sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Händelserna och då särskilt polisinsatsen vid Hvitfeldtska gymnasiet innebar dock sådana förändringar i förut- sättningarna att det fanns skäl att göra en ny hotbildsbedömning. sammanställde därför en konsekvensanalys av vad polisinsatserna hade medfört när det gällde demonstranternas möjligheter och förmåga till samlade aktioner som kunde medföra störningar av ordningen och säkerheten.17 Den överlämnades till kommenderingsstabens F6-funktion, , . Kriminalunderrättelseroteln gjorde följande bedömning. Den samlade bedömningen är att de militanta aktivisterna inför har en minskad förmåga till samlade aktioner. Utsikterna för att lyckas med en inträngning på mässområdet har drastiskt försämrats, men försök till inträngning kan ändå förväntas. En stor mängd militanta aktivister finns kvar och deras stridsvilja är inte bruten. Risken för omfattande våldshandlingar och skadegörelse i stadskärnan är ej minskad utan snarare ökat. Reclaim the City-aktionens omfattning har troligen ej begränsats av polisens insatser . 17 i Konsekvensanalys av polisinsatsen Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Hvitfeldtska gymnasiet har haft en central roll i de militanta aktivister- nas förberedelser för aktioner under toppmötet. Det polisiära över- tagandet av denna skola är ett hårt slag mot aktivisterna. Utrustning måste återanskaffas och nya former för kommunikation måste upp- rättas för att de skall kunna agera fullt ut. Ledargestalter och ett flertal militanta aktivister finns inför i polisens förvar vilket minskat deras kapacitet till samlade aktioner. Genom förlusten av Hvitfeldtska gymnasiet och ledningscentralen i har en viktig länk i aktivisternas kommunikationskedja brus- tit. Detta minskar deras kapacitet till samlade aktioner. Vid aktioner på olika platser i har det kunnat konstateras att mängden militanta aktivister är stor och att de ej drar sig för att bruka våld mot polis. Stenar och brandbomber tillhör vapen- arsenalen. Av de förutsättningar som låg till grund för kriminalunderrättelse- rotelns bedömning nämndes bl.a. följande. spärrades Hvitfeldtska gymnasiet av. Våldsamt upplopp utbröt på platsen vilket resulterade i 303 gripna aktivister. På skolan ska ett stort antal aktivister från Ya Basta och ha huserat. Ett flertal Ya Basta-aktivister finns bland de gripna, bl.a. ledaren för den finska delen av Ya Basta. I samband med insatsen har en stor del utrustning gått förlorad för aktivisterna. På skolan har anträffats skyddsutrustning, knölpåkar, träreglar, hjälmar och en mängd med sköldar. Upplag med gatsten fanns också på skolan. Observationer av aktivister med s.k. har gjorts under . Bland aktivisterna har ett armborst erbjudits till försäljning av en tysk demonstrant. Uppgifter finns om att aktivisternas organisation nu är splittrad, inte ens vängrupper håller samman. Uppfattningen är att de som var inne i skolan tillhörde de som skulle gå i fronten för inbrytningen och att det mesta av materialet finns kvar på skolan. Aktivisterna har uttalat att inte beklagar konfrontationen på Hvitfeldtska men däremot så är de inte glada över att det blev sam- mandrabbningar ute på staden. De menar att demonstranterna skulle spara på sina krafter till fredagens aktioner. menar fortfarande att är den stora dagen. De starka ledarna i skall leda sina styrkor. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Aktivisterna har haft två kända ledningscentraler varav en ska ha funnits på Hvitfeldtska och en på . Bägge neutra- liserades av polis inför . har enligt uppgift tidigarelagt sin komma-in- aktion till för att inte blanda sig med de övriga inträngnings- aktionerna. Demonstrationer på och direkta aktioner mot Som närmare har utvecklats i avsnitt 6.2.8.3 bildade ett 80-tal nordiska organisationer Göteborgsaktionen 2001 i syfte att organi- sera folkliga ickevåldsaktiviteter i samband med och inbjuda till internationellt samarbete. Göteborgsaktionen 2001:s ickevåldsplattform