sou · GQB329d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentarisk beredning med uppgift att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Utgångspunkterna för beredningens arbete är de förändrade krav som ställs på samhället när både antalet och andelen äldre i be- folkningen ökar. Analyser och förslag ska utformas med ut- gångspunkt från situationen . ska beredningen redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen. Beredningens direktiv (S 1998:109) återges i bilaga 1. Genom regeringens beslut bemyndigades chefen för departementet att förordna ledamöter, sakkunniga och annat biträde som fordras för uppdraget. Beredningens sammansättning framgår av bilaga 2. Utgångspunkt för bred diskussion Beredningen, som antagit namnet SENIOR 2005, överlämnar härmed diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! Livslopp i för- ändring. Här presenterar SENIOR 2005 sitt förslag till tänkbara framtidsbilder och möjliga vägval att diskutera vidare. Betänkandet innehåller inte förslag till lösningar i enskilda politiska frågor och inte heller ideologiskt särskiljande ställningstaganden. När det gäller utredningens uppdrag om vård och omsorg har SENIOR 2005 för avsikt att behandla denna del i slutbetänkandet som avses lämnas . Genom betänkandet vill SENIOR 2005 bjuda in till en bred diskussion om centrala framtidsfrågor utan att redan nu presentera färdiga förslag. Förutom att diskussionsbetänkandet remissbehand- las genomför beredningen bl.a. ett antal regionala konferenser. med betänkandet ger beredningen ut anto- login I livsloppet med bidrag från tio fristående skribenter. Synpunkter på innehållet i diskussionsbetänkandet är välkomna fram t.o.m. på följande adress: SENIOR 2005 103 33 Beredningen avser att presentera ett samlat förslag till inriktning för den framtida äldrepolitiken i slutbetänkandet. Detta förslag kommer även att omfatta frågor om vård och omsorg. Vårt uppdrag och arbetssätt ......................................... 1.2.2 Diskussionsbetänkandets syfte och material i anslutning till diskussionsbetänkandet........................ 1.2.3 Arbetet med vård och omsorg ..................................... Att forma framtiden...................................................... Vad är åldrande? 2.1.1 Mer unika ...................................................... Variation och dynamik ................................................. 2.1.3 Olika typer av ålder....................................................... Livsloppet i fokus.......................................................... Myter om åldrandet ...................................................... 2.1.6 Olikhet – oavsett ålder.................................................. Biologi och psyke ..................................................................... De vanligaste sjukdomarna........................................... Funktionshinder och åldrande ..................................... Upplevelse av hälsa ....................................................... Anpassning till åldrandet.............................................. 2.2.8 Pensioneringen – chock eller avlastning? Tid för engagerande aktiviteter ................................... 2.2.10 Anpassningsmönster i hög ålder ................................. Kultur och samhälle................................................................. 2.3.1 Ålderism – ett omdebatterat begrepp ......................... Indelningar av livsloppet.............................................. 2.3.4 Att vara pensionär - och att ha pension ...................... 2.3.5 Nya generationer – och nya roller?............................. Osynlig efter pensioneringen? 2.3.7 För gammal för att få vara med - en fråga Åldrande, genus och etnicitet ................................................. En åldrande befolkning................................................ Ålderstransitionen - en global trend ........................... 3.1.2 väg in i åldrandefasen..................................... 3.1.3 Regionala och lokala förändringar............................. 3.2.1 Globala förskjutningar i världsekonomin? Tillväxt och sparande.................................................. Resurser hos morgondagens äldre........................................ 3.3.3 Familj och sociala nätverk.......................................... 3.3.4 Utbildning och ny teknik .......................................... Fyra nycklar till framtiden.......................................... Människans värde och väl...................................................... 4.2.3 Etik i andra officiella texter ....................................... 4.2.4 Etiska argument utifrån människans värde 4.3 Behövs det en särskild äldrepolitik?...................................... Äldrepolitikens två dimensioner................................ 