sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 2 § Ersättning enligt 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön betalas ut endast efter skriftlig ansökan från en arbetsgivare av den all- männa försäkringskassa som anges i 25 § andra stycket samma lag, om ansökan har inkommit till året efter det att sjuklönekostnaden uppkom. Ansökan skall göras på blankett som fastställs av Riksförsäk- ringsverket. 3 § Vid beräkning av en arbetsgivares sammanlagda lönekostnader skall, utöver vad som anges i 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön, bortses från arbetsgivarens lönekostnader för arbets- tagare som omfattas av ett beslut enligt 13 § samma lag. 4 § Den som ansöker om ersättning skall styrka sin rätt till ersättning. 5 § lämnar ersättning för en arbetsgivares kostnader för sjuklön enligt 6 § lagen (1991:1047) om sjuklön, om arbetsgivarens sjuklönekvot överstiger av den genom- snittliga sjuklönekvoten för samtliga arbetsgivare. Med sjuklönekvot avses den årliga sjuklönesummans andel av den totala årliga lönesumman. fastställer den procentsats (sjuklönetaksprocent) som skall anses mot- svara av den genomsnittliga sjuklönekvoten för samtliga arbetsgivare. Sjuklönetaket för en arbetsgivare utgörs av sjuklöne- taksprocenten multiplicerad med den totala årliga lönesumman. 6 § Ersättning lämnas för den del av sjuklönekostnaderna som överstiger sjuklönetaket. Ersättning lämnas även för arbetsgivarens avgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löne - skatt på vissa förvärvsinkomster, till den del avgifterna och skatten är hänförliga till den utbetalda sjuklön som skall ersättas. 7 § Arbetsgivarens kostnader för sjuklön till arbetstagare för vilka beslut enligt 13 § lagen (1991:1047) om sjuklön gäller ersätts enligt den lagen. Ersättning utbetalas årsvis i efterskott, om inte annat följer av 8 §. 8 § skall på ansökan av en arbetsgivare lämna förskott på ersättning enligt denna förordning, om kost- naderna för sjuklön före årets utgång överstiger arbetsgivarens beräknade sjuklönetak. 9 § I en ansökan om förskott skall anges beräknad årlig löne- summa, dittills utbetald sjuklön och de övriga upp- gifter som kan påverka rätten till ersättning. 10 § En arbetsgivare som har fått förskott enligt denna för- ordning skall året efter det för vilket för - skottet har betalats ut lämna en ansökan enligt 2 §. Har en an- sökan inte inkommit inom nämnda tid, skall arbetsgivaren åter- betala vad han erhållit som förskott enligt denna förordning. 11 § får meddela de ytterligare före- skrifter som behövs för tillämpning av denna förordning. Denna förordning träder i kraft , då för- ordningen (1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt lagen 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön upphöra att gälla. Förordningen (1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt lagen 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall tillämpas till och med utgången av för försäkring som har tecknats före den tidpunkten. Efter den tidpunkten gäller för- ordningen i fråga om ersättning för sjuklönekostnader för sjuk- löneperioder som påbörjats innan försäkringen upphör att gälla. 1Utredningens uppdrag och arbetsformer Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) har i uppdrag att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Utredningen skall förutsättningslöst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabili- tering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i administ- rationen av dessa system. HpH skall också föreslå hur före- byggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Vidare skall utredningen föreslå hur dessa insatser och system kan bli enklare, effektivare och fungera bättre som en enhet. Utgångspunkter för arbetet är bl.a. arbetslinjen, att arbete skall löna sig, att försäkringarna skall göras mer försäkringsmässiga och ge incitament till snabb återgång i arbete. Försäkringarna skall också ge ekonomisk