omfattade bara de gemensamma arrange- . Förutom aktiviteter i Göteborgsaktionen 2001:s regi planerade vissa medlemsorganisationer och grupper egna manifestationer. Inom Göteborgsaktionen 2001 förekom inför dis- kussioner om vilka metoder som var acceptabla vid olika opinions- yttringar. Det fanns grupper i den autonoma miljön som såg våld som en framgångsrik eller under vissa omständigheter nödvändig metod. En företrädare för Attac, , har uppgett att häftiga diskussioner uppkom vid ett metodmöte före toppmötet. Vissa grupperingar uppgav under mötet att våldshandlingar i syfte att stoppa kunde försvaras eftersom EU som institution är illegitim. En representant för den åsikten sade: Det vi behöver i , det är en fet kravall. Majoriteten av mötesdeltagarna hade dock enligt en motsatt uppfattning. Flera organisationer var skeptiska till aktioner som riktade sig mot mötesplatsen på . De menade att risken var stor att sådana aktioner skulle leda till våldsamma konfrontationer med polisen. Detta gällde också de aktioner som av arrangörerna beskrevs som ickevåldsliga och fredliga. Några kritiker betonade att aktionerna var dömda att misslyckas och därför politiskt kontra- produktiva. Vid de planeringsmöten som Göteborgsaktionen 2001 höll diskuterades bl.a. om nätverket skulle anordna en protest- aktion i närheten av mötesplatsen på i samband Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i med att inleddes . Det var bl.a. Rättvisepartiet Socialisterna som propagerade för en sådan mani- festation. Inom Göteborgsaktionen 2001 var dock meningarna delade. En del organisationer var oroliga för att en massprotest i Göteborgs- aktionen 2001:s regi nära mötesplatsen skulle förknippas för mycket med de planerade aktionerna mot det avspärrade området runt , t.ex. att blockera och tränga in på området. Andra organisationer ansåg att en sådan protest skulle försvåra genomförandet av sådana aktioner. Det fanns också organisationer som menade att massprotesten skulle medföra en stor uppslutning av vanligt folk som kunde utgöra ett stöd för direkta aktioner mot mötesområdet. Ytterligare en uppfattning var att nätverket borde anordna massprotesten eftersom den skulle locka folk från inträng- ningsaktionerna. Diskussionerna mynnade ut i att som ansvarig anordnare ansökte om tillstånd till en allmän sammankomst , – 15.00 på i . Offensiv är och ingick, enligt polismyndighetens handlingar i tillståndsärendet, i Göteborgsaktionen . beslutade att avslå ansökningen på grund av ordnings- och säkerhetsskäl och meddelade i stället tillstånd för sökanden att anordna en allmän sammankomst på kl. 09.00–12.00. Beslutet motiverades bl.a. med att Heden var en alltför öppen yta för att polisen med begränsade resurser skulle kunna skydda mötesdeltagarna från eventuella angrepp av motdemonstranter samt att det på motsvarande sätt kunde uppstå problem för polisen om mötesdeltagare i den planerade sammankomsten skulle bryta sig ut ur demonstrationen och söka sig mot . Demonstrationsorganisationerna i Göteborgsaktionen var överlag negativa till som samlingsplats. Några före- trädare uppgav för chefen för polisens kontaktgrupp att de var rädda för att bli innestängda på av polisen. Diskussionerna inom Göteborgsaktionen 2001 fortsatte. Rätt- visepartiet Socialisterna lanserade före en idé om en Antikapitalistmarsch. De ville enligt egen utsago erbjuda ett fredligt och disciplinerat sätt att gå så nära EU- toppmötet som möjligt och framföra en bestämd protest med plakat, banderoller, talkörer och slagord. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i terna saluförde Antikapitalistmarschen som ett bättre alternativ än Vita overallernas inbrytningsförsök och aktionsplaner. En företrädare för Rättvisepartiet Socialisterna, , ifråga- satte inträngningsaktionen vid ett informationsmöte som Globali- sering underifrån och Ya Basta anordnade . skrev samma månad en artikel i menade att inträngningsaktionen inte skulle lyckas på grund av de båda organisationernas egen uppläggning och stämningen i och avslutade artikeln på följande sätt. Med tanke på stäm- ningsläget och uppslutningen inför bör resurserna användas för att organisera en stor och välorganiserad demon- stration med brett deltagande från befolkning vid av- spärrningarna då toppmötet öppnar. Rättvisepartiet Socialisterna ansökte om en all- män sammankomst med samling , på varifrån en demonstrationsmarsch sedan skulle utgå, helst via , till en plats så nära som möjligt. avslog ansök- ningen i den del som avsåg marschvägen öster om och meddelade i stället tillstånd till en alternativ väg. Organisationen fick tillstånd att demonstrera på med efterföljande marsch, från via Kungports- , , , , och åter till med avslutning . Till Antikapitalistmarschen anslöt sig Elevkampanjen och Internasjonale Socialister från och . tillstånd till allmän samman- komst på övertogs av Göteborgsaktionen 2001 enligt ett tillstånd utfärdat , dvs. som Rättvise- partiet Socialisterna lämnade in sin ansökan. Ansvarig anordnare var en företrädare för Grön Ungdom. Tillståndet avsåg protest- möte på , kl. 09.00–10.30. Rättvisepartiet Socialisterna ville att Göteborgsaktionen 2001:s protestmöte skulle övergå i Antikapitalistmarschen. Flera organisa- tioner i nätverket motsatte sig emellertid det. De ville att det på ett tydligt sätt skulle framgå att aktiviteterna i Göteborgsaktionen 2001:s regi var begränsad till protestmötet. , , som ingick i demonstrationsledningen för protestmötet, har uppgett att över- lämnandet i stället skulle ske på ett sådant sätt att demonstra- 18 Tidningen 448 (010510). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i tionsledningen inte kunde bli ansvarig för anstiftan till våldsamt upplopp om Antikapitalistmarschen mynnade ut i kravaller. Enligt bestämde sig dock demonstrationsledningen för protestmötet att de inte skulle nämna Antikapitalist- marschen över huvud taget från talarstolen, vilket meddelades före- trädare för Rättvisepartiet Socialisterna. har å sin sida hävdat att en överenskommelse slöts med demonstrationsled- ningen för protestmötet att konferenciern vid protestmötet skulle nämna Antikapitalistmarschen vid en allmän presentation av de aktiviteter som tog vid efter Göteborgsaktionen 2001:s protest- möte samt att överenskommelsen bröts. , från Miljöför- buden , har uppgett att polisen hade klargjort att i det fall information om efterföljande aktioner lämnades från talar- stolen skulle de ingripa. Enligt och en annan företrädare för Rättvisepartiet Socialisterna, , hade organisationen samordnings- möten med Globalisering underifrån och Ya Basta inför fredagens aktiviteter.19 De har uppgett att det inte var några problem att separera demonstrationen från de Vita overallernas och planer. 2001:s demonstration och Reclaim the Citys gatufest 2001 hade tillstånd till en allmän samman- komst –22.00 i ett demonstrationståg från till och med ett efterföljande protestmöte. Hos företrädarna för 2001 fanns farhågor inför fredagens demonstration. De befarade bl.a. att deras demon- stration och Reclaim the Citys gatufest skulle krocka och rum. Anordnarna av gatufesten hade på Internet och via affischer i fört fram att samling skulle äga rum på Kungs- portsavenyn. Arrangörer av Reclaim the Street-/City-aktioner har som princip att inte ansöka om tillstånd. Någon ansökning hade inte heller lämnats in för fredagens aktion. När 2001 fick kunskap om att vissa grupper, bl.a. , planerade att delta i olika demonstrationer under EU-veckan beslöt nätverket att inte tillåta vare sig maskerade demonstranter eller rasistiska organisationer i fredagens demon- 19 uppgifter är hämtade från en artikel i tidningen 478-9 (071220). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Ställningstagandet framgick på nätverkets affischer och informationsblad. Nätverket hade som ambition att manifestera den folkliga opinionen mot EU och ansåg att det måste kunna göras med ett öppet ansikte. Inför fredagens demonstration var demonstrationsledningen rädd för att demonstrationen skulle störas av provokationer från personer ur det svarta blocket. Nät- verket lade ner mycket arbete på att organisera en bra vakthållning med sammanlagt 150 demonstrationsvakter. 