4.3.2 I huvudfåran - inte vid sidan av .................................. 4.3.3 Hur kan framtidsbilden förverkligas?........................ 4.4 Riv ålderstrappan - forma flexiblare livsloppsmönster ........ 4.4.1 En nyckelfråga - i och i andra länder............. Nya pensionssystemet underlättar............................. 4.4.3 Hur kan livsloppsmönster förnyas?........................... Risker att uppmärksamma.......................................... 4.5 Bryt åldersbarriärer................................................................. 4.5.1 Lagar och internationella överenskommelser Statistik och enkäter ................................................... 4.6 Planera för aktivt åldrande..................................................... 4.6.1 Bestämningsfaktorer för aktivt åldrande................... Tillgänglighet för alla .................................................. Planering och prioritering .......................................... 4.7Stärk ömsesidighet och ansvarstagande över En tyst revolution? 4.7.2 På väg mot generationskrig? 4.7.4 Program för generationsöverskridande arbete.......... Ömsesidighet och hållbarhet...................................... Arbetsliv i förändring............................................................. 5.1.3 Vägarna ut ur arbetslivet............................................. Strategier för ett livsloppsanpassat arbetsliv......................... Individuellt anpassade arbetsmiljöer ..................................... 5.3.1 Den äldre arbetskraftens arbetsförmåga ................... 5.3.2 Under vilka förhållanden kan och vill äldre 5.3.3 Arbetsgivarens och den enskildes ansvar.................. 5.4.1 Många vill förkorta sin arbetstid ............................... Många arbetar deltid................................................... 5.4.3 Det allmänna pensionssystemet ger möjlighet till 5.5.1 Många blir kvar i yrken som de inte trivs med ......... 5.5.2 Arbetsmarknadens krav på kompetens..................... Förtrogenhetskunskap och färdighetskunskap........ 5.5.4 Kontinuerligt lärande under hela yrkeslivet.............. De äldres utbildningsbakgrund ................................. 5.5.6 Varför deltar inte den äldre arbetskraften i Förvärvsarbete och pension .................................................. 6.1.1 Förnyelse – inte bara föryngring ............................... Åldersnormer i samhällslivet ..................................... 6.2.1 Politiska resurser och intresse för politik ................. 6.2.5 Nya former för politiskt inflytande .......................... Delaktighet och skapande.......................................... 6.3.3 Att möta ny teknik..................................................... Möten över generationsgränser ................................. 6.4.1 Föreningsliv och frivilligt arbete ....................... 7.1.1 Bättre kunskaper - en nyckel till god planering ........ 7.1.2 Trygghet - ett begrepp med många aspekter............. 7.2Förebyggande hälsoarbete och stöd i särskilda 7.2.1 En hörnsten i folkhälsoarbetet................................... Livsstil och hälsa ......................................................... 7.2.3 Uppsökande verksamhet, anhörigstöd och stöd 7.2.4 Stöd till äldre brottsoffer............................................ Samordning och ansvar............................................... 7.3.1 Önskemål, egen planering och flyttmönster............. Boende och ekonomi .................................................. 7.3.6 Andra exempel på utvecklingsarbeten ....................... 7.4 Teknik, handel och service..................................................... Grannskap och handel ................................................ Service i hemmet ......................................................... Närmiljö och trafik ................................................................ Förkortningar och ordförklaringar ....................................... Detta är ett diskussionsbetänkande. Här presenterar SENIOR 2005 sitt förslag till tänkbara framtidsbilder och möjliga vägval att diskutera vidare. Betänkandet innehåller inte förslag till lösningar i enskilda politiska frågor och inte heller ideologiskt särskiljande ställningstaganden. När det gäller utredningens uppdrag om vård och omsorg har SENIOR 2005 för avsikt att behandla denna del i slut- betänkandet, som avses lämnas . Genom betänkandet vill SENIOR 2005 bjuda in till en bred diskussion om centrala framtidsfrågor utan att redan nu presentera färdiga förslag. Vår framtidsbild handlar om ett samhälle med fler möjligheter att kombinera och variera arbete, fritid och samhällsengagemang än oavsett ålder. Det är