sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — För att en funktion av det slag som vi föreslår verkligen ska kunna fungera som ett enzym i kommunikationen mellan å ena sidan medborgare och företag och å andra sidan myndigheter, kommuner och landsting fordras dessutom resurser. För att uppnå effekt i arbetet behövs en kritisk massa med insikt och kompetens inom informationsområdet. Det finns en klar risk att en nyinrättad myndighet för den funktion vi vill se inte skulle få tillräcklig styrka för att bli så flexibel som är önskvärt. Man kan inte heller bortse från att en mindre myndighet med nödvändighet måste ägna en förhållandevis större del av anslagna medel åt administration i stället för åt kärnverksamheten. Placering av ansvaret för verksamheten Våra överväganden leder oss alltså till slutsatsen att den framtida och samordnade verksamheten får bättre förutsättningar att uppnå sina syften om den placeras på Statskontoret och knyts samman med de utvecklingsprojekt som pågår där än om verksamheten placeras på en nyinrättad och förhållandevis liten myndighet. Ytterligare ett skäl för denna bedömning är att en permanent verk- samhet kan komma i gång med sitt egentliga arbete snabbare inom ramen för Statskontoret än om en ny myndighet ska inrättas. 16.3Placering på en befintlig förvaltningsmyndighet: andra alternativ Under utredningstidens gång har vi även övervägt om det vid sidan av Statskontoret finns någon annan befintlig myndighet som är mer lämpad att ges ansvar för den funktion som vi föreslår. Verket för näringslivsutveckling, , ansvarar på Närings- departementets uppdrag för projektet . Eftersom vi föreslår en organisatorisk samordning med Företagar- guiden är det naturligt att överväga om hela den funktion vi föreslår skulle kunna placeras på . har en tydlig näringslivs- och företagsorienterad verksamhetsinriktning. Dess verksamhet har emellertid inget naturligt medborgarperspektiv och myndigheten har vid sidan av arbetet med Företagarguiden inte en lika central roll som Statskontoret i utvecklingen av den elektro- niska samhällsinformationen och den offentliga sektorns elektro- niska tjänster. är av den anledningen mindre lämpligt för uppgiften att svara för en samordnad funktion för samhälls- information. Det vore över huvud taget främmande att låta vara samordningsmyndighet för rättsinformations- systemet. Frågorna kring samhällsinformation har ett tydligt medborgar- perspektiv och syftar till att stärka medborgarnas ställning. Det perspektivet finns på det konsumentpolitiska området där är central förvaltningsmyndighet med huvud- ansvar för att genomföra den statliga konsumentpolitiken. Det område som den funktion som vi föreslår ska spänna över är dock betydligt vidare än verksamhetsfält. Inte minst uppgifterna kring rättsinformationssystemet är främmande för verksamhet. har att verka i medborgarnas intresse i deras egenskap av konsumenter. Placering av ansvaret för verksamheten SverigeDirekt-tjänstens målgrupp ingår vidare inte bara med- borgare utan även företag, en målgrupp vars intressen Konsument- verket normalt inte har att bevaka. Vi bedömer att det kan finnas risk för intressekollisioner om i en viss verk- samhet även ska iaktta företagarintressen. Den föreslagna samord- ningen av portalerna SverigeDirekt och Företagarguiden talar i samma riktning. Vissa beröringspunkter finns vidare med Datainspektionens verksamhet, som givetvis domineras av frågor med anknytning till elektronisk information. Inspektionen är central förvaltnings- myndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Inspektionen ska också följa utvecklingen på IT-området när det gäller frågor som rör integritet och ny teknik. Verksamheten är huvudsakligen inriktad på tillsynsverksamhet. Det kan inte uteslutas att intresset att vidareutveckla den elektroniska samhällsinformationen kan komma i konflikt med det integritetsskydd som Datainspektionen ska vaka över. Redan av det skälet är det olämpligt att Datainspektionen tillförs de nu aktuella uppgifterna kring elektronisk samhällsinformation. Vidare är Datainspektionens verksamhet starkt koncentrerad till person- relaterade uppgifter. Merparten av samhällsinformationen har inte någon sådan anknytning. Regeringen har i propositionen Fortsatt förnyelse av total- försvaret (prop. 2001/2002:10) föreslagit att ska läggas ned och att en ny plane- ringsmyndighet med uppgift att samordna planeringen för bered- skap mot svåra påfrestningar på samhället i fred och civilt försvar inrättas. Den nya planeringsmyndigheten föreslås ges ett samman- hållande myndighetsansvar för samhällets IT-säkerhet. I proposi- tionen föreslås också att en funktion för IT-incidenthantering