sou · GQB390d2 · 2003-01-01 00:00:00 — De som inte var re- gistrerade men kunde identifieras blev nu registrerade i sektionens lokala register.568 Bilagan har bara återfunnits i det material som sektionen i lämnat efter sig. Det förefaller dock sanno- likt att samma rapport gått ut för bearbetning till samtliga sektio- ner i landet. Liknande listor med namn hämtade från Vietnambulle- tinens redovisning av insamlade medel skickades ut till samtliga sektioner både 1965 och 1966.569 Bland handlingarna från finns också de register- blanketter kvar som upprättades med stöd av insamlingsrapporten. Här finns t.ex. blankett för Å som var kartongarbetare och född 568Se handlingar i: Säkerhetspolisen, . Handl tillhörande reg vol 154. 569Se handlingar i akt 1:01/10 b löpnr 1 A. . Det enda som var känt om honom och som alltså utgjorde registreringsgrund var att han skänkt till . En annan blankett gäller V, studerande och född . Om V var endast känt att han före- kom i en rapport från då han rekvirerat Viet- nambulletinen från . Båda dessa registreringar inför- des i sektionens arbetsregister vilket inte ska förväxlas med det i förda centralregistret. Det var centralregistret som ut- gjorde det huvudsakliga underlaget vid personalkontroll. Lokalt och även centralt registrerades personer i arbetsregister i väntan på att ytterligare uppgifter skulle komma in som kunde motivera en upphöjelse till registrering i centralregistret. fick man vänta . När det gäller V låg sektionen i på uppgifterna om honom till 1977. En notering på blanketten visar att uppgiften då ansågs vara gammal och inte värd att översändas till . Arbetsblankett finns också för H som skrivit en insändare i Folkbladet-Östgöten med anledning av att kritik riktats mot Svenska Kommitténs för lotteri. H menade att kritiken var obefogad och att folk borde visa solidaritet med folk och köpa kommitténs lotter. En plats i arbetsregistret i var också vikt för med- lemmarna i FNL-gruppen på Hagagymnasiet. I den mån dessa var kända och identifierade blev de också införda i arbetsregistret. Re- gistrerad på arbetsblankett blev också en man vid namn vars namn kommit upp i en utredning om narkotikabrott. C hade inget med själva utredningen att göra men en av dem som för- hördes, T, hade nämnt att han umgicks med C och att de hade samma inställning. På den arbetsbankett som upprättades för C antecknades följande omständigheter: I Minnesanteckningar från polis- distrikt den omtalas att en yngling vid namn vill omdana samhället, ogillar den amerikanska imperialismen, deltagit i demonst- rationer, provat haschrökning mm. C har samma inställning som T.570 Utifrån dessa kriterier skulle säkerligen en inte så liten del av den svenska ungdomen kunnat komma ifråga för registrering. Det är inte osannolikt att just dessa åsikter förekom ymnigt bland svenska ungdomar . Säkert provade en och an- 570 Arbetsblankett i: Säkerhetspolisen, . Handl tillhörande reg vol 154. nan också på att röka hasch. En annan arbetsblankett gäller en kvinna, , född . Det som lades henne till last var att hon en- ligt uppgift ofta för resonemang i vänsterstil. Enligt upp- giftslämnaren skulle hon vara mycket åt vänster och kunde därför väntas iakttagas i FNL-sammanhang.571 Överhuvud taget förefaller den lokala registreringen i Norr- ha bedrivits mycket nitiskt. Varje namn som kom upp i en rapport från eller kunde identifieras som deltagare i en de- monstration infördes i arbetsregistret. I åtminstone ett fall behöv- des inte ens ett namn. Sålunda kom en person att registrerades un- der beteckningen Baskern. Baskern hade iak-ttagits under en FNL-demonstration 1970 och registrerades med arbetsblankett 1971 efter att ha ingått i en grupp FNL-are som stod med banderoller utanför i . Problemet med registreringen var att personen förblev oidentifierad. Registrerings- blanketten finns dock kvar. Sektionen i bedrev också spaning mot FNL- gruppens interna möten och demonstrationer. övervakades regelmässigt FNL-aktiviteter