sou · GQB3118d3 · 2003-01-01 00:00:00 — I nationalräkenskaperna tillämpas en funktionell redovisning av jord- bruket. Det är vanligt att svenska jordbruksföretag inte bara produ- cerar traditionella jordbruksprodukter utan att de också har stora inslag av skogsbruk. Funktionell redovisning betyder att företagens jordbruksverksamhet i nationalräkenskaperna förs under branschen jordbruk medan skogsbruksverksamheten redovisas i skogsbruks- branschen. I jordbruket ingår avsaluproduktion av spannmål, slaktdjur, mjölk, ägg m.m.; dessutom produktion av frukt, grönsaker, blommor och liknande. Vidare ingår plockning av vilda bär och svamp, energi- skog, djuruppfödning, djurpensionat m.m. Produktion för hemmakonsumtion av mjölk, potatis, ägg etc. in- går också. Dock ingår endast de produkter som produceras av yrkes- mässiga producenter. Produktionen av potatis, frukt och grönsaker i hemmaträdgårdar ingår inte. Däremot ingår värdet av kött från jakt av vilt i produktionsvärdet. Dessutom finns ett tillägg (ca ) till produktionsvärdet för att täcka intäkter från diverse verksamheter inklusive svart verksamhet. Skogsbruket är funktionellt definierat och består av institutionella enheter, eller delar av institutionella enheter, med ansvar för och tillgång till, skogens förråd av skogsråvara och den påverkbara skill- naden i tillväxt och uttag från detta förråd. Produktionen omfattar både marknadsproduktion och produktion för egen användning. I skogsbrukets produktion ingår avverkning av skog till sågtim- mer, massaved och brännved. I produktionsvärdet ingår också varia- tioner i skogsuttag. Dessutom ingår skogsdikning med skogsröj- ning och annan skogsskötsel, skogsodling och övrig skogsvård, jul- granar och flis. Däremot hänförs råvaror från skogen som används till livsmedel, som bär och svamp, till jordbruket. Den största delen av det svenska skogsbeståndet betraktas som od- lad skog, dvs. den står under tillsyn och påverkan av institutionella enheter. Det innebär att skillnaden mellan tillväxten i skogsbestån- det och avverkningen behandlas som produktion (för lagerinveste- ring). Det är en produktion som kan vara såväl positiv som negativ (och därmed ge ett positivt eller negativt bidrag till BNP). Den var positiv och förväntas vara det in . Det har bl.a. med åldern på den svenska skogen att göra. Det svenska skogsbeståndet är ganska ungt och en stor del av sko- gen är inte avverkningsmogen. Det är värt att notera att nationalräkenskaperna inte är överens i alla länder om hur man skall hantera beräkningarna för skogen. I , som har ett skogsbruk som i mycket kan tyckas likna det svenska, med liknande lagstiftning, betraktar man i nationalräken- skaperna skogen som naturskog och noterar ingen produktion av tillväxt. Fiskeproduktionen består av yrkesfiske i salt- och sötvatten och s.k. vattenbruk, alltså fiskodling. Källa till beräkningarna över fisket är SCB:s och statistik över yrkesfisket i salt- och söt- vatten samt också det s.k. vattenbruket. I Statistiska meddelanden, som utkommer efter beräkningsåret, finns en fullstän- dig redovisning av saltsjöfiskets, insjöfiskets och vattenbrukets produktion. Statistiken innehåller detaljerade uppgifter om både värden och kvantiteter. Mineralutvinnings- och tillverkningsindustri, NACE C–D, SNI 10–37 I branschen ingår lokala verksamhetsenheter som gruvor, mineral- brott och tillverkning av allehanda varor. Industriverksamhetsenheter med 10 eller fler anställda i såväl industriföretag som i icke industriella företag (storindustri). Industriföretag med 0–9 anställda (småindustri). , helstatligt aktiebolag som bedriver verksamhet med arbetshandikappad personal. Lönerna till de arbetshandikapp- ade finansieras med statliga medel. Produktionsberäkningarna görs för 84 olika delbranscher inom mineralutvinnings- och tillverkningsindustrin. Branschningen är baserad på verksamhetsenheter (utom för ). I produktionen ingår enheternas produktion av varor, reparationer/underhåll åt