trygghet vid oförmåga att arbeta p.g.a. ohälsa. Åtgärder skall redovisas på både kort och lång sikt. Direktiven redovisas i sin helhet i bilaga 1. lämnade utredningen delrapporten lingsplanens uppläggning och inriktning. Enligt direktiven skall en slutrapport med förslag till åtgärder på lämnas . Olika utredningar och interna arbetsgrupper i har lämnat eller kommer att lämna förslag som har en koppling till HpH:s frågor. Nedan redovisar utredningen de arbeten som omnämns i utredningens direktiv med en åtföljande kort kommentar till vad som pågår inom respektive område: betänkande Den framtida arbetsskade- försäkringen (SOU 1998:37). avser att lägga förslag till vissa förändringar inom arbetsskadeförsäkringen. De områden som närmast är föremål för diskussion är bevisreglerna, vissa orga- nisatoriska frågor, kompensation för karensdagen samt indexering av arbetsskadelivräntor. Departementet har remitterat RFV:s rapport av arbetsskadeförsäkringen och promemorian Bevisregler i arbetsskadeförsäkringen som utarbetats av en projekt- grupp inom departementet. HpH avser att i slutrapporten se över de frågor där arbetsskadeförsäkringens utformning kan antas vara av betydelse för hälsa i arbetslivet. Utredningen om översyn av socialförsäkringens administration, betänkande – Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64). HpH arbetar med utgångspunkten att sjukförsäkringen framgent skall utformas som en statlig, för hela landet gemensam myndig- hetsorganisation. Organisationsfrågorna kan dock inte ses isolerat från hur försäkringssystemet utformas. Gränsdragningen mellan och arbetsförmedlingen vad gäller ansvaret för arbetslivsinriktad rehabilitering kommer också att i hög grad påverka den framtida organisationen. Eventuella förslag kommer därför att lämnas först i slutbetänkandet. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, be- tänkande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78). HpH diskuterar delar av rehabiliteringens innehåll och ansvar i denna rapport. Förslaget om förändrad organisation kommer att behandlas i slutrapporten. Utredningen om sjukförsäkringen (S 1999:11), delbetänkande Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121). HpH fördjupar vissa av förslag i denna rapport med författningsförslag och författningskommen- tarer. Utredningen för översyn av processuella regler inom socialförsäk- ringen m.m. (S 1998:06). Denna utredning har till uppgift att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom socialförsäk- ringen. I uppdraget ingår också att kartlägga tillämpningen av nuva- Slutbetänkande kommer att lämnas . Projektet om reformerad förtidspension Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39) och Aktivitetsersättning (Ds 2000:40). har i betänkande 2000/02:SfU15 till- styrkt regeringens förslag (proposition 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension). fattade beslut i enlighet med förslaget . betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). En folkhälsoproposition är planerad . HpH kommenterar kommitténs mål för God hälsa i denna rapports mål- diskussion (kapitel 3). verksamhets- utveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv – en handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet (Ds 2001:28). Rapporten presenterades och blir ett viktigt underlag för HpH:s fortsatta arbete när det gäller förebyggande åtgärder. Regeringen beslöt om direktiv för utredningen . Utredaren och sekretariatet för ordnades att påbörja arbetet fr.o.m. . överlämnades en första delrapport uppläggning och inriktning – delrapport från utredningen handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Arbetet har bedrivits i nära samarbete med utredningens sakkunniga och experter. Sammanlagt har sex sammanträden med experter och sakkunniga ägt rum. Därutöver har förekommit täta enskilda kon- takter med flertalet experter och sakkunniga. Utredningen eftersträvar en öppenhet i utredningsarbetet gentemot alla