sou · GQB343d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Även här har ändring gjorts på grund av att religion eller överty- gelse är ny diskrimineringsgrund. Paragrafen har vidare ändrats i enlighet med vad som anges i avsnitt 6.4.2 om att det enligt direkti- ven är tillräckligt att en bestämmelse etc. särskilt kan missgynna personer ur de skyddade grupperna. Slutligen har den s.k. propor- tionalitetsprincipen utformats så den överensstämmer med defini- tionen i de tre nya lagarna mot diskriminering. Förbudet mot indirekt diskriminering har behandlats i avsnitt 6.4.2. I denna paragraf framgår när förbuden mot direkt och indirekt dis- kriminering gäller. Den har ändrats så att även tillträde till studie- och yrkesvägled- ning samt yrkespraktik omfattas av skyddet. Bestämmelsen är ny. Den innebär ett uttryckligt förbud för en högskola att utsätta en student eller en sökande för trakasserier som avses i 4 §. I bestämmelsen erinras om att sådana trakasserier utgör diskriminering. Förbudet mot trakasserier har samma tillämpningsområde som övriga bestämmelser om trakasserier i lagen. Det innebär att det endast är trakasserier som har anknytning till studierna vid högsko- lan som omfattas av förbuden. Trakasserier som äger rum i privata sammanhang omfattas inte av lagen. Trakasserier har behandlats i avsnitt 6.4.3. Bestämmelsen är ny. Genom bestämmelsen förbjuds order eller instruktioner att diskriminera. Det anges också att en sådan order eller instruktion utgör diskriminering. Order eller instruktion att diskriminera förutsätter alltid att den som uppmanas att diskriminera står i någon form av lydnads- eller beroendeförhållande till den som uttalar uppmaningen. För det fall skolledningen skulle uppmana en lärare att diskrimi- nera exempelvis en homosexuell student omfattas en sådan hand- ling av förbudet. Om däremot en lärare uppmuntrar andra lärare att göra detsamma, eller om några studenter utövar påtryckningar mot en lärare eller andra studenter, är det inte fråga om diskriminering enligt denna bestämmelse. Det krävs inte att ordern eller instruktionen får en faktiskt dis- kriminerande effekt för någon som tillhör de skyddade grupperna för att det skall vara fråga om diskriminering. Det är ordern eller instruktionen i sig som innebär diskriminering. Order eller instruktion att diskriminera har behandlats i avsnitt 6.4.4. Paragrafen innehåller ett förbud mot repressalier. Ändringarna in- nebär dels att alla som har agerat mot diskriminering på visst sätt kan åberopa bestämmelsen, dels att förbudet gäller redan då någon har påtalat diskriminering. Skyddet gäller även för föräldrar, kamrater m.fl. som agerar i an- ledning av att diskriminering har ägt rum. Det kan förekomma att en person framställer klagomål t.ex. till en lärare, utan att det är fråga om en regelrätt anmälan. Även att på ett sådant formlöst sätt påtala att diskriminering har ägt rum omfattas av förbudet. Förbudet mot repressalier har behandlats i kapitel 12. Paragrafen innehåller lagens skadeståndsregler. Ändringarna inne- bär att ekonomisk skada skall vara ersättningsgill vid överträdelser av förbuden mot diskriminering och repressalier och att inte bara studenter och sökande utan även andra som har utsatts för repres- salier har rätt till skadestånd. Paragrafen har dessutom omredige- rats på grund av andra ändringar i lagen. Skadestånd har behandlats i kapitel 13. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande. Den har änd- rats till följd av ändringen i 9 §. 17.5Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Paragrafen hänvisar till bestämmelser i lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högskolan. Ändringen innebär att religi- on och övertygelse läggs till i uppräkningen av diskriminerings- grunder i lagen. 17.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Lagen har ändrats i två avseenden. Utöver diskrimineringsgrunden etnisk tillhörighet har lagens tillämpningsområde vidgats till att avse även grunderna religion eller övertygelse. Ändringen speglar det för- hållande att ombudsmannen getts tillsynsuppgifter även i dessa av- seenden. Ändringar har gjorts i 1–4 §§. Vad som menas med övertygelse framgår av 1 kap. 4 § lagen om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse (se avsnitt 17.1 ovan). Den andra ändringen speglar det förhållandet att lag om diskriminering i arbetslivet upphävts och att DO nu utövar tillsyn över den nya lagen mot diskriminering (se 5 §). 17.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:749) om Ändringen i 1 § tredje stycket innebär att Handikappombudsman- nen skall se till att den nya lagen med förbud mot diskriminering på grund av funktionshinder följs och att ombudsmannen har talerätt enligt den lagen, liksom som enligt lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. 17.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Av 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister följer att arbetstvister inte får hänskjutas till avgörande av skiljemän i vis- sa fall. De fall som anges är vissa tvister enligt bl.a. medbestäm- mandelagen och jämställdhetslagen. Ändringen innebär att de nya lagarna om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller övertygelse, funktionshinder respektive sexuell läggning fogats till den befintliga uppräkningen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 15.1. 17.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Paragrafen anger att en arbetsgivare, oavsett vilken lag som annars gäller för anställningsförhållandet, skall tillämpa vissa bestämmelser om arbets- och anställningsvillkor i arbetsrättsliga lagar för utsta- tionerade arbetstagare. Hänvisningarna till diskrimineringsförbuden m.m. i de upphävda lagarna (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbets- livet, (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av per- soner med funktionshinder och (1999:133) om förbud mot diskri- minering i arbetslivet på grund av sexuell läggning har ändrats. Hänvisning görs nu i stället till motsvarande paragrafer i de tre nya lagarna om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller övertygelse, funktionshinder respektive sexuell läggning. Paragrafen anger att utstationerade arbetstagare har rätt att väcka talan i . Ändringen innebär att hänvisningen till lagar om diskriminering i arbetslivet ändras till att avse de nya la- garna om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller övertygelse, respektive funktionshinder och sexu- ell läggning. 