utom- stående, montering/installation hos utomstående och enheternas produktion av tjänster, t.ex. handel, transporter eller försäljning av konsulttjänster. Vidare ingår lönebearbetning, vilket innebär att en- het A förädlar varor åt enhet B mot en viss ersättning utan att köpa in varorna. fram var den huvudsakliga källan för beräkningarna Industristatistiken (IS) för industriföretag och för industriverksamhetsenheter i icke industriföretag med 10 eller fler anställda. Småföretag med 0–9 anställda beräknades med hjälp av information från diverse administrativa material. Från och med årgång 1996 görs den varuvisa produktionsstatis- tiken i en egen undersökning (Industrins varuproduktion, IVP) fri- kopplad från den branschvisa industristatistiken. och framåt har den branschvisa industristatistiken ersatts med Företags- statistiken (FS) och ingår som en integrerad del i den. El- och värmeverk, SNI 40.1 och 40.3 Produktionen består av framställning och distribution av elektrisk ström, ånga och hetvatten (fjärrvärme) och mäts som summa leve- ranser till slutliga användare (inklusive export) minus import. El- och värmeproduktion i verksamheter som bedrivs som kommunala affärsverk ingår i branschen. Produktionsvärdet består av slutliga leveranser, dvs. exklusive branschinterna leveranser mellan olika el- och fjärrvärmeverk, minus import. I produktionsvärdet ingår byggnadsverksamhet (investering i nät och anläggningar) och tjänsteproduktion i form av nätdrift (=tele- kommunikationstjänst) och tekniska konsulttjänster. Produktionen avser i huvudsak leveranser av natur- och stadsgas. inkl. avloppsverksamhet, SNI 41 och del av SNI 90 redovisas i nationalräkenskaperna tillsam- mans. Det beror på att vattenverken i så stor utsträckning är integre- rade med avloppsverken. Många uppgifter om intäkter, kostnader och sysselsättning går därför knappast att få särredovisade för vatten- verk. Förutom huvudproduktionen, dvs. vattenförsörjning inklusive avlopp, ingår sidoverksamheter som byggnadsverksamhet, fastighets- förvaltning och tekniska konsulttjänster. Byggverksamhet, NACE F, SNI 45 I byggverksamhet ingår uppförande, ändring och reparation av hus- byggnader och anläggningar inklusive rivnings- och grundarbeten, installationer och andra delaktiviteter. Branschens produktion om- fattar både verksamhet utförd av egentliga byggnads- och bygg- hantverksföretag och egenregibyggande bedrivet av stat, kommun, egnahemsbyggare med flera. För att klassificeras som byggverk- samhet måste egenregibyggandet antingen vara nyproduktion eller beträffande reparation och underhållsarbeten vara utfört av sepa- rata arbetsställen eller liknande enheter. Byggnadsreparationer och underhållsarbete som bedrivs i verksamhetsenheter i andra bransch- er, med deras egen personal, behandlas alltså som förbrukning av material och löner inom de olika branscherna och inte som insats- förbrukning av byggproduktionstjänster. Byggproduktion i nationalräkenskaperna beräknas från användnings- sidan. Det totala produktionsvärdet beräknas i löpande och fasta priser som summan av samtliga investeringar och uppgifter om köpta reparationer och underhållstjänster för byggnader och anlägg- ningar. Produktionsvärdet i byggbranschen kommer sedan fram genom att subtrahera byggproduktion producerad i andra bransch- er från det totala produktionsvärdet. Parti- och detaljhandel exklusive reparation av motorfordon, SNI 50–52 exkl. 50.2 Produktionen utgörs i huvudsak av de handelsmarginaler som upp- står vid vidareförsäljning av varor inom parti- och detaljhandeln, dvs. skillnaden i värdet mellan försäljningspriset (exklusive moms och andra produktskatter) och inköpskostnaden för de sålda varor- na. Den totala handelsmarginalen för samtliga branscher beräknas i tillgångs- och användningstabellerna där det till varje användning är kopplad en marginalsats. Kopplingen till användning betyder att handelsmarginalen förändras i samma takt som den användning den är kopplad till. Handelsmarginalen