med undantag för väg- ledande avgöranden ska finnas tillgänglig utan avgift. Vi gör därför bedömningen att det inte är aktuellt att avgiftsfinansiera den väg- visning som medborgare och företag ska få via portalen Sverige- Direkt, Företagarguiden eller rättsinformationssystemets portal Lagrummet. Detsamma gäller motsvarande vägvisning som föreslås tillhandahållas per telefon och e-post. Finansiering och övriga konsekvensanalyser Vi föreslår emellertid också att verksamheten ska fungera som ett samverkansforum för de offentliga informationsproducenterna i frågor kring samhällsinformationen. Det kan finnas anledning att överväga om verksamheten inom detta område eller del av det kan avgiftsfinansieras. Enligt vår beskrivning ska den nya verksamheten bl.a. främja användningen av gemensamma kvalitetskriterier och svara för utvecklingen av dessa. För att ett sådant arbete ska bli så effektivt och nå så stort genomslag som möjligt fordrar det ett nära samarbete med myndigheter, kommuner och landsting. Det kan bl.a. ske genom projektgrupper, referensgrupper etc. Vi ser en påtaglig risk för att informationsproducenterna inte kommer att prioritera att delta i denna verksamhet i lika stor utsträckning om den verksamheten skulle finansieras genom avgifter från de myn- digheter, kommuner och landsting som tar mer aktiv del i verk- samheten. En första förutsättning för att arbetet med att främja användningen av gemensamma kvalitetskriterier i den elektroniska samhällsinformationen ska vara framgångsrikt är god uppslutning bland informationsproducenterna. Vi bedömer att ett system med avgiftsfinansiering riskerar att motverka den uppslutning som krävs och föreslår därför inte en sådan. Dock borde det vara möjligt att med och samfinansiera vissa gemensamma utvecklingsprojekt inom den elektroniska samhällsinformationen. Vad gäller kurser och seminarier som den nya verksamheten kan komma att erbjuda informationsproducenterna bedömer vi där- emot att självfinansiering genom avgifter är naturlig. Som ett led i arbetet med utvecklingen av samhällsinformationen har vi föreslagit att användarundersökningar skulle kunna vara ett inslag i verksamheten. En sådan del av verksamheten kan tyckas vara efterfrågestyrd, vilket skulle kunna tala för avgiftsfinansiering. Vårt förslag avser emellertid inte i första hand att verksamheten inom SverigeDirekt på uppdragsbasis ska utföra förbeställda användarundersökningar. Syftet är att verksamheten själv ska kunna ta initiativet till breda användar undersökningar och sprida erfarenheter från dessa inom hela den offentliga sektorn i syfte att utveckla den elektroniska förvaltningens kvalitet. Eftersom verk- samhetens syfte sträcker sig längre än en uppdragsverksamhet är den svår att förena med avgiftsfinansiering från informations- producerande myndigheter, kommuner och landsting. Då det också här är fråga om insatser som spänner över hela verksamhets- området finns det dock anledning att ställa frågan om Svenska Finansiering och övriga konsekvensanalyser SOU 2002:20 och kan vara med och samfinansiera verksamheten. Mot bakgrund av det som vi nu redovisat och de utgångspunkter som vi har angett i fråga om huvudmannaskap och organisations- form är enligt vår mening annan finansieringsform än anslag över statsbudgeten inte aktuell för verksamheten utom vad gäller kurser och seminarier. 20.2.5 Varifrån ska medlen tas? Vårt förslag: Verksamheten ska finansieras genom överföring till Statskontoret av medel för nuvarande verksamhet. Det ytterligare resursbehovet ska finansieras genom minskning av de informationsansvariga myndigheternas ramanslag. Vår bedömning: Statskontorets ramanslag behöver ett normalt verksamhetsår ökas med och ökas med . Kostnader ett normalt verksamhetsår () Finansiering ett normalt verksamhetsår () Minskning av övriga myndigheters ramanslag Kostnader (mkr) Finansiering 2003 (mkr) Minskning av övriga myndigheters ramanslag Då vårt förslag innebär att verksamheten ska vara en del av Stats- kontoret bör finansieringen ske över Statskontorets ramanslag från . I det följande beskriver vi hur de olika delarna i den framtida verksamheten finansieras och var medel bör hämtas för den framtida verksamheten. Finansiering och övriga konsekvensanalyser Den verksamhet som bedrivs inom ramen för SverigeDirekt finansieras genom ramanslag. Det förslag som vi nu lämnar innebär bl.a. att den tidigare projekt- verksamheten ska utvecklas och övergå i myndighetsform. Verksamheten har bedrivits och, enligt vår mening, i enlighet med ett offentligt åtagande. Av denna anledning är det inte möjligt att låta den bedrivna verksamheten upphöra. Det är därför naturligt att ramanslag minskas med belopp som används i verksamheten, sammanlagt , för att finansiera motsvarande ökning av Statskontorets ramanslag. Genom att Samhällsguiden upphör som egen produkt frigörs resurser i storleksordningen . Vi föreslår att och ramanslag minskas med vardera motsvarande nuvarande kostnad för Samhällsguiden och att Statskontorets ramanslag ökas med samma belopp, . Vårt förslag innebär vidare att samordning ska ske även med rättsinformationssystemet. De personella resurser som rätts- informationssystemet har till sitt förfogande sedan projektet avslutades måste bedömas som helt otillräckliga . En rimlig bemanning är de tre årsarbetskrafter vi angett ovan. Resurser motsvarande