ska inrättas och att en funktion för teknikkompetens inom IT-säker- hetsområdet inrättas. Den nya planeringsmyndigheten föreslås alltså få ansvaret för IT-säkerhetsfrågor. Sådana frågor är givetvis betydelsefulla men avser i första hand den elektroniska infra- strukturen och utgör inte en tillräcklig beröringspunkt för att den nya planeringsmyndigheten ska vara en naturlig huvudman för de här aktuella arbetsuppgifterna. Som nämnts ovan har , , i en rapport till regeringen föreslagit att PTS ska få i uppdrag att utarbeta information om priser och leverantörer, information om avtals- Placering av ansvaret för verksamheten villkor och avtalstecknande, teknisk information, information om säkerhet vid e-handel, säkerhet på nätet, Internets användnings- områden samt information om funktionshindrades behov och tillgång till särskilda tjänster. PTS föreslår också att diskussions- nätverk och referensgrupper startas för att förbättra erfarenhets- utbytet. Särskilt de sistnämnda arbetsuppgifterna sammanfaller med uppgifter som vi anser bör ingå i en funktion för elektronisk samhällsinformation. Liksom beträffande den föreslagna plane- ringsmyndigheten som nämns ovan har uppgifterna i rapporten fokus på IT-frågor och inte på samhällsinformation. Vi bedömer därför att PTS inte är en tänkbar hemvist för den funktion vi före- slår. Mot bakgrund av den genomgång som vi företagit kan vi inte se att det finns någon befintlig myndighet vid sidan av Stats- kontoret som – med hänsyn till nuvarande verksamhet och kompetens – är bättre lämpad än Statskontoret att ansvara för verksamheten inom SverigeDirekt och de andra uppgifter som föreslås samordnas med SverigeDirekt. 17Hur ska verksamheten ledas inom Statskontoret? Vårt förslag: Inom Statskontoret ska det inrättas ytterligare ett insynsråd. Detta råd ska hantera frågor kring elektronisk samhällsinformation och elektronisk förvaltning. Kommuner och landsting ska beredas plats i rådet. Myndigheten ska vara skyldig att samråda med rådet i viktigare frågor som rör elektronisk samhällsinformation och elektronisk förvaltning. För medborgare och företag utgör den lokala informationen en viktig del av det totala informationsutbudet. Det är viktigt att finna ledningsformer som bidrar till att hela det offentliga – över de traditionella sektorsgränserna – kan samverka kring frågor som gäller elektronisk samhällsinformation. Det är därför angeläget att kommuner och landsting även fortsättningsvis kan få med- inflytande över den verksamhet som gäller portalerna Sverige- Direkt och Företagarguiden och elektronisk samhällsinformation i övrigt. Detta har varit en ledstjärna i utredningsarbetet och bör särskilt understrykas när verksamheten placeras på en redan befintlig förvaltningsmyndighet. I våra direktiv framhålls också att det, med hänsyn till kommunernas och landstingens stora andelar av den samlade samhällsinformationen, är viktigt att samarbetet med och fortsätter. Det är viktigt att finna en form för inflytande från kommuner och landsting som stimulerar och leder till engagemang och för- ankring hos kommuner och landsting. För att verksamheten ska vara till nytta för medborgare och företag krävs att verksamheten vänder sig till och stöder hela den offentliga sektorn. Den verk- samhet som Statskontoret får ansvaret för kommer att vara beroende av informationsproducenternas förtroende för att dess råd och rekommendationer ska få genomslag. Verksamheten kommer inte att få större legitimitet än den själv förtjänar genom Hur ska verksamheten ledas inom Statskontoret? Statskontoret måste därför för den nu aktuella verk- samheten få en ledningsform som naturligt främjar ett brett ansvarstagande för den elektroniska samhällsinformationen och den elektroniska förvaltningen över hela den offentliga sektorn. Statskontoret är organiserat som ett enrådighetsverk. Det inne - bär att myndighetens chef är den högsta beslutande nivån inom myndigheten. Myndighetschefen har ensam ansvaret för verksam- heten inför regeringen. I regel har ett enrådighetsverk ett råd- givande organ med av regeringen tillsatta ledamöter, ett s.k. insyns- råd. Vid Statskontoret finns ett sådant råd med uppgift att ge generaldirektören det stöd som behövs för att bedriva verksam- heten effektivt och i enlighet med dess syfte. Enligt instruktionen för Statskontoret består rådet av generaldirektören och ytterligare högst åtta personer som utses av regeringen. Generaldirektören är rådets ordförande. Inflytande från kommuner och landsting bedömer vi kan säker- ställas genom medverkan i ett råd. Det skulle vara möjligt att anpassa sammansättningen i det befintliga insynsrådet så att kommuner och landsting får inflytande. Det