sou · GQB39d2 · 2003-01-01 00:00:00 — EU, Common position adopted by the Council with a view to the adoption of Directive of Parliament and of promotion of electricity produced from renewable energy sour- ces in the internal electricity market, DG C III, Interinstitutional File: 2000/0116, , 2000 Euroheat & , District Heat in Europe. 1999 Survey, Euroheat & , unichal, , 1999 Euroheat & , District Heat in Europe. Country by Country – 2001 Survey, Euroheat & , unichal, , 2001 EUWID (Europäischer Wirtschaftsdienst), Entsorgungsmarkt für Siedlungsabfälle, Recycling und Entsorgung Nr. 15, Gernsbach, 2001 IEA (), Energy Statistics of countries 1997–1998, , 2000 Lundeberg, S. och Wiqvist, W., Tysk avfallshantering inte längre i täten. Erfarenheter från RVFs studieresa, RVF Utveckling Rapport 00:4, , , 2000 Miljøstyrelsen, Affaldsmængder til forbrænding , Orientering fra Miljøstyrelsen nr 17, Miljø- och , , 1997 Miljøstyrelsen, 1999, Orientering fra Miljøstyrelsen nr 4, Miljø- och , , 2001 , Regeringsuppdrag – Kartläggning av hur kom- munerna planerar att omhänderta sitt avfall, , , 2000 Njurell, R. och , M., Upparbetning av returbränslen – förutsättningar, kvalité, teknik och kostnader, Värmeforsk rapport nr 701, , , 2000 Norsas (Norsk kompetanssesenter for avfall og gjenvinning), Fraksjoner, mengder, rammebetingelser og aktører, Norsas, , 2000 Novem (Nederlandse onderneming voor energie en milieu), Marsroutes voor elektriciteit- en varmteopwekking uit afval en biomassa, Hoofdrapport 2EWAB00.20, Novem, , 2000 Reimann, D. O., der kommunalen Müllverbrennung, Vortrag bei der 2. Fresenius-Fachtagung WASTE-TO-ENERGY am 21./22. März, , 2001 RVF, Svensk Avfallshantering , , , 1999 RVF, Svensk Avfallshantering , , , 2000 RVF, Scenariostudier om kommunernas roll i framtidens avfalls- hantering, RVF Utveckling, Rapport 01:04, , , 2001 SSB (Statistisk Sentralbyrå), Naturressurser og miljø 2000, Statist- iske analyser SA 34, SSB, , 2000 St.meld.nr.8, Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand, Den kongelige miljøverndepartement, , 1999 St.meld.nr.24, Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand, Den kongelige miljøverndepartement, , 2001 VROM (, Spatial Planning and the Environ- ment), VOOR-ONTWERP van het Landelijk Afvalbeheersplan (LAP), VO-BK-LAP/180601, , Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, Directoraat Generaal Milieubeheer, , , 2001a Westergård, B., Införsel och import av avfall till enligt grön avfallslista, Rapport till , Miljö- konsult , , 2001 , J., Vad är biobränsle och vad är avfall enligt EU? Konsek- venser av avfallslagstiftningen, Värmeforsk/Sycon seminarium Bio- bränsle blir avfall , , 2001 Aronsen, H., Statens forurensningstilsyn, e-post: , , P., , e-post: , , , I., Tekniska Verken i , tel: 013–20 82 11, Giegrich, J., IFEU () , e-post: , , M., S.E.P. AB, e-post: , , N., (Foreningen af fællekommunale affalds- selskaber i ), e-post: , 2001- 06-13, Juhler, H., Norsk Fjernvarmeforening, e-post: , A., , e-post: , Lundeberg, S., , e-post: Plugge, J., AOO (Avfal Overleg Orgaan), e-post: , , , R., Miljøbutikken, Miljø- og Informa- tion, e-post: , Rostad, O., , , e-post: , Sæverås, S., Norsas (Norsk kompetansesenter for avfall og gjen- ), tel: + 47 21 00 94 83, , K-O., EFO (inköpscentral för import av avfallsbränslen åt 12 energibolag i ), tel: , , T., Avdelningen för Energisystemteknik, tekni- ska högskola, Winkler, N., Videncenter for Affald, , AOO, Plan Quire, nr 2 (2000), Hämtad 2001-07-19a från World , AOO, Plan Quire, nr 