6.3.3.3Polisens kontaktgrupps dialog med demonstrationsorganisationerna kontaktgrupp var i kontakt med företrädare för de flesta organisationer som planerade demonstrationer och/eller aktioner under . Kontaktgruppen var bl.a. represen- terad vid sammanträdena som hölls mellan polismyndigheten och de som hade ansökt om demonstrationstillstånd. Däremot lyckades inte kontaktgruppen etablera en sådan kontakt med , Globalisering underifrån och Ya Basta att någon dialog i egentlig mening kunde komma till stånd. Inför hade kontaktgruppen samtal med bl.a. demonstrationsledningen för Göteborgsaktionen 2001:s protest- möte, ickevåldsnätverk och Rättvisepartiet Socialisterna samt demonstrationsledningen för 2001:s demonstation. Kontaktgruppen försökte att få kontakt med arrangörerna bakom the Citys aktion. före hade Reclaim the Street en aktion på i . Kontaktgruppen var på plats och samtalade med deltagarna. Den frågade också runt bland demonstrationsorganisationerna före och under toppmötesveckan, men arbetet med att finna en samtalspart blev resultatlöst. Enligt chefen för kontaktgruppen framgick det emellertid att anordnarna av manifesta- tionen var en löst sammansatt grupp av personer som tillhörde flera olika organisationer. När kontaktgruppen sökte upp dem var det ingen som ville påta sig något arrangörsansvar. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Kontaktgruppen hade ett flertal möten med ickevålds- nätverk i anledning av organisationens planer på tältläger (avsnitt 6.3.1.3) och inträngningsförsök. Enligt , företrädare för ickevåldsnät- verk, var organisationens dialog med polisen en av två orsaker till att samarbetet med Globalisering underifrån och Ya Basta om en gemensam inträngningsaktion avbröts. Han har uppgett att Globa- lisering underifrån och Ya Basta var kritiska till en dialog med polisen eftersom dialogen enligt deras förmenande kunde medföra att polisen fick sådan information om aktionen att den omintet- gjordes. ickevåldsnätverks dialog med kontaktgruppen syftade till att förhindra våldsamheter i samband med organisationens inträngningsförsök. Organisationen berättade för polisen hur de hade tänkt sig aktionerna. Vid ett av mötena deltog också chefen för specialenheterna Hans Lippens. På inrådan från kontaktgruppen beslutade ickevålds- nätverk att genomföra inträngningsaktionen tidigt på fredags- morgonen i stället för efter Göteborgsaktionens 2001 protestmöte. De Vita overallernas och aktioner skulle inledas efter protestmötet och ickevåldsnätverk ansåg att det fanns risk för att aktionerna skulle leda till våld och kravaller. Dialogen med Rättvisepartiet Socialisterna Kontaktgruppen hade ett flertal möten också med Rättvisepartiet Socialisterna med anledning av organisationens planer på en Anti- kapitalistmarsch. Vid ett möte deltog bl.a. och från kontaktgruppen samt chefen för specialenheterna Hans Lippens. De har samman- stämt lämnat följande uppgifter om mötet. En av företrädarna för organisationen uppgav att de hade fått avslag på sin ansökan att marschera i riktning mot , men att deras avsikt alltjämnt var att gå i den riktningen längs med någon av ner till och fram till polisens avspärrningar. Han uppgav vidare att de tvärgator som skulle kunna komma ifråga var eller Engelbrekts- gatan. Han förklarade att Antikapitalistmarschen skulle hållas åtskild från de Vita overallernas och : s aktioner. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i vid tillfället inte kände till vilken av de båda gatorna som de Vita overallerna skulle använda kunde han inte lämna klart besked om marschvägen. Företrädaren sade att ickevåldsprincipen gällde för marschen och att de inte hade för avsikt att tränga igenom staketet vid eller skada egendom eller personer. Han uppgav vidare att syftet med marschen var att komma så nära som möjligt och för att skandera varefter de avsåg att återvända till . har uppgett att han var skeptisk till om ledningen för marschen skulle klara av att hålla ordningen. Efter- som det var känt att och de Vita overallerna hade planer på att göra ett inträngningsförsök efter protestmötet rådde att gå vid en annan tid- punkt. Deltagarna i marschen behövde i sådant fall inte riskera att dras in i våldsamheter som skulle kunna uppstå i samband med dessa aktioner. Enligt ville inte företrädaren ändra på tidpunkten. Företrädaren förklarade att detta inte var något problem och tillade att hans funktionärer var bästa demonstrationsvakter. , företrädare för Rättvisepartiet Socialisterna, har uppgett att han var närvarande på mötet.20 Han har menat att organisationen lovade att polisen skulle få information om vilken marschväg som gällde innan tåget lämnade . har vidare uppgett att de vid den efterföljande diskussionen på mötet utgick från att det skulle bli . Han har berättat att då Rättvisepartiet Socialisterna framställde önskemål om att få gå till korsningen /svarade Hans Lippens snabbt och kategoriskt /, thats it!. har också menat att de diskuterade avspärr- ningens utseende vid mötet och polisens idé om att avspärrningen bara skulle utgöras av ett av polisens avspärrningsband i plast med poliser i bakgrunden för att provocera så litet som möjligt. Han har uppgett att organisationsföreträdarna förklarade för polisen att risken var uppenbart stor att detta skulle utgöra ett alltför obe- tydligt stopp. har framhållit att även om Rättvisepartiet Socialisterna inte fick skriftligt tillstånd för demonstrationsvägen, 20 uppgifter är hämtade från en artikel i tidningen 478-9 (011220). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i så har de alltså varit i kontakt med och fått klartecken från både kontaktgruppen och insatschefen . har menat att polisen aldrig gav något muntligt tillstånd vid mötet och att poliserna aldrig godkände Rättvisepartiet Socialisternas upplägg. Hans Lippens har bekräftat att det fördes en diskussion på mötet om att demonstrationståget skulle gå en bit ner på där ett polisband skulle spännas över gatan. Längre ner på , , skulle poliskedjan ställas upp. Enligt förklarade organisationsföreträdare för Rättvisepartiet Socialisterna att de kunde tänka sig att passera förbi avspärrningar som inte bevakades av polis, t.ex. ett polisband, men att de inte skulle försöka bryta igenom en poliskedja. Kontaktgruppen erbjöd Rättvisepartiet Socialisterna att få låna 150 neonvästar till demonstrationsvakterna vid Antikapitalist- marschen. Företrädarna för organisationen förklarade att de even- tuellt skulle återkomma i frågan. Kontaktgruppen hade flera möten med företrädarna för 2001 om fredagsdemonstrationen. Parterna diskuterade bl.a. på vilket sätt polisen skulle övervaka demonstrationen. De kom överens om att det inte skulle finnas några uniformerade poliser framme vid tåget. Tåget skulle följas av civilklädda poliser ur kontaktgruppen med särskilda polisvästar. Utom synhåll från demonstrationståget skulle uniformerad polis finnas beredd att ingripa om nätverkets demonstrationsvakter inte klarade av att t.ex. avvisa oönskade personer. Kommenderings- chefen gav sitt medgivande till upplägget. Parterna diskuterade också risken att nätverkets demonstration skulle krocka med Reclaim the Citys gatufest. Som angetts i avsnitt 6.3.3.1 Polisens underrättelser hade polis- myndigheten en hotbild innebärande att olika grupperingar skulle genomföra en Reclaim The Street-/City-aktion under fredags- kvällen på i höjd med , mellan och västra entrén till . Enligt polismyndighetens underrättelser hade anordnarna för aktionen för avsikt att samla så många deltagare till en gatufest att polisens eventuella försök att avbryta gatufesten skulle vara lön- lösa. Gatufesten skulle utmynna i en inträngningsaktion på Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i vid 22–23 tiden då Europeiska rådets middag beräknades pågå där. Misslyckades inträngningsaktionen skulle deltagarna, enligt underrättelserna, sprida sig utmed Kungsports- och centrala och genomföra skadegörelse. Det fanns en rädsla för att grupperna som stod bakom Reclaim- aktionen skulle försöka dra med sig folket i demonstrationståget. Företrädarna för 2001 uppgav för polisens kontaktgrupp att de skulle ta kontakt med företrädare för Reclaim The Street. De återkom därefter med beskedet att arrangörerna av hade lovat att inte störa demonstrationen. 