intresserade, inte minst allmänheten. I den andan har utredningen använt en hemsida med adressen www.sjukforsak- ring.gov.se. Hemsidan initierades av den tidigare Sjukförsäkrings- utredningen S 1999:11. Utredaren har haft möten med den statsrådsgrupp som har till uppgift att samordna regeringens arbete med hälsofrågorna. Utredaren och sekretariatet har träffat företrädare för myndigheter, företagshälsovård, organisationer och försäkringsbolag. Utred- ningen har också haft överläggningar med representanter från LO, SAF/, , , , , och . Utredningen deltog även i den av statsrådsgruppen anordnade rundabordskonferensen . Samråd har skett med andra utredningar och arbetsgrupper t.ex. vad gäller åtgärder inom arbetsmiljöområdet, arbetsskadeförsäk- ringen, folkhälsofrågor, reformerad förtidspension och översyn av processuella regler. Utredningen har besökt socialdepartementen i och för att diskutera försäkringssystem, förebyggande arbete och rehabilitering. I studerade utredningen även One- piloterna som erbjuder människor i arbetsför ålder såväl ersättning som hjälp med arbete. Syftet med att i modernisera väl- färdssystemet i form av One är att minska bidragsberoendet. HpH:s slutliga handlingsplan kommer i huvudsak att bygga på tidigare presenterat material och gjorda undersökningar. Inom några områden har utredningen dock funnit det angeläget att för- djupa kunskapen och analysen. Utredningen har ansett det nöd- vändigt att undersöka företagshälsovårdens förutsättningar att möta en ökad efterfrågan från arbetsgivare och försäkringskassa. Regeringen har efter förslag från HpH, uppdragit åt Statskontoret att utreda hur ett mer effektivt utnyttjande av företagshälsovården skall kunna medverka till att förbättra hälsan på arbetsplatserna och påskynda arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppdraget skall utföras i nära kontakt med HpH. Utredningen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera försäk- ringskassans köp av tjänster. Statskontoret skall redovisa vilka som får rehabiliteringstjänster och hur väljer ut dessa personer. Statskontoret skall också redovisa vilka tjänster som för- säkringskassan köper och vilka effekter rehabiliteringen har. Därutöver skall Statskontoret diskutera alternativa gränsdragningar i ansvaret för köp av rehabiliteringstjänster. För att fördjupa kunskapen om långtidsfriska och långtidssjuka har utredningen tillsatt en speciell expertgrupp. Gruppen består av Professorerna från , docenten/sakkunnige , RFV, utredaren , SCB och från KI docenten , ergonomie magistern Per och professorn . Sammanlagt har fem sammanträden med denna expertgrupp ägt rum. Civilekonomen har för utredningens räkning redogjort för möjligheterna att ålägga företag att i sin årsredo- visning ange uppgifter om sjukfrånvaro. 2Ökad hälsa i arbetslivet - Utgångspunkter, analys och strukturella förutsättningar har ett stort antal utredningar redovisat, analyserat och lämnat förslag till åtgärder för att stoppa eller åt- minstone minska den galopperande ökningen av sjukrelaterad frånvaro. Samtliga utredningar har pekat på ett antal strukturella problem, som inte kan lösas enbart med begränsade ändringar och förbättringar av nuvarande system. Denna utredning, Handlings- plan för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) ansluter sig till och bygger vidare på tidigare utredningars analyser och slutsatser. När HpH nu enligt sina direktiv redovisar förslag till de delar i en handlingsplan som kan behandlas av riksdag/regering innevarande höst måste de ses i sitt mer strukturella och principiella sammanhang. I detta inledande avsnitt presenterar därför HpH sammanfattningsvis några av de grundläggande förutsättningar som enligt utredningen måste uppfyllas för att nuvarande mönster och trender för sjukfrånvaron skall kunna brytas. HpH gör detta med den självklara markeringen att en utveckling och eventuellt också förändring av dessa nu kända förutsättningar kan komma att göras under