ett samhälle som tar hänsyn till att fler människor lever och mår bra allt längre. Där går det att överblicka och forma ett liv som inte styckas upp i block efter normer från en annan tid med andra förutsättningar. Det är ett samhälle där ålder och äldre blir alltmer ointressanta begrepp. I vår framtidsbild finns det 80-åriga studerande, 75-åriga stats- råd, 25-åriga kommunfullmäktigeordförande och 30-åringar som arbetar tillsammans med 60-åriga mentorer. Ett arbetsliv kan rym- ma flera karriärer, varvade med utbildning, familjeliv och samhälls- engagemang. Pensionen ger en ekonomisk bas, men arbete i olika former behöver inte upphöra för alla vid en viss ålder. En person som är och vill påverka politiska beslut eller arbeta frivilligt funderar inte över om han eller hon är för gammal och om det bara kan ske i former som särskilt är till för pensionärer. Ömsesidiga kontakter över generationsgränser är en självklar och omistlig del av arbetsliv, demokrati, lärande och skapande. Åldrandet har fått en helt annan betydelse. Kunskapen om åld- randets rikedom på variationer, möjligheter till utveckling och påverkan har ökat hos myndigheter, organisationer och företag liksom hos enskilda människor. Det är självklart för de flesta att vilja behålla och använda de resurser som man har oavsett ålder, på samma sätt som det länge har varit att trygga ålderdomen eko- nomiskt. Vår framtidsbild omfattar flera generationer. Där finns den gene- ration som föds , en av de minsta i modern tid. Den kommer att växa upp i ett samhälle med fler människor i 70-, 80- och 90- årsåldrarna än och kommer den att få vara med om att möta effekterna av en åldrande be- folkning. Det är som vi lägger grunden för deras bild av åldrandet och ett samhälle för människor i alla åldrar, bilder som bidrar till att forma hela detta sekel. Där finns också den generation som föddes , en av de största i historia och där de äldsta fyller . Det innebär att de första tonåringarna nu börjar gå i pension, de som var de första att växa upp med en särskild ungdomskultur och de som var först om att växa upp i ett samhälle med allmänt spridd materiell välfärd. Hur kommer de att se på sig själva och sin roll i samhället? Kommer de att ta över den pensionärsroll som tagit form, eller kommer de hellre att bara ha pension och leva sina liv på tvärs mot de förväntningar som finns om hur man bör bete sig efter pensioneringen? Och är samhället redo att möta deras nya krav och initiativ? Framtidsbilden omfattar också de som redan haft pension och som kommer att vara en del av vår framtid . Den omfattar även de som är och kanske märker hur de börjar ses som äldre av sina arbetsgivare, arbetskamrater och andra. Den omfattar också personer i alla andra åldrar som behövs i ett samhälle rikt på erfarenhet och mångfald. Utveckling i alla åldrar Vi utgår från att åldrandet rymmer stora möjligheter till variation, dynamik och individuell utveckling. Bilderna av åldrande och äldre människor måste bli lika varierade och dynamiska som åldrandet och de måste främja människors möjligheter att utvecklas i alla åldrar. Att dessa bilder kan ändras visade den åldringsdebatt som rasade just under 1940-talsgenerationens barndom. Den började med att (och fotografen ) reste runt bland svenska ålderdomshem. Resultatet blev artikelserier, böcker och radioprogram. Människor som inte setts och hörts i samhället fick plats och uppmärksamhet. Knappast någon ser det längre som nödvändigt och naturligt att människor ska behöva lämna sina hem när de går i pension och flytta ihop med människor som de kanske bara har födelseåret gemensamt med. Att åldras innebär inte längre att bo på ett särskilt sätt, avskild från övriga samhället. Människor i högre åldrar kan nu på ett helt annat sätt forma sina liv och sin vardag. framtidsbild var tydlig och kraftfull. Den handlade om att göra åldrandet till en naturlig del av människors liv. I viktiga delar har den förverkligats. Vår framtidsbild har ytterst samma syfte, även om förutsättningarna nu på många sätt både är annorlunda och bättre än . 