som fredagssam- mankomster, demonstrationer och 1:a majfirande. I samband med 1:a majdemonstrationen 1968 fotograferades också FNL-avdeln- ingen och de som inte redan var registrerade fogades in i arbets- registret. Spaning bedrevs också mot FNL-are som sålde Vietnam- bulletinen eller bedrev insamlingsverksamhet för Vietnam.572 I de- cember 1968 assisterade sektionen i kollegerna i Lin- med att övervaka den bössinsamling som FNL-gruppen i utförde till förmån för . Vid övervakningen konstaterades att det oftast var ungdomar i tonåren som ställt sig utanför , EPA eller Systembolaget försedda med plakat med bilder på lemlästade barn samt insamlingsbössor. Insamlarna skug- gades också efter avslutad insamling och kunde då följas hem till den man som ansvarade för insamlingen. Eftersom den ansvarige fortfarande stod kvar med sin bössa utanför EPA kunde säkerhets- polisen dra den slutsatsen, att andra familjemedlemmar hos S även torde vara engagerade i insamlingsverksamheten.573 FNL-gruppen i var mycket väl medveten om att säkerhetspolisen intresserade sig för verksamheten. I en intervju i 572Se en mängd handlingar i: Säkerhetspolisen, . Handl tillhörande reg vol 154. 573Rps/Säk, EL, till Rps/Säk 16/1 1969. Akt 250:09/12, löpnr 1 A. . Östgöten 1971 förklarade en FNL-aktivist på direkt fråga att man misstänkte både telefonavlyssning och postkontroll, dock utan säkra belägg. Man hade emellertid lagt märke till säker- hetspolisens yttre spaning: Däremot vet vi att polisen regelbundet foto- graferar oss vid demonstrationer, vid böss- insamlingar osv. Så snart en ny medlem är med vid en insamling så blir han fotograferad. De här bilderna tar väl inte civilklädda poliser för sitt nöjes skull eller för familjealbumet. Det måste vara fråga om en inventering av oss och någon form av registrering.574 FNL-arna i hade uppenbarligen ganska god inblick i den övervakning som säkerhetspolisen bedrev mot dem. Sektionen i fortsatte att utreda FNL-rörelsen även långt efter att man på central nivå i avskrivit FNL-rörelsen som hot. hade i samband med annan spaning ett hembesök gjorts i en lägenhet varvid tidningar med FNL-anknytning påträffats. I den PM som upprättades efter besöket fastslogs att i anledning av de påträffade tidningarna kommer lägenheten i fortsättningen att tittas till och då skall en noggrannare koll göras betr skrifter o dyl.575 Så sent som skedde övervakning i samband med att tvåårsdagen av firades i Norrköping.576 1976 hittade polisen i i samband med utredning om ett in- brott i en källare två medlemskort i FNL-grupp utfärdade . Rimligtvis borde medlemskort i en FNL-grupp varit ointressanta 1976, efter och efter att upphört. Så inte för sektionen i som via krypterat telex efterhörde vid sektionen i om de två personerna var kända. Av svaret framgick att de inte var kända hos säkerhetspolisen i . Däremot förekom den ene universitetskatalog.577 574Folkbladet Östgöten 9/10 1971. Klipp i: Säkerhetspolisen, . Handl tillhörande reg vol 154. 575Anmälan om misstänkt extr verksamhet 21/5 1974. Handl tillhörande reg vol 154. 576Se handlingar i: Säkerhetspolisen, . Handl tillhörande reg vol 154. Före införandet av personalkontrollkungörelse fanns inga formella restriktioner beträffande vad säkerhetspolisen fick anteck- na i sina register. beslutades också att anhängare till åt nationella befrielsefront skulle registreras.578 De bevarade övervakningsrapporterna tyder på att säkerhetspolisen, åtminstone inledningsvis, eftersträvade en to- tal kartläggning av FNL-rörelsens aktiva. I en rapport rörande olag- liga demonstrationer daterad omtalas att man räknar med ca 1 000 FNL-anhängare i varav unge- fär 400 är kända av säkerhetspolisen.579 Att de FNL-anhängare som också kunde identifieras blev registrerade antyds i en rapport från övervakning av kontoret på . Vid övervakningen sågs en yngling komma ut från kontoret. Ynglingen skuggades sedan via till en lägenhet på . Han kunde senare med 99-procentig säkerhet iden-tifieras. Till