sou · GQB375 · 2003-01-01 00:00:00 — Men även bistån- det skall bidra till att effektivare förutsättningar för medicineringen möjliggörs. Såväl ledare i Nord som i Syd har ett stort ansvar. För att lokalsamhällena ska kunna hantera epidemin måste stigmatise- ringen av hiv/aidssjuka motverkas och isoleringen av hushåll med hiv brytas. Detta är en stor utmaning för varje lands regering. Vi kan se att i , där regeringen tidigt tog det ansvaret, har det haft positiva effekter på smittspridningen. I däremot växer problemet oavbrutet, delvis på grund av regeringens ovilja att erkänna och tala öppet om frågan. En viktig uppgift är att underlätta utvecklandet av strategier för att ta hand om sjuka människor, barn och föräldralösa barn i lokal- samhället. Då behövs metoder för och möjligheter till samtal och kommunikation med syfte att öka samarbetet och det gemen- samma ansvarstagandet. and , Aids in : Its present and future impact, Belhaven Press, 1992. ISBN 185293 115 9 Brunborg, H, Samfunnsspeilet/utg/200202/07/ art-2002-05-02-01.htm Food and , 1995 The effects of hiv/aids on farming systems in eastern , M-61, ACC/SCN,1998 Overview to the featur: Nutrition and hiv/aids. SCN news, 17:3-4 Coitsoudis, A 1999 Influence of infants feedings patterns on early mother-to-child transmission of HIV-I in , South : a prospective cohort study: , 1999 FAO 1995 The effects of hiv/aids on farming systems in eastern ,H 1998: The possible role of micronutrients in hiv infec- tion, 17:11-12 Hiv/aids och epidemins inverkan på jordbruk och livsmedelsförsörjning Preble, E.A 1998. hiv and infant feeding: a chronology of research and policy advances and their implications for programmes, , DC, Linkages ropject/ Topouzis, D.& Hemrich, G. 1996 The socio-economic impact on rural families in UNDPP Discussion paper No 6. Topouzis,D.1998. The impact of hiv/aids on rural food security. Hiv/aids and nutrition : helping families and communities to cope , FAO Homepage Population and gender in rural societies from the perspective of FAO Population programme. Sustainable Agriculture/Rural Development and Vulnerability to trhe aids epidemic. The joint FAO/study available free of charge from AIDS and Agriculture: can policy make a difference? 3Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger Vid Summit (WFS), i antogs ett slutdokument, den så kallade Rom- deklarationen, där målet är livsmedelssäkerhet för alla. Det mest konkreta resultatet var att det internationella sam- fundet åtog sig att söka reducera antalet hungrande i världen med hälften, från 800 miljoner människor till 400 miljoner Målet verkar mycket avlägset. Ett skäl torde vara att såväl Romdeklarationen som de åtaganden som gjordes saknar det fokus på fattiga kvinnors villkor som krävs för effektivt bekämpande av fattigdom och hunger. Medan frågor om fördelning generellt får stort utrymme i dokumenten finns inget om det kanske mest avgörande – den ojämlika fördelning av mat och resurser inom fattiga familjer som markant missgynnar kvinnor och flickor. Trots omfattande beräkningar och analyser av fattigdom och hunger har kvinnors utsatthet sällan analyserats på djupet. De strukturella orsakerna till kvinnors fattigdom, som olika former av diskriminering vad gäller tillgång till resurser som mark, krediter, utbildning och mat analyseras inte. I den mån kvinnor uppmärk- sammas är det mest som producenter, inte som konsumenter som diskrimineras på grund av kön. Vid Summit; five years later (WFS;fyl), bland annat vid seminariet om feminisering av fattigdom och hunger, fram- fördes ett tydligt budskap till enskilda länder och aktörer (som FAO) om vikten av att förbättra fattiga kvinnors villkor för att effektivare bekämpa fattigdom och hunger och uppnå internatio- nella åtaganden på detta område. Satsningar behöver främst göras på att motverka diskriminering av kvinnor och flickor vad gäller tillgång till resurser och beslutsfattande. Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger 3.2Kvinnors roll i fattiga jordbrukshushåll I många av världens länder är merparten av livsmedelsproducenter- na kvinnor. Detta grundläggande fakta förbises dock ofta i insatser som rör jordbruk och livsmedel, både nationellt och internationellt. Endast en begränsad del av jordens tillgångar i form av mark, finansiella resurser, teknologi etc. ägs eller kontrolleras av kvinnor. Kvinnor, bland annat i och i , tillåts inte ärva sina män. Änkor tvingas lämna sina hem när den jord de brukat i decen- nier tillfaller makens bröder eller andra manliga släktingar. En majoritet av världens 1,3 miljarder fattiga är kvinnor, trots att kvinnor i de flesta länder är mycket ekonomiskt aktiva och har längre arbetsdagar än män. Kvinnor är ofta huvudproducenter av den mat som framställs för familjen, men äter sist, sämst och minst och drabbas därför hårdare än män av hunger och undernäring. Detta i en omfattning som torde vara större än gängse uppskattningar. Exempel på köns- baserad diskriminering förekommer världen över: vad gäller till- gång till mark, bostäder, krediter, utbildning, arbete, lön etc. Kvinnor utesluts ofta från beslutande församlingar på alla nivåer i frågor som rör fördelning av gemensamma ekonomiska resurser, t.ex. anslag för vägar, utbildning, vård. På bynivå och i familjen ute- stängs kvinnor ofta på grund av kön och det är vanligt att de inte ens kan fatta beslut om sin egen kropp och sexualitet. Kvinnors arbete betecknas huvudsakligen som reproduktivt och männens som produktivt. Det finns en generell föreställning om mannen som försörjare – trots att kvinnans arbete i hemmen ofta är väl så avgörande för familjens överlevnad och trots att allt fler kvinnor har lönearbete. Kvinnor betecknas som sårbara – med en underliggande föreställ- ning om kvinnors svaghet och ses sällan som motorer i utveck- lingen. Kvinnor problematiseras när det i själva verket handlar om den diskriminering som fråntagit kvinnor de rättigheter som de fattiga männen trots allt har: rätten till lön (om än liten), rätten att äga sitt hus och sin marklott och rätten till heder och respekt. Föreställningar om kvinnors underordning liksom kvinnors brist på ekonomiska tillgångar är grundorsaker till kvinnors brist på makt och inflytande, vilket kommer till uttryck i den låga kvinno- representationen i nationella parlament, politiska partier, byråd etc. Amartya Sen uppskattar det globala underskottet på kvinnor till 100 miljoner till följd av abortering av flickfoster, hunger m.m. lik- Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger som det faktum att en halv miljon kvinnor dör i samband med graviditeter och förlossningar. Detta illustrerar konsekvenser- na av könsdiskrimineringen och visar de avgörande hindren för att öka kvinnors makt och inflytande och deras möjligheter att ta sig ur fattigdomen. Könsblinda ekonomiska reformprogram, jordbruksutveckling, utbildning m.m. tenderar enligt bland annat studier att missa kvinnor – eller direkt missgynna dem. Denna snedfördel- ning återfinns på alla nivåer i samhället: i familjen, på bynivå, i före- tag och i offentliga förvaltningar och i politiska organ. Ett första steg i arbetet för att stärka kvinnors rättigheter är att hitta tillvägagångssätt för att aktivt involvera fattiga kvinnor i identi- fieringen av vad som behöver åtgärdas för att bekämpa fattigdom och hunger. Jämställdhet är både ett mål i sig och ett oundgängligt instrument i arbetet mot fattigdom och hunger. Ett nyckelbegrepp i fattigdomsbekämpning är delaktighet; att ge enskilda människor – kvinnor såväl som män – möjlighet att på- verka sina liv. Bekämpning av fattigdom och hunger är ofta en fråga om att utmana rådande maktstrukturer och egenintressen. Kvinnors nätverk är ofta starka och koncentreras på sociala rela- tioner. Men mäns nätverk och deras sociala kapital är ofta ännu starkare eftersom de bottnar i och fokuserar på hantering av eko- nomiska resurser. har i sin rapport development påpekat att skillnaderna mellan könen vad gäller tillgång till resurser är störst bland de fattigaste befolkningsgrupperna. Kvinnors sårbarhet är inte en medfödd egenskap utan en konse- kvens av århundraden av diskriminering, förtryck, nedsättande attity- der och fysiska övergrepp. Ett allvarligt problem i utvecklingssamarbetet är att många fattiga kvinnor, liksom män, är fångade i föreställningen om kvinnors underlägsenhet och inte vågar ställa krav på resurser och deltagande i beslutsfattandet – och att de just därför inte får erforderliga resur- ser. Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger 3.4En utgångspunkt: de internationella utvecklingsmålen En viktig utgångspunkt i arbetet med att rikta ett tydligare fokus på kvinnorna i kampen mot hunger och fattigdom är att betona hur de sju globala utvecklingsmål som det internationella samfundet enats om – explicit eller implicit – sätter kvinnor i fokus genom att definiera målen som följer: att minska antalet människor som lever i extrem fattigdom att ge alla primärundervisning att eliminera könsskillnader i basutbildning att ge alla rätt till reproduktiv hälsa att säkra hållbar utveckling De internationella utvecklingsmålen ovan, som återkommande lyfts fram som utgångspunkten i arbetet för att halvera fattigdomen , kan inte uppnås utan markant ökade insatser för att motverka kvinnors fattigdom. 3.5Fokus på att förbättra kvinnors villkor behöver bygga på sex pelare 1)Prioritering av satsningar på kvinnor för att bekämpa fattigdom och hunger och främja hållbar utveckling. Det krävs tydlig main- streaming av gender i allt arbete på alla nivåer – och insatser riktade på kvinnor och flickor t.ex. genom utbildning och rådgivnings- eller marknadsföringsprogram. 2)Att kvinnor involveras i beslutsfattande på alla nivåer och bidrar med sina erfarenheter och intressen på samma villkor som män. 3)Att all diskriminering på grund av kön vad gäller tillgång till resurser som exempelvis mark, krediter och utbildning elimineras, både bland de grupper av fattiga som själva producerar livsmedel och bland de grupper i områden som behöver inkomster för att köpa mat. 4)Att fattiga kvinnors villkor måste lösas på bred front bland annat genom att säkra kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger service och rådgivning för att undgå oönskade och återkommande graviditeter. Det krävs också satsningar på kvinnor och flickor så att de kan värja sig mot våld och sexuellt överförda sjukdomar som hiv/aids. 5)Könsuppdelad statistik och analys om fattigdom och hunger – eftersom kunskap om kvinnors ägande, arbete och resurstillgång krävs för att insatser ska bli effektivare och nå de fattigaste. 6)Insatser riktade till män för att påminna om och slå fast att kvinnor har samma rätt som män att åtnjuta mänskliga rättigheter och att visa hur diskriminering av kvinnor ökar fattigdomen i familjen. 3.6Behovet av ökad kunskap om kvinnors fattigdom och hunger Omfattningen av kvinnors fattigdom och hunger och orsakerna till detta behöver uppmärksammas mer och konsekvent i alla insatser mot fattigdom för att världens fattigdom och hunger på allvar ska kunna bekämpas. Fördjupad kunskap genom studier av till exempel och FN behövs för att belysa hur diskriminering på grund av kön och föreställningar om kvinnors underordning är förklaringar till varför kvinnor i alla samhällen tillhör de fattigaste av de fattiga. Det behövs också studier som belyser kvinnors olika roller/ funktioner när det gäller insatser mot djup fattigdom och hunger: a)kvinnor som producenter av livsmedel b)kvinnor som konsumenter av livsmedel c)kvinnor som beslutsfattare om hur livsmedel framställs och äts d)kvinnor som innehavare av resurser som möjliggör produktion Analyser och beskrivningar av världens fattigdom som till exempel den stora Världsbanksstudien the Poor definierar ofta fattig- dom i könsneutrala termer som nedan: sjukdom (bland annat hiv/aids och alkoholism) avsaknad av mark och annan egendom Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger isolering (fysisk, psykisk, social) utanförskap visavi beslutsfattande funktioner avsaknad av infrastruktur i form av vatten och kommunika- tioner Denna struktur är behäftad med ett allvarligt problem eftersom den inte visar avgörande skillnader i kvinnors och mäns villkor. En mer komplett och synliggörande modell skulle visa följande – där vänster kolumn anger det könsneutrala uttrycket för fattigdom och höger hur fattigdomen ofta drabbar kvinnor särskilt hårt: Hur kvinnor respektive män Drabbar särskilt fattiga kvinnor som ofta äter sist i familjen och som har särskilda näringsbehov Sjukdom (inkl. hiv, alkoholism) Kvinnors reproduktiva hälsa är Kvinnor vårdar alla i familjen – och sig själva. Mäns vård får kosta mer. Mäns eget agerande ökar risker (hiv, alkoholism). Få fattiga kvinnor har inkomst. Kvinnors lön är ca hälften av Ingen mark/egendom Få fattiga kvinnor äger mark/ Änkor fråntas egendom av SOU 2002:75 Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger Flertalet fattiga kvinnor utsätts för våld i hemmen och oprovo- Fattiga kriminella män hårt ut- Se ovan angående våld. Isolering (fysisk, psykisk, social) Stor för kvinnor. Ca dubbelt så många kvinnor som män är analfabeter. Kvinnor utesluts på grund av Avsaknad av infrastruktur i Kvinnors arbetsbörda ökar ge- form av vatten, el, vägar nom hämtning av vatten m.m. Motsvarande tabell kan göras i modeller för hur fattigdom och hunger bör bekämpas: Från fattigdom till resurser Isolering – till resurser: kompensera genom att satsa på kvinnor, till exempel via utbild- Från sjukdom till hälsa: Satsa särskilt på kvinnors hälsa, sanitet, vatten, vård inkl reproduktiv hälsa. Från rädsla till säkerhet Lagför och bekämpa våld mot Från korruption till rätt Involvera kvinnor i besluts- Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger Fattigdomsbekämpning from below och utvecklingsstrategier som byggs utifrån de fattigas egna behov behöver också göras köns- specifika enligt följande för att verkligen nå fattiga kvinnor: a) Strategierna skall bygga på de fattigas egna behov Eftersom fattiga kvinnors och mäns behov skiljer sig bör de fattigas behov som strategierna ska bygga på utgå från att kvinnor förvägras mark, arv, ägande etc., att kvinnors kroppsliga integritet inte respek- teras, att kvinnors hälsa åsidosätts m.m. b) Strategierna ska stärka de fattigas egen kapacitet Grundläggande för att stärka kvinnors kapacitet är att ge dem samma rättigheter som fattiga män – det vill säga att ta bort könsdiskrimi- nerande lagar och (man-made) traditioner. c) Strategierna lägger vikt vid att informera de fattiga om deras rättigheter De flesta stater har skrivit på FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna om människors lika värde, mm och de har godkänt politiskt bindande dokument som hand- lingsplanen från FN:s fjärde världskonferens för kvinnor (1995). Men dessa rättigheter och regeringars åtaganden är okända för flertalet fattiga kvinnor. Både väst och partnerländer i Syd och Öst har åtagit sig att främja jämställdhet genom , Peking- planen och den svenska riskdagens beslut m.m. Även om jämställdhet kan tyckas vara ett långsiktigt mål så är det inget som hindrar ett konsekvent fokus i allt utvecklingssamarbete på kvinnors och mäns olika villkor och behov. Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger 3.7Vad FAO kan göra En tydligare satsning på kvinnor skulle öka FAO:s möjligheter att främja livsmedelssäkerhet. För detta krävs förändringar av FAO:s arbete på alla områden, som policyutveckling och insatser inom jordbruk, fiske och skog. FAO:s arbete borde till exempel i planering och utformning av program ta hänsyn till kvinnors respektive mäns roller inom: jordbruk – med kvinnor som odlare och försäljare av livsmedel, kvinnor som mottagare av krediter, som användare av redskap, som ägare av mark, fiske – arbetsfördelning mellan män som äger redskapen och kvinnor som säljer fisken, fiskodling som föda och inkomst- källa, etc. skog – som källa till energi och mat; som resurs som bevaras, skogsskötsel; som ekonomisk resurs vid avverkning; N har arbetat konsekvent med att upp- märksamma och motverka diskriminering av kvinnor och att genom gender mainstreaming synliggöra hur allt utvecklings- samarbete måste tillgodose både kvinnors och mäns önskemål och behov. Det kanske viktigaste har varit att betona gender mainsteaming i ramverk för det bilaterala och multi- laterala utvecklingssamarbetet, som skrivelser till om utvecklingssamarbete, demokrati och utveckling, partnerskap med m.m., strategier för att bekämpa fattigdom via utvecklingsbankerna och FN-systemet, främjandet av kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter m.m. Mycket återstår dock vad gäller att omsätta generell policy i handling i sektor- och projektarbete. Fortsatt arbete krävs bland annat genom regeringens särskilda projekt inom utvecklingssamarbetet som rör köndiskriminering som orsak till fattigdom, genom Sida och i multilateralt bistånd genom FN och utvecklings- bankerna. N Det finns dock redan nu en mängd instrument och strategier som skulle kunna göra det möjligt att bedriva ett aktivt arbete för att förbättra kvinnors villkor: handböcker, metodskrifter, Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger manualer, kurser, könsuppdelad statistik, metoder för main- streaming (dvs. hur man skall integrera gender i alla politik- områden), skrifter med typexempel på hur gender skall beaktas i olika processer, handlingsplaner som pekar ut när och hur gendersatsningar bör göras etc. N I partnerländerna i Syd och Öst finns också nationella handlings- planer för hur jämställdhetsarbetet i det enskilda landet ska bedrivas. Aktiva delar av det civila samhället arbetar för att stärka kvinnors rättigheter och motverka mäns våld mot kvinnor och könsdiskriminering. N Det krävs alltså inte primärt verktyg utan konsekvent ledar- skap på alla nivåer så att : satsningar på både kvinnors och mäns erfarenheter och intressen tas upp i den politiska dialogen med partnerländer och genomsyrar utvecklingssamarbetet och alla land- och regionstrategier. insatser bygger på kunskap om tillgångar, intäkter och fattiga människors utsatthet och att mer konsekvent visa skillnader mellan kvinnor och män när det gäller till exem- pel tillgång till mark, krediter, kontanta medel och teknik. kvinnors ekonomiska möjligheter förbättras, t.ex. genom att i lag säkerställa lika rätt till egendom, arv, lika lön för lika arbete och genom att motarbeta könssegregeringen på arbetsmarknaden. lagstiftning och budgetanslag för att minska könsrelaterat våld mot kvinnor, handel med kvinnor och flickor och att säkra kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och sexualitet, rådgivning kring familjeplanering och andra sexualfrågor, särskilt till ungdomar, för att förhindra oönskade gravidite- ter som kan öka kvinnors maktlöshet under hela deras liv. utveckling av teknik som underlättar hushållsarbetet och minskar belastningsskador i fattiga familjer t ex effektivare enkla spisar, satsningar på vägar m.m. som innebär tids- besparingar vid vattenhämtning, vård av barn m.m. kvinnor uppmuntras att kanalisera sina önskemål i politiskt arbete i frågor som gäller resursfördelning till skolor, vård osv. Förmå kvinnor att delta i arbetet med att definiera politiken – och förmå dem att rösta i och kandidera till politiska val. Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger ökad och förbättrad utbildning för flickor och kvinnor (t.ex. genom stipendieprogram ) bl.a. i syfte att öka deras kunskaper om formella rättigheter och hur de kan delta i beslut och åberopa rätt till resurser stereotypa könsroller på alla samhällsnivåer och föreställ- ningar om kvinnors underordning elimineras. mer resurser i biståndsförvaltningar i form av personer som arbetar med jämställdhet och fasta strukturer för åter- rapportering till ledningen, belöningssystem som markerar att ledningen prioriterar jämställdhet. genderfrågor tas upp i bilaterala dialoger om utvecklings- samarbetet satsningar görs på fortsatt forskning, datainsamling och strategiarbete för att placera gender och jämställdhet i fokus i det internationella utvecklingssamarbetet. N Jämställdhet mellan könen innebär att ingen diskrimineras på grund av sitt kön. Det betyder inte att kvinnor och män måste utföra samma uppgifter. Däremot innebär det att de, oavsett vad de gör, ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldig- heter, och kunna påverka vad som diskuteras inom alla om- råden och på alla nivåer. N Vad som bör eftersträvas är samarbetet, så att det utgår intressen och verklighet och strukturer och diskriminering. ett nytänkande i utvecklings- från både kvinnors och mäns vågar utmana rådande makt- Jämställdhet mellan kvinnor och män – en handbok. , andra upplagan 2002 (också på engelska, franska, spanska och arabiska). Jämställdhet för bättre fattigdomsbekämpning. PM Utrikesdepartementet-GC, för GLOBKOM, . , on CEDAW, the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women. För och Sida, . Platform for Action – handlingsplan från FN:s fjärde världs- konferens för kvinnor, . Fattiga kvinnors villkor och kamp mot fattigdom och hunger Engendering Development:policy research report on gender and development, , . Voices of the Poor, (tre volymer), 2000–2001, red. Sidas handlingsprogram för jämställdhet i utvecklingssamarbetet, . 1995, UNDP, , . Engendering Statistics: A Tool for Change, SCB Mainstreaming Gender Equality: Sidas support for the promotion of gender equality in partner countries, Sida: utvärderings- rapport, . 4Livsmedelssäkerhet ur ett rättighets- och utvecklingsperspektiv Den hunger som plågar så många människor är nära länkad till fattigdom och social utslagning. I kampen mot världshungern måste därför ett övergripande mål vara att minska fattigdomen och att skapa möjligheter till utveckling. Bara på detta sätt kan den brett utspridda hungern reduceras och även utrotas. I den mån de fattigaste människorna i utvecklingsländerna har möjlighet att skaffa en inkomst, är det främst genom arbete i jordbrukssektorn. Detta är oftast den viktigaste sektorn för utveck- lingsländernas ekonomier. Att främja jordbrukssektorns utveckling är därför nödvändigt för att utvecklingsländerna skall kunna utvecklas och deras ekonomier växa. Det är omöjligt för många människor att påverka sin situation på grund av den utbred- da fattigdomen. För att komma tillrätta med detta krävs ett aktivt främjande av fattigas rättigheter. Nedan behandlas frågor kring livsmedelssäkerhet ur ett rättighets- och utvecklingsperspektiv. Kapitlet söker belysa att ett rättighets- och utvecklingsperspektiv är värdefullt då frågor rörande livsmedels- säkerhet analyseras. Anledningen till detta är att de människor som är drabbade av fattigdom och bristande livsmedelssäkerhet är de som är minst kapabla att hävda sina rättigheter, både gentemot staten och andra individer. Utgångspunkten för resonemanget är att avsaknaden av mänskliga rättigheter – även ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter – på ett påtagligt sätt påverkar männi- skors reella möjligheter att delta i det offentliga samtalet. De mänskliga rättigheterna beskriver statens ansvar när det gäller att respektera individens friheter, att skydda henne mot kränkningar och att tillgodose individens grundläggande behov utan diskrimine- ring. Ett rättighetsperspektiv ställer således den enskilda människan i centrum. Livsmedelssäkerhet ur ett rättighets- och utvecklingsperspektiv Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter1. Detta slogs fast 1948 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. På denna förklaring vilar hela det system av mänsk- liga rättigheter som utarbetats sedan . Arbetet med de mänskliga rättigheterna har inte avstannat, utan pågår ständigt. Sex bindande konventioner har förhandlats fram med utgångspunkt från den allmänna förklaringen och två världs- konferenser har hållits.