befintliga insynsrådet bygger emellertid på tanken att Statskontoret i första hand är en stabsmyndighet åt regeringen och har en sammansättning som utgår från den rollen. En ändamålsenlig hantering av frågorna kring elektronisk sam- hällsinformation och elektronisk förvaltning kräver att det råd som ska hantera frågorna har bästa möjliga kunskap i dessa specifika frågor och har förankring i hela den offentliga sektorn. Det är därför en bättre lösning att – parallellt med det nu befintliga rådet inom Statskontoret och rådet inom rättsinformationssystemet – tillskapa ytterligare ett insynsråd för frågor kring elektronisk samhällsinformation och utveckling av den elektroniska förvalt- ningen med representanter även från kommuner och landsting. Mot en sådan lösning skulle kunna invändas att ytterligare ett råd riskerar att splittra verksamheten och resurserna. Vårt synsätt är dock det motsatta: genom att inrätta ett särskilt råd kring frågor om elektronisk samhällsinformation och elektronisk förvaltning kan dessa frågor få en kompetent och koncentrerad hantering. Frågorna får också därigenom naturligt det utrymme som deras vikt kräver. Inom Statskontoret finns dessutom Statens e-forum för informell samverkan i frågor som hör till den elektro- niska förvaltningen. Frågorna hanteras alltså på ett Hur ska verksamheten ledas inom Statskontoret? speciellt sätt inom Statskontoret. Kommuner och landsting ska beredas plats i det nya råd som vi föreslår. Även om det kan bli aktuellt senare ser vi inte anledning att nu – kort efter det att utvecklingsprojektet avslutats – föreslå några materiella ändringar i rättsinformationsförordningen. Det inom ramen för rättsinformationssystemet befintliga rådet bör således finnas kvar. För att garantera kommuner och landsting inflytande över verk- samheten genom deltagande i rådet bör det tillskapas en samråds- plikt för myndigheten. Myndigheten bör vara skyldig att samråda med rådet innan den fattar beslut som är av principiell betydelse i frågor som gäller elektronisk samhällsinformation och elektronisk förvaltning. En motsvarande samrådsplikt gäller inom rättsinformationssystemet. Vårt förslag: Den nya verksamheten inom Statskontoret ska påbörjas . Vi bedömer att den nya verksamheten kan påbörjas inom Stats- kontoret . Det är viktigt att organisationen kan vara operativ från början för att undvika ytterligare tidsförluster i pågående utvecklingsarbete. För att uppnå detta syfte bör det vara möjligt att före på olika sätt förbereda överflyttningen till Statskontoret. 19Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för Vårt förslag: Som en följd av att ansvaret för den framtida och samordnade verksamheten placeras på Statskontoret får Statskontoret i uppgift att ansvara för portalerna SverigeDirekt och Företagarguiden, att lämna medborgare och företag upp- lysningar om vilka offentliga organ de ska vända sig till i olika frågor, att stödja myndigheter, landsting och kommuner att utöva sitt ansvar för den elektroniska samhällsinformationen, att främja användningen av enhetliga kvalitetskrav för den elektroniska samhällsinformationen, att följa upp och bearbeta erfarenheter på den elektroniska samhällsinformationens område samt att föra och göra tillgängligt ett register med bas- uppgifter om alla myndigheter. Statskontoret ska också vara samordningsmyndighet för rättsinformationssystemet och ansvara för portalen Lagrummet. Vårt uppdrag innefattar enligt direktiven att föreslå hur den verk- samhet som bedrivs i projektform under benämningen SverigeDirekt ska ges en permanent form och därvid överväga hur verksamheten ska organiseras och utvecklas . I den före- gående framställningen har vi pekat ut ett antal uppgifter som vi menar hör hemma inom den verksamhet som bedrivs under benämningen SverigeDirekt. Några uppgifter är nya, dvs. det finns ingen som har ansvaret för dem, medan andra uppgifter är sådana som är placerade på annat håll men som samman- hänger med verksamhet som bör samordnas med SverigeDirekt. Vidare har vi föreslagit att verksamheten bör vara en del av Statskontoret. I detta avsnitt har vi sammanfört de olika uppgifterna för att ge en samlad bild av den verksamhet som Statskontoret föreslås få Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för Sammanställningen ligger till grund för de ändringar i förordningen (1992:877) med instruktionen för Statskontoret som följer av våra förslag. Vi menar att det är mycket väsentligt att verk- samheten får en tydlig position i Statskontoret. I avsnitt 13.4 har vi redovisat att det pågår en rad olika utred- ningar och uppdrag som gränsar till vårt utredningsuppdrag. Vi har haft att anpassa ansvarområdena för den av oss