detta har säkerhetspolisen fogat att återstående proc gör väl att vi tv inte reg J.580 Vid föreståndarmötet ventilerades en del problem som fanns beträffande registrering av FNL-anhängare. Här fram- fördes bl.a. att deltagande i legal demonstration inte skulle utgöra registreringsgrund. Medlemskap som ju var ett ofta använt kriter- ium var inte heller användbart eftersom något formellt medlemskap inte fanns inom FNL-grupperna. Praxis var istället att registrera alla som visat aktivitet i FNL-arbetet. Beträffande hur detta skul- le definieras fördes viss diskussion. Kommissarie i med- delade att sektionen registrerade dem som innehade ledande ställ- ning samt dem som medverkade i illegala demonstrationer. En all- män mening på mötet var också att man skulle anse dem som säl- jer FNL-gruppernas propagandaalster såsom aktiva och registrer- ingsmogna. Däremot varnades allmänt för att registrera bidrags- givare enbart med detta som grund.581 Att praxis såg ut på detta sätt får stöd i annat källmaterial. genomfördes ett olagligt demonstrationståg i protest mot jagaren besök i . 578Protokoll rotelchefssammanträde 1/6 1967. Rps/Säk. Serie A I 1966-79 vol 1. 579Redogörelse för vissa politiskt styrda demonstrationer . Rps/Säk 22/11 1967. Akt 250:09/12. Löpnr 1/2. 580PM Rps/Säk 29/9 1967. Akt 250:09/12. 581PM angående frågor som behandlades vid föreståndarmötet den 22 - . som begår folkmord i The US aggression in Viet- nam is Criminal. Samtliga nio som kunde identifieras registrerad- es.582 Liknande registrering gjordes av demonstranter i som 1967 demonstrerade mot ett besök av jagaren I samband med protesterna uppstod en debatt i Östgöten där ledarsidan tog avstånd från de- monstrationerna. En person som skrev en insändare och försvarade demonstrationerna blev nu registrerad. Som underlag för beslutet om registrering ingick också en skrivelse som mannen författat till åklagarmyndigheten i där myndigheternas och tid- ningarnas ställningstagande i frågan kritiserades.584 I samband med att FNL-grupp lämnade in ansökan om tillstånd för bössinsamling i skedde registrering av gruppens styrelsemedlemmar. Efter det att den för insamlingen an- svarige i gruppen riktat ansökan om tillstånd till polismyndigheten i krävdes att denne också skulle lämna in bl.a. bestyrkt för- teckning av . När svar inkom konstaterade säkerhetspolisen att ordföranden redan fanns registrerad som kommunist. Kassören registrerades nu i anslutning till sina föräldr- ar som redan fanns registrerade i egenskap av kommunister. Den tredje ledamoten av styrelsen i FNL-grupp var sekret- eraren som registrerades med blankett i FNL-akten. Om sekre- teraren hade säkerhetspolisen från tillförlitlig sagesman erfarit att mannen var intresserad av u-landsarbete och har stark dragning åt vänster.585 Att vara ansvarig för bössinsamling till kunde också var grund för registrering. Sålunda blev den ansvarige i registrerad med detta som grund.586 Registrerade blev också två av medlemmarna i Falu Gymnasium Top Secret Pipe Smoking Club. Den ene, blott , sades vara en av de mest aktiva inom Falu FNL-grupp och med all sä- kerhet medlem av VUF. Vidare hade han rekvirerat propaganda- material på både engelska och tyska samt deltagit i en demonstra- tion mot storfinansen och Wallenbergarna . Den andre var äldre och hade på sin meritlista enbart att han i samband med en Vietnamdemonstration 1967 transporterat banderoller och propaganda i sin bil.587 582PM angående demonstration vid förtöjningsplats i hamn lördagen den 1/7 1967. Akt 250:09/12 löpnr 1 A. . 583Rps/Säk, , till Rps/säk 6/7 1967. Akt 250:09/12 löpnr 1 A. . 584Rps/Säk, , till Rps/säk 18/7 1967. Akt 250:09/12 löpnr 1 A. . 585Rps/Säk, till Rps/Säk 5/6 1968. Akt 250:09/12 löpnr 1 A. . 586Rps/Säk, till Rps/Säk, 29/3 1968. Akt 250:09/12 löpnr 1 B. . 