17.10Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ändringen i 9 kap. 20 § sekretesslagen innebär att den sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som gäller i arbetsrättsliga rättegångar också kommer att gälla i tvister enligt de nya lagarna. För sekretess fordras att det kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Om rätten vid en rättegång enligt de nya lagarna bedömer att det är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs, har rätten enligt 5 kap. 1 § – och i förekommande fall enligt 5 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister – möjlighet att hålla för- handlingen inom stängda dörrar när uppgiften förebringas. Ändringen i 9 kap. 21 § innebär att sekretess gäller i ärenden hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Handikappombuds- mannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sex- uell läggning enligt de nya lagarna för uppgift om enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden. Även för denna sekretess gäller ett rakt skaderekvisit, dvs. för sekretess krävs det att det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Ändringarna i sekretesslagen har behandlats i avsnitt 14.1, 14.2 och 15.4. Lagen föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla om uppgifter som hänför sig till mål eller ärenden enligt lagar. 18 Ekonomiska konsekvenser m.m. Den lagstiftning som vi har fått i uppdrag att lägga fram förslag till har sitt ursprung i två EG-direktiv som skall genomföras i med- lemsstaternas nationella lagstiftning respektive . Direktiven innehåller krav på förbud mot diskriminering på många områden där det saknas sådana bestäm- melser i den svenska lagstiftningen . Ett nytt regelsystem av stor omfattning måste sättas i kraft. Detta kommer med nödvän- dighet att innebära ökade utgifter för staten. Enligt artikel 10 i direktivet mot etnisk diskriminering och arti- kel 12 i arbetslivsdirektivet skall medlemsstaterna se till att på lämpligt sätt och på hela sitt territorium informera berörda perso- ner om de bestämmelser som antas enligt direktiven och om rele- vanta bestämmelser som redan gäller. I artikel 12 i arbetslivsdirek- tivet nämns särskilt att information bör ske på arbetsplatserna. Den informationsinsats som måste genomföras för att uppfylla direkti- ven i denna del måste nå alla människor i , vilket kan bli kostsamt. EG-direktiven kräver skydd mot diskriminering på en rad sam- hällsområden där det inte finns någon civilrättslig reglering. Det finns anledning att räkna med att antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), Handikappom- budsmannen (HO) och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) kommer att öka väsentligt. Det är svårt att säkert uppskatta de ökade personalbehoven till följd härav. Vissa slutsatser kan dras av utvecklingen av anmälningar för DO:s del i anslutning till genomförandet av arbetslivslag. Antalet anmälningar var 1997, 1998, 1999, 2000 och 2001. Det finns anledning att tro att utvecklingen blir liknande när den nya lagen börjar gälla. Ombudsmännens arbete med opinionsbildande verksamhet kommer också att behöva intensifieras bl.a. genom breda informationsinsatser. Ekonomiska konsekvenser m.m. SOU 2002:43 DO har på sitt kansli ca 15 anställda. Anslaget uppgår till . I regeringens tilläggsbudget föreslås att ytterligare tillförs myndigheten. DO gör bedömningen att det nya lagförslaget kommer att leda till ökade kostnader för personal med , för lokaler med och för information med , dvs. HO har på sitt kansli 18 anställda. Av dessa är sex syssel- satta med att utreda anmälningar, ge juridisk rådgivning, delta i informationsverksamhet, genomföra generella utredningar m.m. Till detta kommer två heltidstjänster för information och 3,5 tjänster i kansliorganisationen som skall täcka hela myndighe- tens behov. Den andra delen av verksamheten utgörs av Tillgäng- lighetscentret. HO:s anslag är . Av dessa medel avser den del av verksamheten som kan jämfö- ras med de andra ombudsmännens. HO gör bedömningen att det nya lagförslaget inledningsvis kommer att leda till ökade kostnader för personal med och till ökade lokal- och övriga driftskostnader med , dvs. HomO har på sitt kansli 4 anställda. Anslaget uppgår till . I regeringens tilläggsbudget före- slås att ytterligare tillförs myndigheten. HomO gör bedömningen att det nya lagförslaget kommer att leda till ökade kostnader för personal med och till ökade lokal- och övriga driftskostnader med lika mycket, dvs. En ökning av antalet anmälningar till DO, HO och HomO kan i sin tur antas leda till ett ökat antal mål i domstol. En viss ökad arbetsbörda kan förutses – i synnerhet för de allmänna domsto- larna. Även statens utgifter för allmän rättshjälp kan komma att öka något till följd av förslagen. Det är svårt att förutse i vilken utsträckning processer kan komma att föras och vilken omfattning de ökade utgifterna för allmän rättshjälp kan få. En något ökad arbetsbörda kan också förutses för . Det finns inte skäl att tro att förslagen får konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Det ligger i sakens natur att förslaget till lag om förbud mot dis- kriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller överty- gelse ökar möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. På kan våra förslag även på annat sätt väntas leda till samhällsekonomiska vinster till följd av de positiva effekter de kan förväntas ha både på arbetsmarknaden och i det övriga samhällslivet för det stora antal människor som berörs.