arbetets gång. Det slutliga förslaget skall enligt direktiven redovisas . HpH skall redovisa förslag till åtgärder i form av en handlings- plan. Denna handlingsplan skall i huvudsak bygga på tidigare presenterat material och analyser. I vissa delar har HpH trots den korta tid som står till förfogande påbörjat ett arbete för att för- djupa kunskapsunderlaget. Detta arbete, som kommer att redovisas innevarande höst, kommer att utgöra ett ytterligare underlag för HpH:s slutsatser. Den huvudsakliga inriktningen av detta arbete redovisas i kapitel 5. utredningar har med stor tydlighet redovisat de komplexa sammanhang som ligger bakom den mycket höga sjukfrånvaron i landet. Internationella jämförelser visar att motsvarande trender också finns i andra jämförbara länder. Andelen sjukfrånvarande synes dock vara högre i än i de flesta andra länder. Framför allt är styrkan i trenden oroväckande hög i . HpH grundar sina förslag till åtgärder på sammanfattningsvis följande basfakta, i huvudsak hämtade från Sjukförsäkringsutred- ningen och av HpH uppdaterat material. oUnder 2000 hanterade försäkringskassorna nära 1 miljon sjukfall. Det var 360 000 fler än 1997. oTotalt ersattes ca 90 miljoner sjukdagar av sjukförsäkringen 2000. Det var drygt 40 miljoner fler än . o Kvinnors sjukfrånvaro är högre än mäns och skillnaderna ökar. o 520 000 individer – 300 000 kvinnor och 220 000 män – hade /2001 varit sjukskrivna än eller uppbar sjukbidrag eller förtidspension. Det var 50 000 fler än /98. o Kvinnor utgjorde av de sjukskrivna vid års- skiftet 2000/2001 och svarade för av ökningen av an- talet sjukpenningdagar . o58 600 kvinnor hade /2001 varit sjukskrivna än . Det var en ökning . oKvinnor anställda inom kommuner och landsting har en högre sjuk-frånvaro än andra kvinnor. av anställda inom kommuner och landsting är kvinnor. av ersatta dagar i pågående fall /2000 avsåg fall som hade pågått än . o eller nära 500 000 av de fall som avslutades hade pågått än . o De regionala skillnaderna i sjukfrånvaro är stora. (varie- rade sjukskrivningsfrekvenserna för kvinnorna från i och till i . Männens tal varierar från i till i .) oDet föreligger ett tydligt samband mellan sjukfrånvaro och arbets- platsens storlek. Sjukfrånvaron ökar med företagets storlek. oDet finns ett klart samband mellan ålder och risken att bli långtidssjukskriven. oFörhållanden på arbetet både av fysisk, psykosocial och organisa- torisk karaktär har betydelse för långtidssjukskrivning. Högsta ris- kerna uppmäts för de män och kvinnor som har en hög fysisk belastning och inte är nöjda med hur de kan utföra sina arbets- uppgifter. HpH anser mot bakgrund av det omfattande material som presen- terats i olika sammanhang att de stora variationer i sjukfrånvaron som kan påvisas till mycket stor del är beroende på faktorer som kan återföras till förhållanden på arbetsplatsen, relationer mellan den anställde och arbetsplats, arbetsuppgifter, organisation, ledning och resurstilldelning. Givetvis sammanhänger sjukfrånvaron ofta med grundläggande medicinska orsaker, men när skillnaden mellan olika arbetsplatser eller inom ett större företag kan beskrivas i rela- tioner som 2:1 eller mer torde slutsatsen bli att någonting till- kommer som ligger utanför individen. Om så inte vore fallet skulle sjukfrånvaron vara lika stor och utvecklas på ett likartat sätt på alla arbetsplatser. Variationer i sjukfrånvaro i de allra minsta företagen kan dock inte statistiskt säkerställas för varje enskilt företag. Före- tag med ett litet antal anställda kan drabbas orimligt hårt av enstaka längre sjukfall. Utredningen föreslår därför ett särskilt högkost- nadsskydd för små företag. Utredningen förutsätter vidare att målet för ett gott samhälle är att så många personer i arbetsför ålder som möjligt skall ha möjlig- het till meningsfullt arbete. Detta kan endast ske genom att arbets- livet anpassas till de individer som faktiskt finns på arbetsmarkna- den. Det kommer inte att finnas en