587Rps/Säk, till Rps/Säk, 29/11 1968. Akt 250:09/12 löpnr 1 B. . infördes nya, av regeringen utfärdade, regler för hur personalkontrollen skulle hanteras inom säkerhetspolisen. I den s.k. personalkontrollkungörelsen stadgades att anteckning i sä- kerhetspolisens register inte fick ske enbart på grund av att någon genom tillhörighet till organisation eller på annat sätt givit uttryck för politisk uppfattning. Hur detta i praktiken skulle fungera vål- lade huvudbry inom säkerhetspolisen.588 För att på något sätt ge riktlinjer för arbetet utfärdade anvisningar för säkerhetsavdelningens register kallade HT 16. Bestämmelserna trädde i kraft och stadgade föl- jande beträffande politiska ytterlighetsorganisationer. Det är emellertid ett välkänt faktum att vissa politiska ytterlighetsriktningar företräder men- ingar som syftar till att omstörta det demo- kratiska samhället med våldsamma medel. Ris- ken att medlem i eller sympatisör med sådan organisation är beredd att deltaga i samhällsfi- entlig verksamhet är uppenbar. Sådan person måste kontrolleras av säkerhetstjänsten. Grun- den för registreringen ligger dock inte i den politiska uppfattningen som sådan utan är och förblir risken för samhällsfientlig verksamhet. Styrelsen har fastställt vilka organisationer som kan bedömas företräda sådana samhälls- fientliga meningsriktningar. Se bilaga 1. I bilaga 1 till HT 16 fanns som första punkt under rubriken revo- lutionära organisationer följande avsnitt: na /KFML och KFML(r)/. Häri inbegripes De Förenade FNL-grupperna (DFFG), dock end- ast i den mån dessa fungerar som rekryterings- bas för KFML. 588 Se t.ex. kommissarie K:s uttalande i samband med ett föredrag vid en regionträff i 20-21/4 1971. Vi behöver bara erinra om den irritation som rådde bland oss innan vi fick tjänsteföreskriften HT 16 vad skall vi registrera när kommer det? Det var en väldig irri- tation. Vi led av denna brist på normer. Vi lider än av brist på normer från ledningens sida. Hur skall vi handla i den och den situationen? Varje fråga vi drar upp så blir det ju ett Jasså till svar. Vi får inga normer och vi lider av detDet är lättare att leva, när man har normer. Protokoll fört vid regionträff i . Akt 5:720/6 löpnr 2. Den sista bisatsen var onekligen som gjord för att skapa tolknings- problem. Att sektionerna ute i landet hade problem med hur man skulle hantera FNL-rörelsen togs upp på en sektions- och rotel- chefskonferens i . Kommissarie i framhöll att det var svårt att på lokalt håll bedöma om de uppgifter man hade om viss person räckte för registrering i centralregistret enligt HT 16. Sektionen i hade sålunda fått avslag på en regi- strering som skickats in till . Det gällde en person om vilken man hade uppgiften att han deltog i regionmöte i He- demora. Vidare hade mannen 1970 blivit sekreterare i re- gionstyrelse i och tillhörde arbetsutskottet i FNL-gruppen i . Säkerhetspolisen i ansåg att mannen borde regi- streras med hänvisning till att FNL-rörelsen i hög grad styrs av KFML. Genom den meddelare sektionen hade med an-knytning till FNL-rörelsen och KFML i hade inhämtats att FNL-are som inte sympatiserade med KFML utmanövrerades från poster i regionstyrelserna. En medlem av borde därmed kunna registreras enligt HT 16 menade kommissarie . K kun- de även redogöra för ett fall med en annan person med i stort sett samma belastning. Till detta kom att vederbörande också var kon- taktman med DFFG vilket i sig borde vara grund för registrering enligt kommissarie . Chefen för registerroteln framhöll att det var möjligt att bedömningarna i dessa fall blivit annorlunda om de nu anförda motiveringarna redovisats på de blanketter som skickats till . anförde för sin del att det kunde anses klarlagt att styrelsemedlemmar inom FNL-rörelsen var regi- streringsbara.589 Kriminalkommissarie var av allt att döma inte riktigt nöjd med denna bedömning. I en PM daterad utgick han från det som yttrats vid konferensen i ett knappt halvår tidigare: Man kan ifrågasätta om inte denna gränsdragn- ing nu är för snäv och om inte även övriga FNL-aktivister borde införas i registret - inte på grund av deras politiska uppfattning utan därför att FNL-rörelsens utnyttjande i sam- hällsomstörtande riktning ingår som ett led i bl.a. , som ju går ut på att med våldsamma medel omstörta vårt samhälle. 