sou · GQB340d4 · 2003-01-01 00:00:00 — 2.Sveaskog AB bör i konkurrens med andra leverantörer erbjuda för- valtningtjänster åt övriga myndigheter, som förvaltar statens skog. 3.Det är önskvärt att utnyttja för att vara staten be- hjälplig när det gäller att köpa in mark för naturvårdsändamål. Hur detta ska gå till bör och kunna komma överens om. Redan nu är det klart utsagt i bolagsord- ningen att ska bidra med bytesmark för att underlätta inköp av bl.a. mark för naturvårdsändamål. 4.De rörelsedrivande skogsindustriella bolagen inom anser jag ska läggas som separata bolag utanför Sveaskogskoncer- nen i väntan på avyttring. Detta för att öka utbudet av fritt timmer på marknaden. 5.Svenska Skogsplantor AB bör ges i uppdrag att, tillsammans med , föreslå hur de båda bolagens plantskoleverksamheter ska kunna samordnas. Förslag 3: Nuvarande struktur behålls 19.3Ändringar till följd av Förslag 3 Jag föreslår att om befintlig organisationsstruktur behålls bör Svea- skog AB få delvis nya uppdrag. Behovet av rekreationsskogar och öns- kemål om mer mark för biologisk mångfald är stort. Därför bör Svea- skog AB i detta alternativ i huvudsak koncentrera sig på den kommer- siella skogsmarken. Övriga markarealer som tidigare klassificerats som kombinationsmarker bör säljas till respektive Sta- tens fastighetsverk för att öka det statliga innehavet av marker viktiga för dessa ändamål. Det ska inte innebära att miljömålen sänks i Svea- skog AB. bör också i sina årliga redovisningar utveckla sam- hällsekonomiska beräkningar över verksamheten på skogsmarken. Särskilt yttrande av sakkunniga och Förslag till ny organisation Utredningen påbörjade sitt arbete i enlighet med av rege- ringen fastställda kommittédirektiv (Dir. 2000:60). Utredningsarbetet har sammanställt ett värdefullt underlag om förvaltningen av statens skogar. Mot bakgrund av nedan redovisade avgörande affärshändelse under utredningens gång känner vi oss tveksamma till utredningens förslag till ny organisation. Utredningen föreslår att huvuddelen av all mark som direkt el- ler indirekt ägs av staten överförs till en ny myndighetskoncern; Do- mänverket. Den nya myndigheten får som huvuduppgift att succes- sivt föra över statens markägande från marker för kommersiellt skogs- bruk till marker av stort värde för naturvården, kulturmiljövärden och friluftslivet. Förslaget innebär bl.a. att all skogsmark som förvaltar överförs till den föreslagna myndigheten. behålls i koncernen som logistikföretag med ansvar för avverk- ning och virkeshandel. Utredningen föreslår också som alternativ en modifiering av förslaget innebärande att bara vissa marker från Svea- skog AB med särskilt höga värden för friluftslivet överförs till myn- digheten. behålls i detta modifierade alternativ som ett statligt skogsbolag inom myndighetskoncernen. Till vår tveksamhet vill vi anföra följande. förvärvade vilket innebar att bolagets skogsmarksinnehav ökade från ca produktiv skogsmark till ca 3,3 miljoner produktiv skogsmark. Den förvärvade skogsmarken är i huvudsak mark där kommersiellt skogsbruk skall bedrivas i konkurrens med andra skogsägare. Förut- sättningarna för utredningen har enligt vår mening i och med denna affär förändrats. En statlig skogsförvaltande organisation skall ha den associations- form som är bäst lämpad för den verksamheten som bedrivs. Svea- skog AB bedriver ett marknadsdrivet, miljöinriktat och uthålligt skogsbruk på en konkurrensutsatt marknad, varför aktiebolagsformen är mest lämpad. En kommersiell verksamhet, som är en av huvud- uppgifterna för merparten av statens skogsförvaltning, sker enligt vår mening effektivast i aktiebolagsform. De myndighetsupp-gifter som f.n. fullgörs bl.a. av bör även i fortsättningen vara myndighetsuppgifter. Då uppnås en renodling av verksamheterna som är mest effektiv. Staten ombildade dåvarande till aktiebolag av just de skäl som vi här har angett. Enligt beslut i samband med Sveaskog AB:s förvärv av skall bolaget aktivt verka för att erbjuda omarronde- ringsmöjligheter och tillköpsmöjligheter ägnade att förstärka det en- skilda skogsbruket. bör ha som inriktning att genom för- säljning av mark till enskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lo- kal