uppsjö av arbetssökande som alla uppfyller dagens höga krav på arbetsintensitet och med en konstitution som tål kombinationer av stress och resursbrist och/eller ensidigt, monotont arbete ofta förenat med tunga lyft. Utredningen konstaterar att arbetsgivaren redan med nu gällande lagstiftning har mycket stora skyldigheter att anpassa arbetet efter individens förutsättningar. (se kapitel 6.5). I många fall uppfyller dock inte arbetsgivare de gällande kraven. När utredningen betonar arbetsgivarens ansvar och i vissa avseenden förtydligar gällande regler innebär detta dock inte att kostnaderna för arbetsgivar- kollektivet ökar. Arbetsgivare betalar hela kostnaden för sjukfrånvaro och förtidspension genom den sjukförsäkrings- avgift som beslutas. Avgiften är (2001) . I den mån inte trenden bryts, kommer den att behöva höjas ytterligare. HpH anser att försäkringssystemet skall utformas så att avgiften på ett mer korrekt sätt återspeglar kostnaderna. del av utredningens förslag påverkar fördelningen av kostnaderna mellan arbetsgivare, vilket enligt utredningen är positivt. Ett starkare samband mellan sjukfrånvaro och det enskilda företagets kostnadsbelastning är en av de nödvändiga strukturella förutsätt- ningarna för att förändra den nuvarande oacceptabla kost- nadstrenden. I kapitel 4 redovisas en uppdatering av det faktaunderlag som fram- förallt tagits fram av den tidigare S 1999:11. Uppdateringen pekar med all tydlighet på att den nu- varande mycket ogynnsamma trenden består. Enligt RFV:s prognoser kommer sjukpenning att belasta statens budget med . Utgifterna för förtidspensioner beräknas till vilket sam- mantaget blir . HpH noterar att i regeringens finansplan (prop. 2000/01:100) har upptagits ett belopp som med mer än understiger RFV:s prognos. I den rapport som HpH lämnade redovisade utredningen beräkningar av de samhällsekonomiska konsekven- serna av nuvarande nivå på förtidspensioner och sjukfrånvaro. Utredningen visade att målet för andelen sysselsatta inte kan upp- nås med hänsyn till omfattningen av antalet förtidspensioner. Av beräkningarna framgick vidare att med de prognoser som gäller för utvecklingen av sjuk-frånvaron kommer inte heller människor i arbete att öka. Istället kommer en minskning att ske. Skillnaden mellan det antal människor i arbete som kan beräk- nas utifrån det uppställda sysselsättningsmålet för och HpH:s prognoser innebär ett underskott motsvarande ca 350 000 årsarbetare (). För att tillväxt- målet skall uppnås måste kvarvarande faktiskt arbetande arbeta mer eller effektivare än beräknat. HpH noterar att regeringen till viss del belyst denna fråga i vårpropositionen 2001. Av alldeles särskild betydelse är att andelen arbetande i åldersgruppen 55+ successivt minskar både genom avtalspensione- ringar och genom ökad sjukfrånvaro. Det är därför mycket ange- läget att åtgärder sätts in för att göra arbetsplatser intressanta och anpassade för denna grupp av arbetskraft. Ökad sysselsättningsgrad bland den äldre arbetskraften är den viktigaste förutsättningen för att minska den akuta arbetskraftsbristen i landet. De allvarliga samhällsekonomiska konsekvenserna av nuvarande höga sjukskrivningsnivå har, förutom i HpH:s egen rapport av , ytterligare redovisats av bl.a. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen S 1999:08 och Sjukförsäkrings- utredningen S 1999:11. 2.4Sjukskrivningens konsekvenser för individen Statistik och beräkningar av det dramatiskt ökade antalet sjukskriv- ningar riskerar att undanskymma de personliga problem för de många individer som länge går sjukskrivna. utredningar har konstaterat att de nuvarande formerna och resurserna för reha- bilitering är bristfälliga. Sjukskrivning som terapi och botemedel vid sjukdom är ett i hög grad tveeggat instrument. Under den akuta fasen av ett sjukdomstillstånd är givetvis i de allra flesta fall sjuk- skrivning en medicinskt adekvat åtgärd. Däremot är det angeläget, inte minst för den sjukskrivne, att