6.3.3.4Polisens organisation och förberedelser Polisen organiserades genom bl.a. kommenderingschefen skriftliga dagorder för insatserna. När det gäller fredagens händelser kan följande nämnas. x Chefen för avdelningen Alfa 41, , var polis- insatschef för 2001:s protestmöte på Göta- platsen (–10.30) och för Rättvisepartiet Socialisternas efterföljande Antikapitalistmarsch (kl. 10.30–13.00). x Chefen för avdelningen Alfa 51, , var polisin- satschef för arbetsmiddag i (kl. 20.00–23.00). x Chefen för avdelningen Alfa 11, , var polisinsatschef för 2001:s demonstration från till (kl. 18.00–22.00). x Chefen för specialenheterna, division 10, hade i uppgift att med sina enheter utföra bevakning/övervakning av närområdet utanför avspärrningarna vid . Han skulle också vara beredd att på order av kommenderingschefen leda samordnade polisinsatser. skulle den ställföreträdande divisionschefen tjänstgöra som chef för specialenheterna fram till varefter den ordinarie divisionschefen skulle ta vid. x Chefen för specialenheterna skulle dessutom avsätta reserv- styrkor ur sin division till vid , vid , vid 2001:s demonstration samt till polisin- satser vid eventuella färdvägsblockeringar, demonstrationer m.m. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x Chefen för division 1, , som ansvarade för den yttre bevakningen av (se avsnitt 6.2.6.7), skulle ha särskild beredskap för att förhindra inträng- ningsförsök. För att möta befarade aktioner från demonstranter mot mötes- platsen på beslutade att det avspärrade området runt skulle utvidgas. Han beslutade, med stöd av polislagen, att avspärr- ningen också skulle avse från korsningen med och västerut till i höjd med och samt – den fastighet Hovrätten tidigare dispo- nerade – Universitetsbiblioteket och området öster därom ned mot /. Beslutet innebar att ansvar för brott kunde komma ifråga för den som överträdde polismyndighetens förbud om tillträde till det utvidgade området. beställde containrar för att spärra av vissa sträckor. , som ingick i den grupp av stödpersoner som knöts till kommenderingsstaben (se avsnitt 6.2.6.7 under rubriken och planering vid kommende- ringen), fick i uppdrag av att rekognoscera för en sådan containerslagning, bl.a. vid och i området från till . I avvaktan på att contain- rarna skulle anlända markerades det utvidgade avspärrningsområdet med polisens plastband, bl.a. vid . Enligt omfallsplaneringen inför fredagen skulle containerslag- ning ske på vissa sträckor, bl.a. från (grönområdet väster om och söder om ) och österut. På grund av ett missförstånd blev dock detta inte gjort. Arbetet utfördes i stället . Enligt , samordnare för specialenheterna (Yankee 1), och , chef för kontaktgruppen, fördes inför fredagens polisinsatser diskussioner om en avspärrning med skyddsstaket längs med östra sidan av i syfte att försvåra inträngningsaktioner mot . Kommenderings- ledningen beslöt dock, på inrådan av bl.a. , att i stället använda polisens blå-vita plastband som en markering en bit ner på . Motivet var att ett staket kunde uppfattas som provocerande Om några personer började att riva ner staketen kunde detta bidra till en våldsupptrappning. har vidare uppgett att det fanns en omfalls- planering inför fredagens förmodade inträngningsförsök. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i skulle låta demonstranterna komma in på vissa ställen i området mellan avspärrningen runt och den yttre avspärr- ningslinjen.