detta realistiska personalbehov bedömer vi hade varit nödvändiga även vid fortsatt placering på och bör föras över från ram- anslag till Statskontoret. Med tillämpning av interna schabloner innebär det . Regerings- kansliets ramanslag bör även minskas med ett belopp om motsvarande vad som anslagits för utveckling av rättsinformationssystemet liksom med ett belopp om motsvarande kostnaden för den tekniska driften av systemet. Statskontorets ramanslag bör ökas med motsvarande belopp. Dessutom innebär förslaget att samordning ska ske med Företagarguiden. De projektmedel som har avsatts för Företagar- guiden är avsedda för just uppbyggnad av Företagarguiden och måste även inom ramen för den nya verksamheten i Statskontoret kunna användas för fortsatt utveckling av portalen. I samma mån som arbetet med Företagarguiden får nytta av gemensamma resurser inom den nya verksamheten i Statskontoret bör dessa resurser kunna finansieras med en del av projekt- Finansiering och övriga konsekvensanalyser SOU 2002:20 Vi uppskattar att detta berör av Företagarguidens projektanslag om sammanlagt (se tabell C i bilaga 6). Vi kan konstatera att ökning av Statskontorets ramanslag med ovanstående anslagsposter – under ett normalt verksamhetsår i storleksordningen – inte är tillräckligt för att finansiera det förslag som vi lämnar. Ytterligare resurser behöver tillföras den föreslagna verksamheten. En utgångspunkt för vårt arbete har varit att de förändringar vi föreslår – gemensamma ingångar till den elektroniska samhälls- informationen med högre kvalitet än – bidrar till att effektivisera myndigheternas kontakter med medborgare och företag. Även de offentliga organens utbyte av information mellan sig effektiviseras när informationen lättare kan nås på Internet. Här kan exempelvis nämnas att SverigeDirekt med den föreslagna inriktningen ökar tillgängligheten till myndigheternas själv- betjäningstjänster. Dessa syftar till – förutom att förbättra servicen – att minska det offentligas kostnader. Generellt kan konstateras att de offentliga organen sammantaget investerar stora belopp i elektronisk samhällsinformation. SverigeDirekt förbättrar åt- komsten till denna samhällsinformation och ökar därmed nyttan av informationssatsningarna. Utgångspunkten har således varit att den förbättrade informa- tionsstruktur, som våra förslag syftar till, ska innebära att besparingar kan göras bl.a. i den offentliga förvaltningen. För att närmare klarlägga om denna utgångspunkt är riktig har vi låtit genomföra en nyttoanalys med hjälp av nyttoberäkningsmetoden av nuvarande verksamhet inom SverigeDirekt. Resultatet av analysen presenteras i bilaga 7. Analysen innehåller inga absoluta sanningar då den med nödvändighet bygger på antaganden. Den har dock sitt värde då den beskriver var och hur nytta av portalen upp- står. Analysen visar bl.a. på besparingseffekter av portalen Sverige- Direkt i form av tidsvinster för användare inom offentlig sektor vid informationssökning via SverigeDirekt i stället för i andra media. Den pekar också på besparingar inom offentlig sektor i form av lägre telefonikostnader samt tidsvinster i samband med att färre medborgare och företag vänder sig till fel myndighet. En mycket försiktig, och långt ifrån fullständig, beräkning av nyttan i pengar kommer fram till ca . Vi väljer att redovisa resultatet trots alla osäkerheter för att visa på att portalen Sverige- Direkt med stor marginal bär sina egna kostnader. Finansiering och övriga konsekvensanalyser bedömning är att även den framtida verksamheten kommer att uppvisa en positiv nettonytta. Också inom ramen för projekt (jfr avsnitt 12.2) har en nyttovärdering gjorts med hjälp av samma metod. Syftet med analysen har varit att värdera framtida nettonytta av att 3 000 medborgarterminaler görs tillgängliga för kommunikation med myndigheter. Utöver vinster för medborgarna, bl.a. i form av sparad tid för myndighetskontakter, bättre tillgång till myndighets- service, bättre kvalitet i myndigheternas information och service samt att arbetssökande får arbete tidigare visar analysen på nytto- effekter hos myndigheter och samhället i stort. Hos myndig- heterna består nyttoeffekterna främst i lägre kostnader för infor- mation och service, effektivare ärendehantering samt effektivare samverkan. De nyssnämnda nyttoeffekterna har i analysen värderats till . I lägesrapporten av 24-timmarsmyndigheter gjorde Statskontoret bedömningen att de invester- ingar i e-tjänster som myndigheterna har presenterat som 24- timmarssatsningar är lönsamma på rent myndighetsekonomiska grunder, att verksamheten rationaliseras i en sådan mån att investeringarna och driftskostnaderna för de nya systemen betalas med råge och att de sammanlagda kostnaderna för myndigheterna blir lägre. Mot denna bakgrund menar vi att de förändringar vi föreslår kan förväntas leda till att besparingar kan göras hos de informations- ansvariga myndigheterna. Det är därför rimligt att det ytterligare resursbehov som uppkommer till följd av våra förslag finansieras genom minskning av de informationsansvariga myndigheternas ramanslag. En faktor vi inte haft någon möjlighet att överblicka i utred- ningsarbetet är i vilken mån de föreslagna, och kostnadsberäknade, verksamheterna överlappar befintlig verksamhet inom Stats- kontoret. Sannolikt finns sådana besparingsmöjligheter att ta till- vara.