snara insatser görs så att det blir möjligt att snabbt återgå till arbetet. Ju längre sjukskrivningen varar, desto sämre blir prognosen för den sjukskrivne. De är viktigt att sjukskrivande läkare får en sådan utbildning och fortbildning att sjukskrivning som terapi används och bedöms på samma sätt som andra terapiformer. Det ligger inte patientens eget intresse att fortsatt sjukskrivning används som en passiv åtgärd. Den vetenskapliga kunskapsbasen för användande av sjukskriv- ningsinstrumentet är starkt begränsad. HpH finner det därför mycket positivt att () tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att identifiera positiva och negativa konsekvenser av sjukskrivning. Arbetsgruppen skall också kartlägga och sammanställa den vetenskapliga evidens som finns rörande användandet av sjukskrivningsinstrumentet. Arbetet beräknas vara slutfört . De insatser som måste göras förebyggande och i rehabiliterings- syfte, görs i första hand bäst på arbetsplatserna. Arbetsuppgifter, resurstilldelning, organisation etc. måste anpassas till individens förutsättningar. Kraven framgår mycket tydligt av gällande lag- stiftning. I bland kan det vara nödvändigt att ändra arbetsuppgifter, ibland kanske det också blir nödvändigt att byta arbetsgivare och arbetskamrater. Ett nära samspel mellan individen, arbetsgivare och i förekommande fall försäkringskassa och arbetsförmedling är en av de väsentligaste förutsättningarna för att nuvarande ogynnsamma trend av sjukskrivningar skall kunna brytas. borde kunna spela en betydligt mer aktiv roll som ett oberoende instrument av kompetens och stöd för såväl den enskilde som arbetsgivaren. HpH:s förslag innebär också att företagshälsovården får en på varje arbetsplats obligatorisk roll för att förebygga och hantera de längre sjukfallen. 2.5Flytta fram tyngdpunkten till förebyggande och rehabiliterande insatser utredningar har visat att resurserna för aktiv rehabilitering minskat . Försäkringskassorna har tvingats att prio- ritera det ökande antalet utbetalningar av sjukpenning. Varken sjukvården eller försäkringskassorna har av resursskäl tillräckligt kunnat ägna sig åt förebyggande verksamhet. Till skillnad från i annan mer försäkringsmässigt uppbyggd verksamhet har försäk- ringskassorna inte heller legala möjligheter att ägna sig åt indivi- duellt förebyggande arbete. Som tidigare nämnts har en väsentlig resurs för förebyggande verksamhet, företagshälsovården, varit föremål för kraftiga neddragningar. Det förfaller som om många arbetsgivare har sett på företagshälsovården i första hand som en kostnadspost. HpH har i sina överväganden kommit till den slut- satsen att företagshälsovården bör förstärkas genom åtgärder som ger en ökad efterfrågan. Bl.a. föreslås att företagshälsovården skall medverka vid bedömningen av alla längre sjuk-fall. HpH anser att företagshälsovårdens oberoende/självständiga ställning bör tydlig- göras. Det bör t.ex. ligga i alla parters intresse att anställda fritt har tillträde till företagshälsovård. HpH kommer att diskutera dessa frågor samt eventuella fördelar med en certifiering i det fortsatta arbetet. HpH:s utgångspunkt är att de första och viktigaste åtgärderna kan, bör och måste göras på arbetsplatsen. Det är eller borde vara en självklar strategi för varje arbetsgivare att skapa arbetsplatser där andelen långtidsfriska ökar och där sjukfrånvaro, i synnerhet den långa sjuk-frånvaron minskar. Det är endast på arbetsplatsen den sjukskrivne kan återgå till arbete. Det är i många fall samma orsak som orsakar eller bidrar till sjukfrånvaro som gör att man inte heller kan återgå till arbete om inte arbetsförutsättningarna ändras. HpH menar att en väsentlig uppgift för sjukförsäkringen är att samordna och stödja insatser som förebygger och förkortar de längre sjukfallen. Det är i hög grad ineffektivt med nuvarande ordning där så mycket resurser läggs på utbetalning av sjukpenning för kortare fall och där de långa fallen blir fler och längre.