som produktion inom parti- och detaljhandel kommer fram residualt som totalt beräknad handels- marginal minus handelsmarginaler producerade och redovisade in- om andra branscher. Produktionsvärdet i branschen består inte bara av handelsmargi- naler. I branschens produktionsvärde ingår också: Provisioner på tips, lotteri och bingolotto Restaurang- och hotelltjänster producerade av företag klassade till varuhandeln Reparationer av motorfordon, hushållsvaror och andra maskiner/ apparater Övriga företagstjänster, t.ex. filmkopiering Reparation av motorfordon, SNI 50.2 Branschen omfattar företag vars huvudverksamhet är underhåll och reparation av motorfordon. Många bensinstationer utför också bil- reparationer men de är oftast klassade till branschen parti- och detalj- handel. Hotell- och restaurangverksamhet, NACE H, SNI 55 Hotell- och restaurangbranschen består av företag med verksamhet inom hotell, vandrarhem, camping, restauranger, catering m.m. I produktionsvärdet ingår hotelltjänster, camping, restaurang och bar, catering, sporttjänster och handelsmarginaler. marginaler är den marginal företag i branschen tar ut på försäljning av varor. Sporttjänster består av uthyrning av sportutrustning och andra kringaktiviteter som hotellanläggningarna har. Tillägg görs för dricks och för svart produktion av restaurangtjänster, både inom den rena restaurangbranschen och inom hotell och camping- branschens restaurangverksamhet. Transport, magasinering och kommunikation, NACE I, SNI 60– 64 I nationalräkenskaperna beräknas och redovisas NACE I med upp- delning på flera delbranscher. För de flesta delbranscher är FS källa för Årsberäkningarna. För vissa delbranscher används andra källor. Järnvägstransporter, SNI 60.10 Branschen omfattar person- och godsbefordran med fjärrtåg. Spår- bunden närtrafik som t.ex. spårvagnstrafik i städer ingår inte i branschen utan redovisas i SNI 60.21, annan linjebunden landtrans- port. I den branschen ingår också t.ex. pendeltågstrafiken inom . Källa för beräkningarna är FS och års- redovisningar. Annan linjebunden landtransport, SNI 60.21 Produktionsvärdet i branschen avser kollektivtrafik och linjebuss- verksamhet och baseras i huvudsak på FS. För de transporter som utförs av kommunala affärsverk hämtas uppgifterna från den kom- munala finansstatistiken. Taxi, SNI 60.22 Produktionsvärdet avser taxiverksamhet och hämtas från FS. Ett tillägg görs för ej registrerad omsättning, dvs. dricks och svart verksamhet. Charterbusstrafik, SNI 60.23 I branschen ingår charterbusstrafik, bussutflykter och annan till- fällig busstrafik. Produktionsvärdet hämtas från FS. Vägtransport av gods, SNI 60.24 Branschen omfattar transportarbete med lastbilar, som bedrivs av åkerier. Transporter med lastbilar utförs i stor utsträckning också av varuhandeln samt av tillverknings- och byggnadsindustrin, men det transportarbetet är hjälpverksamhet inom dessa branscher och behandlas inte som produktion i transportbranschen. För gods- transporter görs ett tillägg för svart verksamhet. Sjötransport, SNI 61 I branschen ingår svenska rederier och andra registrerade svenska ägare till fartyg som bedriver verksamhet med svenskregistrerade eller utlandsregistrerade fartyg, i eller utomlands. Produktionen består av passagerartransport och godstransport på hav, kust och inre vattenvägar samt uthyrning av fartyg och båtar för hav, kust och inre vattenvägar. Dessutom ingår handels- marginaler och restaurang- och bartjänster avseende ombordförsälj- ning som inte ingår i biljettpriset. Lufttransport, SNI 62 Det dominerande företaget i branschen är () som ägs gemensamt av de skandinaviska länderna. Före- taget är ett konsortium och ägs till 3/7 av och till 2/7 av var- dera och . I nationalräkenskaperna fördelas kon- sortiets samtliga inkomster och utgifter på de tre länderna i pro- portion till deras ägarandelar. Detta innebär att 3/7 av SAS- konsortiets produktion, insatsförbrukning och förädlingsvärde bokförs på . I produktionsvärdet