589 Protokoll från Sektions- och rotelchefskonferens i 10-13/5 1971. Akt 5:720/6 löpnr 2. FNL-aktivisterna torde med hänsyn till inne- hållet i den KFML-inspirerade politiska skoln- ing de erhållit i FNL-rörelsen vara medvetna om KFML:s brottsliga uppsåt. Trots detta lämnar dessa aktivister sin medverkan i förbe- redelserna till brottsplanens genomförande. Om gränsen för registrering/gallring drages för högt, ligger det i farans riktning, att personal- kontrollkungörelsen, såsom ett demokratins försvarsmedel, blir ineffektiv och man alltför sent upptäcker farlig infiltration i samhällsma- skineriets vitala organ, dvs när det föreligger fara för uppsåtets förverkligande.590 Det kommissarie pläderade för var i princip en återgång till de registreringsprinciper som gällt fram till ikraftträdandet av personalkontrollkungörelse. Ytterligare ett skäl för detta var enligt K att FNL-aktivisterna i viss mån blir disponerade för att begå brott i samband med demonstrationer mot USA.591 Som berörts i föregående kapitel togs vid en konferens i upp frågan om en revidering av bilaga 1 till HT 16. Vid konferensen presenterades ett förslag till ny lista över samhällsomstörtande organisationer. När det gäller FNL-rörelsen föreslogs följande skrivning: De Förenade FNL-grupperna /DFFG/ leds till stor del av företrädare för och utgör också denna organisations rekryteringsbas. Mottagandet av styrelseuppdrag inom DFFG eller dess lokalgrupper kan därför vara tecken på sympatier för KFML.592 Förslaget skulle, om det gått igenom, utan tvekan ha underlättat bedömningen vid registrering av FNL-are. Konferensen hade en- dast en invändning. Ordet styrelseuppdrag borde ersättas av det bredare funktionärsuppdrag. Detta motiverades med att detta ord täcker upp ett större medlemsantal inom DFFG som bör vara 590Synpunkter på registergallring i syfte att bringa specialregister vid AS och lokala register vid sektionerna i överensstämmelse med personalkontrollkungörelsen. PM Rps/Säk, 7/10 1971. Akt 5:720/6 löpnr 2. 592Protokoll fört vid konferens med deltagare från några av sektionerna vid RPS/säk 25-27/10 1971. Akt 5:720/6 löpnr 2. medvetna om KFML:s ledning av organisationen. Konferensen ville inte som kommissarie gå så långt att man rekommen- derade en allmän registrering av FNL-aktivister utan ansåg att den undre gränsen borde ligga vid funktionärsuppdrag. Detta borde inte medföra att alla funktionärer med nödvändighet skulle regi- streras utan att möjlighet fanns om vederbörande är av intresse i övrigt.593 , , ägde sektions- och rotel- chefskonferens rum i varvid diskussionen om FNL- registreringen fortsatte. Vid konferensen mötte bered-villigheten att registrera funktionärer inom FNL-rörelsen kritik från kommis- sarie . Berntler anförde att han fann inställningen till DFFG anmärkningsvärd med tanke på att det nu fanns en bred politisk opinion som var inne på samma linje som FNL-rörelsen i Vietnamfrågan. Enligt Berntler arbetade de flesta inom DFFG ak- tivt och kunde därmed vara att betrakta som funktionärer. Att regi- strera alla dessa i ett läge då i stort sett hela det svenska folket hade liknande åsikter vore orimligt menade Att hotbilden kring FNL-rörelsen på detta sätt öppet kriti- serades, visserligen i ett internt forum, var ovanligt, för att inte säga unikt. kan därmed sägas representera en slags yt- terlighet när det gäller den hotbild säkerhetspolisen såg beträffande FNL-rörelsen. Som en andra ytterlighet kan vi fin- na kommissarie i , som alltså egentligen ville återgå till att registrera alla FNL-are som visade någon form av aktivitet. De and- ra som deltog i debatterna vid konferenser och träffar placerade sig mellan de två men helt klart närmare K. Något som poängterades var att det som var intressant för säkerhetspolisen var enbart den styrning som utövades från KFML:s sida av DFFG.595 Men även denna hotbild var på väg ut. Som nämnts i föregående kapitel gjordes aldrig någon revidering av bilaga 1 till HT 16. fastställde regeringen en ny lista över organisationer värda att ägna särskild uppmärksamhet. Vid den här tidpunkten var FNL- rörelsen på central nivå avskriven som hotbild och nämns inte hel- ler i den av regeringen fastställda förteckningen. 