1 Vårt uppdrag och arbetssätt Den parlamentariska äldreberedningen (S 98:08), som antagit nam- net SENIOR 2005, har i uppdrag av regeringen att skapa förut- sättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Enligt direktiven (dir 1998:109, se bilaga 1) är utgångspunkterna för vårt arbete de förändrade krav som ställs på samhället när både antalet och andelen äldre i befolkningen ökar. Våra analyser och förslag ska utformas med tanke på äldres situation i samhället och framåt. Resultatet av vårt arbete ska redovisas till regeringen . Enligt direktiven ska vårt arbete bidra till att skapa en bred diskussion om äldrepolitikens roll, möjligheter och begränsningar. I direktiven lägger regeringen särskild vikt vid att vi lämnar förslag som syftar till öka äldre människors möjligheter att delta och ha inflytande i arbetsliv och samhälle. Med ledning av detta har vi valt att koncentrera detta diskussionsbetänkande på de delar av äldre- politiken som gäller äldre människors möjligheter till aktivitet, del- aktighet och inflytande. Frågor som berör vård och omsorg om äldre kommer att redovisas i beredningens slutbetänkande. Vi tolkar direktiven så att vi ska lämna förslag som avser förhållanden för de personer som och tiden därefter själva anser sig eller av andra anses vara äldre. Inom arbetslivet bedömer vi att ålder är en viktig faktor för många från åtminstone . Det innebär att analyser och slutsatser i första hand avser personer födda . Analyserna och slutsatserna avser deras fortsatta situation som äldre under åtmin- lägger vi stor vikt vid att dessa personer är en del av hela befolkningen och att frågor om deras situation också gäller hela samhället. Vårt arbetssätt bygger, i förenklad form, på en metod som kallas backcasting. Backcasting innebär att man först beskriver en önsk- värd framtid och därefter stakar ut en väg för att förverkliga den: Vad behöver göras? Hur kan det genomföras? När behöver olika åtgärder vidtas? Vem ska genomföra dem? Metoden är vanlig bl.a. vid långsiktigt arbete för ekologisk hållbarhet. Backcasting är nära besläktat med visionsarbete. 2.1Vad är åldrande? SENIOR 2005 konstaterar: Åldrandet är en långsam process utan bestämda gränser och med en stor variation mellan olika människor. Det finns stora möjligheter att påverka den del av åldrandet som har att göra med att män- niskor lever eller har levat i en viss miljö. Ofta påverkar miljö- faktorer även sådana förändringar som ger intryck av att bero på biologiska förhållanden. Gamla myter om åldrandet och äldre personer förvränger dock ofta perspektivet. De förstärker negativa attityder och stereotyper som kan skada människors hälsa, självkänsla och oberoende. I sam- hällsekonomiska analyser avförs människor efter ofta automatiskt från den arbetsföra eller produktiva delen av be- folkningen. Och när ordet äldre används så är det ofta enbart knutet till vård- och omsorgsområdet. Det gäller t.ex. äldre- nämnder och äldreombudsmän. Med ett livsloppsperspektiv kan åldrandet ses som en del av hela livet, lika sammansatt och värdefull som de andra delarna. Om man ser åldrandet på det sättet blir det tydligare hur ålder och ålders- normer påverkar människors möjligheter, förväntningar och be- teenden under livet. Åldersnormer kan beskrivas som enhetliga uppfattningar om den typiska åldern då man innehar vissa roller under livsloppet. Istället för att se de äldre som en enhetlig grupp kan man med ett livsloppsperspektiv också urskilja de särskilda livserfarenheter som olika åldersgrupper har gjort under tidigare delar av livet. Bilden av äldre bestäms till stora delar av samhällets struktur och maktförhållanden. överväger de negativa bilderna i vår del av världen. Men det blir vanligare med positiva bilder av äldre som konsumenter av varor och tjänster och som aktiva i olika fritids- verksamheter. Bilder av äldre människor som producenter saknas däremot nästan helt. SENIOR 2005 anser: N Att ersätta negativa bilder med positiva bilder löser inte det grundläggande problemet med myter om åldrandet och äldre personer. Istället måste vi alla vara öppna för att människor är och vill vara olika varandra oavsett ålder. N Livsloppsperspektivet bör uppmärksammas mer i analyser och beslut som påverkar såväl äldre personer som synen på åldrandet SENIOR 2005 konstaterar: Åldrandet är något normalt och inte någon sjukdom. Äldre per- soner bedömer ofta sin egen hälsa mer positivt än vad man skulle kunna förvänta sig utifrån resultaten från t.ex. läkarunder- sökningar. Främst bland de allra äldsta kan dock förändringar som kommer med stigande ålder tillsammans med miljöpåverkan göra att man lättare drabbas av sjukdom. Kvinnor har i allmänhet sämre hälsa än män och arbetare har i allmänhet sämre hälsa än tjänste- män. När äldre personer har hälsoproblem har de ofta två eller flera icke-akuta sjukdomar eller funktionshinder. Kunskaperna om hur sådana kombinationer påverkar det dagliga livet är otillräck- liga. Vanebundenhet och annat som ibland upplevs som annorlunda hos äldre beror ofta på generationsskillnader. Viss ökad passivitet, inåtvändhet och försiktighet kan ses som en reaktion och ett för- svar i en situation med hälsoproblem eller förlust av anhöriga och vänner. Med stigande ålder tar det ofta att reagera på signaler och fatta beslut. En viss nedgång i en del minnesfunktioner förefaller också vara en del av det normala åldrandet. Till viss del kan sådana minnesförluster kompenseras på