ingår huvudsakligen persontransporter, gods- transporter, uthyrning av flygplan, verkstadstjänster, flygplatstjäns- ter och handelsmarginaler. Godshantering och magasinering, SNI 63.10 I produktionen ingår godshantering och stuveri, varulagring och spedition, men också handelsmarginaler, vägtransporter och uthyr- ning av lokaler. Övriga stödtjänster till landtransport, SNI 63.21 Produktionsvärdet hämtas från FS och består av parkering, övriga stödtjänster till landtransport, vägtransport och spedition. I övriga stödtjänster ingår bland annat drift av avgiftsbelagda vägar och broar, som t.ex. . Övriga stödtjänster till sjötransport, SNI 63.22 Branschens huvudsakliga produktion är hamntjänster samt lots- och övriga farledstjänster men man sysslar också bl.a. med gods- hantering och uthyrning av lokaler. En del av verksamheten bedrivs i form av affärsverksamhet. Lots- och farledstjänster utförs av , som är statligt affärsverk och därmed ingår i näringslivet (marknadsproducent). Övriga stödtjänster till luftfart, SNI 63.23 Branschens produktion utförs till största delen av , som är statligt affärsverk. En liten del av branschen produceras i kommunala affärsverk. Övrig produktion har företagsstatistiken som källa. Produktionen består förutom av stödtjänster bl.a. också av parkering, uthyrning av lokaler och godshantering. Researrangörer och resebyråer, SNI 63.30 Produktionen består huvudsakligen av försäljning av paketresor och förmedling av resor och turistservice. Produktionsvärdet för förmedling av resor avser de provisioner som erhålls vid förmed- lingen. I produktionsvärdet för paketresor och turistservice ingår däremot hela det belopp som kunden betalar. Branschen omfattar spedition, skeppsmäkleri och lastbilscentraler. Produktionsvärdet för spedition avser de provisioner som uppkom- mer vid förmedling av godstransporter på järnväg, lastbil och fartyg och alltså inte den totala omsättningen. Post- och budbilstjänster, SNI 64.10 Produktionen består av postbefordran, finansiell förmedling och ersättning för vägtransport av gods. Finansförmedling består av er- sättning som branschen får för den bankservice man erbjuder kun- der på postkontor. Branschen har varit före- mål för en rad förändringar och ombranschningar av verksamheter. Postgirot ingår i branschen finansförmedling, SNI 65. Postens åkeriverksamhet blev 1998 ombranschat till SNI 60.24, väg- transport av gods. Postens speditionsverksamhet blev 1996 om- klassat till annan transportförmedling, SNI 63.40, för att återigen ingå i branschen posttjänster. Telekommunikationer, SNI 64.20 Branschen innefattar företag som sysslar med telekommunikation som nätdrift, mobiltelefoni, radiering och kabel-TV. Man har också intäkter från t.ex. handel och teknisk konsultverksamhet. Finansiell verksamhet, NACE J, SNI 65–67 Finansiell verksamhet bedrivs i huvudsak av företag tillhörande den institutionella sektorn finansiella företag. Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet, SNI 65 Branschen omfattar banker, kreditmarknadsföretag, värdepappers- bolag, värdepappersfonder och fondbolag, som samtliga står under tillsyn samt investmentbolag, som inte står under inspektionens tillsyn. fanns i 20 bankaktiebolag och 19 utlandsägda filial- er. har banksektorn i präglats av både kon- centrationstendenser och ett antal nystartade s.k. nischbanker. De fyra största bankerna i svarade 1998 för av totala banksektorns balansomslutning, 2 411 mdkr. De flesta sparbanker, som tidigare drevs i stiftelseform, har ombildats till aktiebolag. De fristående sparbanker- nas (85 stycken ) balansomslutningar svarade för av banksektorns balansomslutning år . I statistiksammanhang delas kreditmarknadsföretagen upp i bostads- institut, finansbolag och övriga kreditmarknadsföretag. De 13 bostadsinstituten svarade för av kredit- marknadsföretagens balansomslutning som var 1 390 mdkr. Finansbolagens verksamhet utgörs främst av factoring, revers- krediter, leasing och kontokort. De var 