593Konferensens bedömning rekapitulerades vid en annan konferens . Pro- tokoll från Sektions- och rotelchefskonferensen i 16-19/11 1971. Akt 5:720/6 löpnr 594Protokoll från Sektions- och rotelchefskonferensen i 16-19/11 1971. Akt 5:720/6 löpnr 3. Protokoll från Sektions- och rotelchefskonferens i 16-19/5 1972. Akt 5:720/6 löpnr 3. 1973 gallrades samtliga kvarvarande personregistreringar i central- registret som endast hade FNL-aktivitet som grund. Däremot be- höll man i och säkerligen också på sektionerna de ar- betsanteckningar som fanns över FNL-are. Detta framgår av hand- lingar i akt över KFML. 1972 konstaterade säkerhets- polisen, som läst Gnistan, att en ny arbetsgrupp för KFML bildats i . Ledaren för arbetsgruppen fanns inte i central- registret men efter kontakt med kunde konstateras att hon förekommer i arbetsmaterial vid roteln - var 1966/67 aktiv inom FNL. Av den PM som upprättades framgick att kvinnan re- gistrerats i anslutning till FNL-akten men 1968 upphöjts till att få en egen personakt vilken dock senare gallrats. Kvinnan återregist- rerades nu som medlem i KFML.596 Av den arbetsdagbok som den tidigare kommissarien vid sektionen i Helsing-borg förde framgår att även där fördes arbetsanteckningar över deltagare i FNL-demonstrationer efter det att registreringarna gallrats i cen- tralregistret. antecknade kommissarie att en brännvinsapparat hade exploderat i en lägenhet. Lägenhetsinne- havaren förekom i sektionens arbetsregister med följande upp- gifter: Om honom är hos oss känt att han deltog i ett FNL-demonstrationståg. Andra exempel på registreringar i arbetsregister har redovisats i av- snittet om övervakningen av FNL-rörelsen i . Det kan här vara på sin plats att återigen citera vad dåvarande chefen för sä- kerhetspolisen skrev i sina memoarer om registrering av FNL-anhängare. Registrerade vi, som det påstods, vänsterfolk i allmänhet som exempelvis FNL-sympatisörer? Om någon, förutom att han deltog i FNL-demonstration, betedde sig på ett sätt som tydde på att han gick andras ären- den - då kunde väl ett sådant medlemskap fin- nas med i noteringarna. Men att registrera ex- empelvis alla FNL-aktiva - det inser var och en skulle kräva en hel armé av anställda. 596Ny arbetsgrupp KFML(s) i . 6/7 1972. Akt 15:4/5a löpnr 18. 597Sven 23/7 1973. skulle en sådan registrering tjäna till? Inget vettigt syfte, vad jag kan förstå.598 Som framgår av redovisningen ovan är Vinges uppgifter fullständigt felaktiga. Säkerhetspolisen registrerade under Vinges tid som chef alla aktiva inom FNL-rörelsen som kunde identifieras. För registre- ring i arbetsregistret kunde det räcka med att ha deltagit i en de- monstration. Vietnamrörelsen i växte fram då anti- kärnvapenrörelsen började förlora mark som trap- pade upp bombningarna i . bildades med flera kända namn från fredsrörelsen i led- ningen. Inriktningen var humanitär och bedrevs under parollen Fred i . Eftersom flera kommunister fanns med i kommit- tén antogs från säkerhetspolisens sida att dessa snart skulle ta över makten i kommittén. Någon kommunistisk infiltration skulle dock polisen aldrig få belägg för. startade na- tionalinsamlingen för men avstannade verk- samheten allt mer för att helt upphöra. togs ytterligare ett initiativ i Vietnamfrågan i och med om . Initiativtagare var och och i den internationella kommittén ingick även representanter för . Konferensen ägde rum i och stöddes av bl.a. och . I säkerhetspolisens ögon var dock konferensen styrd av Världsfreds- rådet och en del av den sovjetiska subversionen. Några konkreta belägg för detta fanns av allt att döma inte.