utveckling i skogs- och landsbygd. I försäljningsaktiviteterna skall glesbygden prioriteras. kan den försålda arealen uppgå till 5 à av den totala arealen i . Enligt vår uppfattning kan de försäljningsuppdrag som fått av genom- föras bättre av ett aktiebolag. har också en sådan volym och kapitalstruktur som inte kan överföras till myndighetsform utan betydande utgifter på statsbudgeten bl.a. i form av utökat lånebehov. Vi vill för vår del inte utesluta myndighetsformen, men ser det som en bättre lösning att behålls och utvecklas i sin nuva- rande form som ett fristående aktiebolag som förvaltas direkt av . En lösning där myndigheten förvaltar bolaget kan sä- gas vara svårt att förena med den förvaltningsmodell som är förhärskande, där statsmakterna eftersträvar en renodling av ägarrol- len avskild från den sektorpolitiska rollen. Den stora tillgångsmassa som innehar bör förvaltas direkt av och inte av en myndighet med ett relativt begränsat uppdrag. Avslutningsvis kan vi inte heller ställa oss bakom den del av försla- get som innebär att AB kanalbolag läggs in som ett dotterbolag i den nya myndighetskoncernen. Enligt vår uppfattning skall det av tidigare fastställda beslutet vidhållas d.v.s. att ett av viktigaste kulturhistoriska byggnadsverk skall vara fristående och bi- behållet som en sammanhållen enhet och förvaltas direkt av ett de- partement, och att underhållet av kanalen skall finansieras genom statsmakternas försorg. De undersökningar som utredningen har låtit göra visar bl.a. att kanalbolaget i egen regi bedriver ett skogsbruk lika effektivt och föredömligt som de bästa privata skogsägarna. AB kanalbolags skogsägande och skogsbruk skall av historiska, kulturella och ekonomiska skäl vara kopplat till kanalbolagets övriga verksam- heter såsom drift av kanalen och förvaltning av fastigheter. Särskilt yttrande av sakkunnig Utredningen påbörjade sitt arbete i enlighet med av rege- ringen fastställda kommittédirektiv (Dir. 2000:60). Utredningsarbetet har sammanställt ett värdefullt underlag om förvaltningen av statens skogar. Ambitionen när det gäller att skydda skogsmark och annan mark med höga naturvärden har höjts väsentligt . Tid- punkten att ändra organisationen för genomförandet av det förstärkta områdesskyddet är därför olyckligt vald. Mot bakgrund av detta och nedan redovisade argumentation känner jag mig tveksam till delar av utredningens förslag till ny organisation. Allt förarbete fram till köp av mark för att bilda naturreservat bör ligga kvar på och länsstyrelserna.Detta är vik- tigt eftersom av befintliga reservat inte är skogsmark. ges- hög prioritet till att skydda även andra miljöer än skog, t.ex. miljöer. Det är därför inte rimligt att en myndighet vars främsta upp- gift är att förvalta skog ska arbeta med inventeringar och priorite- ringar av områden t.ex. i marin miljö eller på jordbruksmark. Länsstyrelsernas roll bör inte ändras mer än absolut nödvändigt. Att överföra länsstyrelsernas roll när det gäller t.ex. inventeringsun- derlag, förankring och lokalkännedom till ett mera grovmaskigt nät regionala kontor ger enbart negativa effekter. Att renodla beställar– genomförande–uppföljningsrollerna i enlighet med bl.a. av Riksrevi- sionsverket framförd kritik ser jag som ett av skälen till att diskutera att föra över naturvårdsmarken från till den nya myndigheten. Förslaget skulle i så fall kunna modifieras enligt nedan- stående: fram till prioriteringslista för vad som ska förvärvas ligger uppgif- terna kvar på och länsstyrelserna förhandling om köp eller intrångsersättning, markbyten etc., görs av ny myndighet beslut om att bilda naturreservat ligger kvar på länsstyrelser och kommuner framtagande av skötselplan, bevarandemål etc. ligger kvar på läns- styrelserna förvaltning (skötsel) utförs eller upphandlas av ny myndighet tillsyn och uppföljning av om målen nås görs av och länsstyrelserna På detta sätt skiljs beställarroll och uppföljning från utföraren, något som jag ser som positivt. gör samma myndigheter allt, och man kan då ifrågasätta objektiviteten i utvärderingsarbetet. Dessutom behöver inte den nya myndigheten med inriktning på skog skaffa spjutspetskompetens på t.ex. marin biologisk mångfald.