88 stycken , varav 30 stycken under avveckling. svarade kreditmarknadsföretagen för av den totala utlåningen till allmänheten. Bostadsinstituten stod för av dessa. Bankernas andel av totala utlåningen till allmän- heten var . Värdepappersfonderna var, , 394 stycken och fond- förmögenheten 454 mdkr. Hela förmögenheten ägs av andels- ägarna. Värdepappersfonderna kan vara antingen aktie- eller ränte- fonder eller blandade aktie- och räntefonder. Enligt lagstiftning skall placeringsbestämmelserna för varje fond godkännas av . Förvaringen av fondens tillgångar samt in- och utbetalningar görs av s.k. förvaringsinstitut, som skall vara bank eller annat kre- ditinstitut. Fondernas förmögenhet förvaltas av fondbolag som står under tillsyn av . Investmentbolag är börsnoterade företag och dotterbolag som förvaltar aktier eller är rörelsedrivande i aktier. ingick 28 bolag. Investmentbolagens egna aktier skall vara spridda på ett stort antal företag och fysiska personer, för att bolagen skall kunna Aktieägarna skall erbjudas riskspridning och ett väl- fördelat aktieinnehav, dvs. inte för mycket aktier i närstående bo- lag. Investmentbolagens balansomslutning var totalt . fanns det 94 värdepappersbolag. Värdepappers- rörelse får drivas av svenskt aktiebolag, bankinstitut och utländskt företag efter tillstånd av . Kreditinstitutens och investmentbolagens produktion består dels av ett räntenetto och dels av provisioner m.m. Räntenetto är skill- naden mellan utlåningsräntor och inlåningsräntor. Räntenettot om- fattar räntor på såväl lån som värdepapper. I räntenettot för invest- mentbolag och värdepappersfonder ingår också nettot av aktieut- delning. Även leasingnettot ingår i räntenettot. Från nettot dras en kalkylerad kostnad för det egna kapitalet, beräknat som andelen eget kapital i förhållande till balansomslutningen multiplicerat med ränteinkomsterna. Ränta beräknas på accrualbas (upplupen ränta). Provisioner m.m är såväl direkta avgifter som hyra för bankfack, övertrasseringsavgifter, förseningsavgifter, rådgivningsprovisioner, förvaltningsavgifter, växlingsavgifter och indirekta avgifter som av- gifter på fondsparande. I produktionen ingår också den s.k. spread- en, dvs. differensen mellan köp- och säljkurs vid valutaväxling. Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring, SNI 66 Försäkringstjänster består av privata liv- och pensionsförsäkringar, avtalspensioner där arbetsgivare oftast står för premieinbetalningar- na, skadeförsäkringar och återförsäkringar. Försäkringstjänster ut- förs av traditionella livförsäkringsbolag, unit link-bolag, riks- och lokala skadebolag samt understödsföreningar. De står under Finans- inspektionens tillsyn. De traditionella livförsäkringsbolagen hand- har både privata försäkringar och avtalsförsäkringar. Merparten av avtalsförsäkringarna ligger dock samlade i ett par större bolag. Produktionen skall avse den tjänst som försäkringsbolagen till- handahåller. De faktiska flödena av försäkringspremier och utfall bokförs som transfereringar. Produktionen mäts för samtliga för- säkringsgrenar som periodens plus direktavkastning på för- säkringstekniska skulder, minus periodens försäkringsersättningar. För livförsäkringsbolagen subtraheras också sparande i reserver till- hörande försäkringstagarna. Stödtjänster till finansiell verksamhet, SNI 67 Stödtjänst till finansiell verksamhet utgörs av aktiviteter som är nära relaterade till finansförmedling men inte är finansförmedling i sig själv. Till branschen hör några större företag som Värdepapperscentra- len, och Bankgirot. Vidare hör hit ca 900 försäkringsmäklare som är personliga företagare, ca 300 försäk- ringsmäklare i bolagsform, ca 50 värdepappersbolag, ca 15 valuta- växlingsföretag och ca 100 fondbolag. En del av företagen står un- der tillsyn. Produktionen består av t.ex. förmedlingsprovisioner, kommissio- ner och marginaler vid valutaväxling. Fastighetsverksamhet, SNI 70 Fastighetsverksamheten är indelad i tre branscher: 1.Egnahem och fritidshus (del av SNI 70.2). 