olika sätt, bl.a. genom de erfarenheter som äldre personer har. försämring beror däremot vanligen på sjukdomar, skador och andra yttre faktorer. Åldrandet innebär ofta anpassningar till genomgripande föränd- ringar. Det grundläggande för ett bra liv för äldre personer är i stora delar detsamma som för yngre: en trygg ekonomi, god hälsa, ett bra socialt nätverk, meningsfull sysselsättning och att kunna bestämma över sitt liv. Att ha tillgång till flera meningsfulla livs- områden kan minska sårbarheten och öka möjligheterna att skapa och bevara sammanhang i tillvaron vid förändringar och förluster. För de flesta tycks pensioneringen ge en åtminstone tillfällig avlastning som påverkar den subjektiva hälsoupplevelsen positivt. Forskare har dock pekat på att mer successiva övergångar mellan förvärvsarbete och pensionering kan göra det lättare att hitta och utöva engagerande aktiviteter även efter pensioneringen. SENIOR 2005 anser: N För att underlätta den enskildes anpassning till åldrandet är det viktigt att fler äldre personer får tillgång till flera meningsfulla livsområden och till successiva övergångar mellan förvärvs- arbete och pensionering. SENIOR 2005 konstaterar: Ålder och åldrande är genomsyrat av sociala och kulturella inne- börder. Genom kulturer och epoker har ett genomgående drag i inställningen till äldre människor och till hög ålder varit kluvenhet, ambivalens. Hög ålder har representerat både visdom och skröplig- het, respekt och förakt, prestige och lidande. Ålder har spelat en viktig roll när det gäller att dela in människors liv i olika faser. Under det senaste seklet har livs- loppet institutionaliserats och kronologiserats i tre separata fack: skolgång, arbete och livet efter pensioneringen. tycks människor lägga större vikt vid annat än kronologiskt bundna fack och roller när de ser på sig själva. Det moderna konsumtionssamhället har inneburit en ökad indi- vidualisering av livsloppet. Att hålla olika möjligheter öppna och undvika fastlåsningar vid en viss identitet blir allt viktigare för människor. Även i högre åldrar är det troligt att fler kommer att söka nya utmaningar och individuella kombinationer av aktivitet och avkoppling. Åldrandet blir då också alltmer den enskildes eget val och ansvar. har begreppet ålderism börjat användas av forskare som studerar hur ålder och åldersnormer begränsar äldre människors möjligheter att delta på samma villkor som andra i arbetsliv och samhällsliv. På svenska har ålderism definierats som stereotypa föreställningar eller diskriminering som utgår från en människas ålder. Ålderism är dock ett omdebatterat begrepp. Enkätundersökningar har inte givit något stöd för att äldre män- niskor i generellt känner sig illa bemötta eller diskri- minerade i det dagliga livet. På arenor där makt utövas, speglas och granskas är deltagandet i dock starkt åldersuppdelat. 65-års- gränsen har blivit bestämmande för när man normalt lämnar eller avstår från att åta sig politiska förtroendeuppdrag och styrelse- uppdrag i näringslivet. I massmedierna är äldre personer under- representerade i förhållande till den andel av befolkningen som de utgör. Om de syns i tv, radio och tidningar så är det oftast som drabbade av skandalösa förhållanden, främst inom vården, eller för att de kan klara av något trots sin ålder. SENIOR 2005 anser: N De ålderstrappor som fortfarande finns i samhället måste rivas. Åldersnormer får inte vara avgörande för människors delaktig- het och inflytande eller för deras möjligheter att utvecklas. N En ökad individualisering av livsloppet behöver mötas genom fler möjligheter till individuella kombinationer av aktivitet och avkoppling även i högre åldrar. 2.4Åldrande, genus och etnicitet SENIOR 2005 konstaterar: Många tidigare skillnader mellan kvinnor och män består under åldrandet. I vissa fall kan de även fördjupas. Dessutom är äldre kvinnor ofta utsatta för dubbla negativa attityder. Men åldrandet kan också innebära nya möjligheter till frigörelse från roller och normer för både kvinnor och män. Det kan handla om en ny frihet att leva oberoende och finna äkthet bortom förväntade roller. Åld- randet kan också innebära att traditionellt manligt och kvinn- ligt beteende blandas och byts. Som anhöriga får män möjligheter att ta på sig vårdande uppgifter, medan många kvinnor får huvud- ansvaret för t.ex. hushållets ekonomi när deras män blir sjuka. Begreppen etnicitet och kultur kan inte ensamma förklara invandrares erfarenheter, nuvarande livssituation och framtidsvyer. Tvärtom kan de lätt skymma betydelsen av bl.a. socialt utanförskap och ekonomiska omständigheter. Istället för att beskriva etniska grupper som väl avgränsade enheter behövs en öppenhet för att alla människor oavsett ålder är kulturellt föränderliga.