föreslagna verksam- heten till det utredningsarbete som pågår på andra håll. Allmänt kan sägas att Internet på ett genomgripande sätt har förändrat tillgängligheten till myndigheters, kommuners och landstings information och därmed också nämnda sektorers sätt att arbeta med samhällsinformation. Möjligheten att tillhandahålla informationen elektroniskt har medfört behov av nya strukturer och andra former av samordning än tidigare informationsstrukturer gjorde. Det är nödvändigt att den verksamhet vi föreslår får vara lyhörd för utvecklingen och ges så flexibla uppgiftsramar att den kan anpassa sig efter den utveckling som sker. Det bakomliggande syftet med verksamheten ska dock vara att göra den offentliga förvaltningen mer tillgänglig för medborgare och företag och på så sätt stärka demokratin och förbättra det allmännas service. 19.2Portalerna SverigeDirekt och Företagarguiden En primär uppgift för den verksamhet vi föreslår är att tillhanda- hålla en webbplats som ska vara den gemensamma ingången till den offentliga sektorns information och tjänster på Internet, dvs. portalen SverigeDirekt, och en webbplats med gemensam ingång till denna information och dessa tjänster för företagare, dvs. I uppgiften ligger att svara för utbyggnad, drift, underhåll och utveckling av portalerna. Inledningsvis innebär det uppbyggnad och utbyggnad av de alternativa sökvägarna för olika användargrupper på portalen SverigeDirekt. Här har vi särskilt pekat på utbyggnad av en livssituationsorienterad sökväg där erfarenheter hämtas från Samhällsguiden, som vi föreslår upphör som egen tjänst efter detta. Därefter är det angeläget att sökvägarna underhålls och utvecklas. Det finns anledning att betona utveck- lingsmomentet: för att portalerna och deras sökvägar ska vara så användbara som möjligt är det angeläget att portalernas utbud och sökvägar anpassas allt eftersom det informations- och tjänsteutbud Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för som de länkar till förändras. Inte minst det elektroniska tjänste- utbudet kan förväntas växa – och växla – . Utbyggnad, drift, underhåll och utveckling av portalernas sök- vägar innebär också att verksamheten har att ta ställning till vilken form av fritextsökning det bör finnas på portalerna samt att utveckla frågor kring sökmotorn. För dem som inte har tillgång till Internet eller som inte på egen hand hittar den eftersökta informationen via SverigeDirekt ser vi ett behov av att motsvarande vägvisningstjänst som tillhandahålls via portalen SverigeDirekt ska erbjudas medborgare och företag per telefon, e-post, telefax eller brev. finns det en möjlig- het att kontakta redaktionen för SverigeDirekt per telefon eller e- post. För att lika god vägvisning ska erbjudas alla grupper av informationssökande bedömer vi att ett komplement av angivet slag uttryckligen bör anges som en uppgift för den nya verksam- heten. I linje med våra överväganden i övrigt är det angeläget att sakinformationen tillhandahålls av den myndighet som ansvarar för den. Den kompletterande vägvisningstjänsten per telefon och e- post bör således begränsas till att lämna upplysning om vilket organ i det offentliga man bör vända sig till med en viss fråga. 19.3Stöd, samordning och samverkan kring samhällsinformation En av de principer som gäller för svensk samhällsinformation är att ansvaret för informationen ska ligga på respektive myndighet och integreras i den övriga verksamheten. Som Informations- delegationen pekade på kan integrationsprincipen medföra vissa nackdelar för medborgarna eftersom information från många myndigheter kan bli svåröverskådlig och ge en splittrad bild. För myndigheterna kan verksamheten sedd i ett större sammanhang leda till dubbelarbete med höga kostnader som följd (SOU 1984:68 s. 93). Delegationen fann därför att det var angeläget att det inrättades ett samordningsorgan för samhällsinformation. Detta behov kvarstår. Som också har framhållits av vissa informations- producenter vid de avstämningsmöten vi genomfört måste dock den alltigenom bärande principen vara att ansvaret för informa- tionen ska ligga på respektive myndighet. En central uppgift för den föreslagna verksamheten är att genom samverkan med de myndigheter, kommuner och landsting som Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för portalen SverigeDirekt länkar till vidareutveckla de offentliga informationstjänsterna. Behovet av ett sådant samverkansforum, som kan stödja myndigheter, kommuner och landsting i deras ansvar för samhällsinformation och verka för samordning, framstår som allt starkare. Statskontoret har en central roll i frågor som rör utvecklingen av den elektroniska förvaltningen men har inget