4 (), Hämtad 2001-07-19b från World , Climate Change, Greenhouse Gas Emissions in the Community, Hämtad från World , m Eco-Tax Database, Database on environmental taxes in Union Member States, plus and . Hämtad från World , abase.htm Energistyrelsen, Energistatistik 1999. Hämtad från World , Energos, Energos forbrenningsovn, Hämtad från World , FVF (), Fjärrvärme- och kraftvärmeverksam- heten i sammandrag, Hämtad från World , SSB (Statistisk Sentralbyrå), Fjernvarmestatistikk, 1999. Økt pro- duksjon av fjernvarme, Hämtad från World , VROM (, Spatial Planning and the Environ- ment), The Enviromental Tax on . Questions and Answers, Hämtad 2001-07-18b från World , VVAV (), Afval in cijfers, Hämtad från World , INFÖRSEL OCH IMPORT AV AVFALL TILL INFÖRSEL OCH IMPORT AV AVFALL TILL Följande mängder av avfall enligt grön avfallslista har förts in från EU eller importerats från andra länder. Uppgifterna gäller för och har avrundats med tanke på att en viss osäkerhet finns eftersom tillgänglig statistik av naturliga skäl inte omfattar alla företag. Nedanstående mängduppgifter kan därför vara något större än de angivna med undantag för införsel av returpapper för materialåtervinning som kan anses vara korrekta. Stora avvikelser bör dock inte förekomma. INFÖRSEL OCH IMPORT AV GRÖNT AVFALL 2001 Utförsel av returpapper uppgick till . METALLER (SKROT) Utförsel av metaller (skrot) uppgick till ca . OBEHANDLAT TRÄ ,KORK, FRUKTKÄRNOR etc. Utförsel av obehandlat avfallsträ etc. lär inte förekomma. SOU 2002:9 Bilaga 3 Utförsel av returplast, främst hårdplast, uppgår till . Utförsel av gummi förekommer inte. Vid förbränning av trä, papper, plast och gummi har mängden aska beräknats på askinnehållet varför totala mängden aska är högre då även svavel och klor avskiljs med kalk. Totala mängden som depo- neras är därför större. Totalt har avfall enligt gröna avfallslistan förts in i landet, varvid har materialåtervunnits och reste- rande har energiutvunnits. Vad gäller energiutvinning har ca importerats enbart i detta syfte och största delen om- fattar icke förorenat (obehandlat) trä. Ytterligare har använts som bränsle och som är returfibrer (returpapper) som av kvalitetsskäl har måst kasseras. Införsel av plast och gummi upp- går till ca , dvs. av totala införseln av grönt avfall och används i avfallseldade anläggningar i effekthöjande syfte och i cementugnar. Plast och gummi har ersatt eldningsolja och kol som bränsle. Följande avfallskategorier enligt EU:s gröna avfallslista har be- dömts vara av det största intresset att inventera, nämligen: Avfall av metall och metallegeringar i icke spridbar form Annat metallhaltigt avfall från smältning och förädling av metaller Plastavfall i fast form Avfall av papper, kartong och pappersprodukter Obehandlat avfall av kork och trä. Avfallskategorier som inte omfattas av utredningen är Avfall från gruvdrift i icke spridbar form Glasavfall i icke spridbar form Annat avfall med främst oorganiska beståndsdelar vilka kan innehålla metall och organiska material Avfall från livsmedels industrier Avfall från garvning och skinnberedning samt läderanvänd- ning Annat avfall med främst organiska beståndsdelar som kan innehålla metaller och organiska material Beträffande avfall från livsmedelsindustrier (GM) har såväl livs- medelsverket som jordbruksverket ingen kännedom om att införsel sker och om så sker är det i en liten omfattning. Följande företag, myndigheter och branschföreningar har kon- taktats för denna utredning: Införsel och import av grönt avfall jämfört med den svenska återvinningen Den svenska materialåtervinningen är omfattande speciellt inom tillverkningsindustrin, där produktionsspill tas till vara i allt större omfattning. finns ekonomiska fördelar att ta hand om använt material svenskt såväl som utländskt och det gäller främst järn- och stålindustrin och skogsindustrin. Den svenska koldioxid- skatten har också medfört att skogsavfall i olika former har kommit till stor användning. Återvinning av tidningspapper, plaster, gum- miprodukter etc. i hela har också medfört ett överskott av dessa produkter eftersom utbyggnadstakten på återvunnet material inte är i fas med tillgången. Kostnaden för avfallslämnaren att ta hand om avfall i ligger på nivån per ton jämfört med halva priset i . Europeiska avfallsbolag har därför ett ekonomiskt utrymme att kunna förädla och transportera avfall till . Främst märks detta på energisidan där brännbart material enligt gröna och gula listan i allt större utsträckning finner avsätt- ning i . De svenska energianläggningarna kan också betala ett högre pris generellt sett eftersom energiutnyttjningen i är jämfört med 25–i flertalet länder i . Införsel av brännbart material enligt gröna listan uppgår till drygt bestående av obehandlat trä till och resterande av gummi och plast. Det är främst koleldade anläggningar som valt att ersätta kolet med högvärdiga bränslen från energisynpunkt för att kunna få ut motsvarande effekter ur sina anläggningar. Jämfört med kol har plasten högre värmevärde, gummi samma värmevärde och träpellets lägre värmevärde. I nedanstående tabell redovisas uppgifter om införsel och utför- sel av avfall enligt den gröna avfallslistan och den inhemska åter- vinningen. Bilaga 3 SOU 2002:9 1/ Den inhemska återvinningen av skogens biprodukter (bark, såg- spån etc.) är omfattande. Tillgänglig statistik skiljer dock inte alltid mellan ren skogsflis eller energiskog och avfallsprodukterna. Införseln av grönt avfall till uppgår till . Siffrorna gäller för och är troligtvis i underkant. Stora avvikelser bör dock inte förekomma. Tendensen är en ökad införsel och import speciellt avseende energisidan. Det finns an- läggningar som eldar torv och kol som utan kostsamma ombygg- nader kan övergå till olika fasta avfallsbränslen enligt såväl gröna som gula avfallslistan. Förbränning av gröna avfallsbränslen ger upphov till en rest- produkt i form av aska och rökgasreningsprodukt eftersom flertalet anläggningar också avskiljer svavel och klor i rökgaserna. Obehandlat trä innehåller aska, plast och gummi aska. Detta ger en deponirest på respektive , och enbart vad gäller askinnehållet. Totalt med rökasreningsprodukter torde den totala deponerade mängden vara större. Med samma skatter och samma kostnader för att ta emot avfall torde europeiskt förädlat avfallsbränsle få en större marknad i framöver. Svenska avfallsbolag kan inte konkurrera med dagens prissättning på behandlingskostnaden. En införsel av olika avfallsbränslen har inneburit en motsvarande minskning av olja och kol och framöver även torv som prismässigt inte kan kon- kurrera med förädlade avfallsbränslen från . Svenska avfallsbränslen finner fortsättningsvis sin avsättning i svenska avfallseldade anläggningar precis som medan förädlade europeiska avfallsbränslen finner avsättning i svenska energianläggningar. Införsel av returpapper och metallskrot torde ligga på samma nivåer framöver. Intresset för metallskrot har dock ökat internationellt vilket kan påverka handeln om de högre priserna kvarstår.