2.Övrig fastighetsförvaltning, som innehåller lägenheter i fler- bostadshus och uthyrning av lokaler (del av SNI 70.2). 3.Exploatering av och handel med egna fastigheter samt fastig- hetsförmedling och fastighetsförvaltning på uppdrag (SNI 70.1 och 70.3). Nyttjandevärdet av boende i egnahem skall enligt SNA/ENS vara produktion i nationalräkenskaperna. Nyttjandevärdet mäts inte som hushållens kostnader för egnahemsboende, utan i stället beräknas en alternativkostnad som anger hur mycket man skulle ha betalat om man hyrt bostaden. Eftersom det inte existerar någon egentlig marknad för uthyrning av småhus i finns inget underlag för att skatta nyttjandevärdet med hjälp av faktiska hyreskostnader för småhus. I stället bestäms hyresvärdet med stöd av hyreskostnaden per kvadratmeter i flerfamiljshus med motsvarande standard. Dessutom görs ett tillägg för tillgång till garage. Produktionen mäts som kallhyra. Förut utgick beräkningen års basårsvärde, som skrevs fram med förändringen i bostadsstocken och förändringen av hyror för hyresrätter och garage. Basårsvärdet baserades till stor del på uppgifter över antalet hus enligt Folk och bostadsräkningen (FoB) 1990. Eftersom det inte kommer att genomföras någon ny FoB, har beräkningen lagts om i samband med den revidering, som genom- fördes av NR 2002. beräknas värdet utifrån antalet småhus från fastighetstaxeringen, hyra för garage och genomsnitt- lig yta och hyra per kvadratmeter för hyresrätter. Beräkningen är stratifierad på region, byggnadsår och lägenhetsstorlek. Avdrag görs för uppvärmningskostnader. Kostnaden för uppvärmning av- ser de kostnader som skulle ha inträffat med normal temperatur (enligt NR:s energibalanser och gradindex). För boende i fritidshus finns inte användbara, representativa, upp- gifter om hyror att göra beräkningen ifrån. Därför beräknas nytt- jandevärdet från kostnadssidan som summa kostnader för räntor, onera (sophämtning, vatten och sotning), försäkringstjänster, repa- ration och underhåll, fastighetsskatt samt kapitalförslitning. Övrig fastighetsförvaltning består framför allt av lägenheter i fler- bostadshus och uthyrning av lokaler. Branschens produktionsvärde baseras på företagsstatistiken (FS) med tillägg för bostadsrätts- föreningar (då dessa inte undersöks av FS). Nedan beskrivs hur produktionsvärdet för produktgrupperna hyresrätter och bostads- rätter beräknas. Produktionsvärdet består av hyresintäkter för hyresrätter i fler- bostadshus exklusive kostnader för uppvärmning. Av samma anled- ning som för egnahem har beräkningarna lagts om i samband med revideringarna av NR . baseras produktionsvärdet på bostadsytan enligt fastighetstaxeringen och hyra per kvadrat- meter för hyresrätter. Beräkningen är stratifierad på region, bygg- nadsår och lägenhetsstorlek. Avdrag görs för uppvärmningskost- nader, som i detta fall avser de faktiska kostnaderna (NR:s energibalanser). En innehavare av en bostadsrätt äger inte sin lägenhet, utan en an- del i en bostadsrättsförening. uppgift är att tillgodose det löpande underhållet av fastigheten etc. För detta betalar innehavaren en avgift. Avgiften är i allmänhet lägre än mot- svarande hyror i hyresrätter. Men i NR skattas hyreskostnaden för bostadsrätter med information om hyreskostnaden per kvadrat- meter för hyresrätter med motsvarande standard. I övrigt genom- förs beräkningen enligt samma principer som för hyresrätter i fler- bostadshus. Uthyrning av fordon och maskiner m.m., SNI 71 Branschen består av företag vars huvudsakliga verksamhet är uthyr- ning av fordon och maskiner utan bemanning samt av hushålls- artiklar och varor för personligt bruk. Källa är FS och intermittenta undersökningar. Databehandlingsverksamhet m.m., SNI 72 Produktionen består av datakonsultverksamhet, databehandling, data- basverksamhet, reparationer, handelsmarginaler m.m. Källa för års- beräkningarna är FS som ger information om försäljningsintäkter, kostnader i verksamheten m.m.