heltäckande uppdrag. Med den nya verksamheten vidgas Stats- kontorets ansvar. En särskilt viktig uppgift gäller kvaliteten på den elektroniska samhällsinformationen. Statskontoret har redan regeringens uppdrag att ta fram gemensamma kvalitetskriterier för elektronisk samhällsinformation. Statskontoret bör inom ramen för den nya verksamheten också få ansvar för att förvalta, genomföra och vidareutveckla kvalitetskriterierna. Särskilt i förhållande till s.k. informationssvaga grupper – bl.a. personer med olika funktions- hinder eller med språksvårigheter – är det viktigt med sådana kriterier som ökar tillgängligheten till informationen. Samverkan med informationsproducenterna bör också ske kring sökfrågor i syfte att användarna lättare och med större träff- säkerhet ska hitta den information de söker efter. Det kan gälla gemensam utveckling av sökstrukturer, framtagande och underhåll av en för den elektroniska informationen gemensam terminologi och gemensam användning av sökmotorer. Ett annat område för samverkan är främjandet av ett begripligt språk i den elektroniska samhällsinformationen. En roll som samverkansforum för elektronisk samhälls- information ställer höga krav på den myndighet som ska fullgöra uppgiften. Det krävs förutom bred informations- och kommuni- kationskompetens även nischkompetens inom t.ex. portal- strategifrågor, söksystem, juridik och förvaltning. Flera av dessa kompetensområden finns representerade inom Statskontoret men en uppbyggnad särskilt av informations-, rättsinformations- och kommunikationskompetens kommer att bli nödvändig. Statskontoret bör inom ramen för den nya verksamheten ha till uppgift att bevaka att samhällsinformationens intressen tillgodoses när t.ex. utredningar som behandlar fr ågor av intresse för samhällsinformationen lägger fram förslag. Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för Vid de avstämningsmöten som vi genomfört har särskilt de informationsansvariga i kommuner och landsting uttryckt önske- mål om en funktion som t.ex. kan ta initiativ till breda, gemen- samma användarundersökningar som många informations- producenter har nytta av. Att samordna och sprida resultatet av sådana undersökningar bidrar till en effektivare – och mer rationell – utveckling av samhällsinformationen. Detta bör vara ett självklart inslag i den nya verksamheten. Ett led i verksamheten kan vara att arrangera kurser och seminarier för informationsproducenterna. Den nya verksamheten kan t.ex. ta ett större ansvar för den årliga konferensen @ rummet. 19.5Tillhandahållande av ett register med basuppgifter om alla myndigheter För att det allmänna ska fullgöra sitt åtagande i förhållande till medborgare och företag har vi tidigare bedömt att det krävs en offentlig funktion som ansvarar för och kostnadsfritt tillhanda- håller korrekta namn- och adressuppgifter till statliga myndigheter, kommuner och landsting. Denna funktion bör kunna anförtros den nya verksamhet som vi föreslår. Vi har funnit att samma myndighet som ska ansvara för verksam- heten inom SverigeDirekt och Företagarguiden också bör vara samordningsmyndighet för rättsinformationssystemet. Enligt rätts- informationsförordningen (1999:175) ska samordningsmyndig- heten *samordna frågor om standardisering i rättsinformations- systemet; *ansvara för sammanlänkning av de deltagande databaserna; *sköta praktisk samordning och gemensamma driftsfrågor; *träffa avtal med dem som vill delta i systemet enligt 9 §; *avgöra om den obligatoriska informationen uppfyller kraven enligt denna förordning och ge anvisningar om kraven inte är uppfyllda; Närmare om vilka uppgifter som Statskontoret får ansvar för *ge råd till de deltagande offentliga organen; *bevaka gemensamma säkerhetsfrågor och *anordna årliga möten med systemets användare. Dessa uppgifter sköts av men bör nu föras över till Statskontoret. SverigeDirekt-portalen har fungerat som officiella nationella portal. SverigeDirekt ska även vara nationella ingång till den offentliga sektorn. Statskontoret biträder regeringen med deltagande i EU:s arbete på IT- området. Det är naturligt att den verksamhet vi föreslår knyts samman med Statskontorets internationella arbete. Statskontoret bör med den nya verksamheten över huvud taget vara det organ som representerar i EU och andra internationella samman- hang i frågor som gäller elektronisk samhällsinformation. 20Finansiering och övriga konsekvensanalyser För vårt utredningsarbete gäller bestämmelserna om kostnads- beräkningar och andra konsekvensanalyser i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting ska förslag till finansiering lämnas. Om utredningens förslag har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet.