sou · GQB3110 · 2003-01-01 00:00:00 — slutsats av att brottsminskningen även skedde i angränsande områ- den var att minskningen av brottsligheten i det kameraövervakade området inte nödvändigtvis berodde på kameraövervakningen. Enligt forskarna föreföll det mer sannolikt att nedgången berodde på en allmän förbättring av levnadsförhållandena i området och att kameraövervakningen bara hade begränsad betydelse för minsk- ningen. En undersökning som bestod av frågor till allmänheten genom- fördes. Av de tillfrågade ansåg att brottsligheten hade sjunkit efter att kameraövervakningen hade inletts. Vidare svarade två tredjedelar av de som visste om att kameraövervakning förekom att de kände sig tryggare på grund av övervakningen. Bland till- frågade representanter för det lokala näringslivet var det som upplevde att det hade skett en minskning av brottsligheten sedan övervakningskamerorna togs i bruk och som kände sig tryggare sedan kamerorna installerades. En undersökning har avsett staden (, 2000, CCTV and crime reduction in Crawley: Follow-up study 2000, An independant evaluation of the Crawley CCTV system; , ). Crawley är en småstad som ligger söder om . I undersök- ningen fann Squires att brottsligheten hade minskat efter att kameraövervakning hade inletts. hade brottsligheten emellertid ökat till en högre nivå än då kameraövervakningen togs i bruk. Enligt undersökningen kunde detta inte förklaras med att en större andel av brotten klarades upp, utan uppgången berodde på andra orsaker. Som ett led i brottsbekämpningen i bedriver politidistrikt kameraövervakning i området runt . Polisens mål med kameraövervakningen är att göra tryggare och att minska brottsligheten i området. Polisen vill genom övervakningen förbättra möjligheterna att förebygga brott, klara upp brott, upprätthålla allmän ordning, uppmärksamma problem i trafiken och öka den upplevda trygg- heten bland människor som vistas i området. Politihögskolen i fick i uppdrag av politidistrikt att göra en utvärdering av kameraövervakningen sedan den kommit igång. Resultatet av utvärderingen redovisas i en rapport som publicerades (, Politiets fjernsynsovervåking ved Sentralstasjon – en evaluering av kameraenes effekt på kriminalitet og ordensproblemer; PHS Forskning 2001:1). Avsikten med undersökningen var att värdera i vilken utsträck- ning kameraövervakningen bidrog till att uppfylla polisens ovan nämnda målsättningar. Underlaget för utvärderingen bestod av intervjuer med människor som regelbundet vistades i området, polisens statistik över händelser och polisingripanden, brottsanmäl- ningar till polisen, statistik över händelser som hade registrerats vid kameraövervakningen och intervjuer med ansvariga inom polisen för kameraövervakningsprojektet. I rapporten nämndes att kameraövervakning förekom i i stor skala redan före det aktuella projektet med kamera- övervakning av området vid . Kameraövervak- ningen avsåg då främst affärslokaler. Sammanlagt finns det nu om- kring 25 000 övervakningskameror i . Det nya med polisens aktuella kameraövervakning var att den avsåg permanent bevakning av en allmän plats. Undersökningen försökte besvara frågor om –polisen upptäckte fler brott sedan kamerorna togs i bruk, –kameraövervakningen hade haft en brottsförebyggande effekt, –brottsligheten hade omfördelats till andra områden som inte övervakades och –orsakerna till att brottsligheten eventuellt påverkades av kamera- övervakningen. När det gällde den första frågan om polisen upptäckte fler brott, visade utvärderingen att antalet registrerade brott och ordnings- störningar hos polisen hade ökat . Detta innebar i sin tur att risken för en brottsling att bli upptäckt hade ökat väsentligt. Förekomsten av övervakningskameror förklarade i alla fall delvis det ökade antalet upptäckta brott. Resultaten av utvärderingen tydde på att kameraövervakningen inte hade haft någon massiv brottsförebyggande effekt. En viss effekt var dock trolig, eftersom mängden brottsanmälningar hade minskat. I synnerhet konstaterades en minskning av antalet anmälda rån, stölder från personer och cykelstölder, varvid kamera- övervakningen fick antas ha bidragit till minskningen. Vidare påpekades att kameraövervakningen hade varit viktig för att vissa mycket allvarliga våldsbrott hade kunnat upp. Vidare kunde enligt rapporten kameraövervakning vara ett mycket effektivt verktyg vid aktioner mot narkotikabrott på allmänna platser. Beträffande omfördelningsaspekten påpekades att även om antalet registrerade brott hade ökat i området där kameraövervak- ning bedrevs, kunde minskningen av antalet brottsanmälningar från allmänheten betyda att brottsligheten faktiskt hade minskat. En tänkbar effekt skulle då vara att brottsligheten hade omfördelats till andra områden där kameraövervakning inte förekom. Så tycktes emellertid inte ha blivit fallet. Brottsligheten hade nämligen av allt att döma inte ökat i närliggande områden utan kameraövervakning. Avslutningsvis diskuterades orsakerna till resultaten från ut- värderingen. Polisen upptäckte alltså betydligt fler brott sedan kameraövervakningen kommit igång. Upptäcktsrisken hade därmed ökat, vilket kunde förklara att antalet rån, stölder från personer och cykelstölder hade minskat. Däremot hade man inte funnit någon större nedgång av andra brott, som t.ex. våldsbrott och mindre allvarliga ordningsstörningar som ofredande och lik- nande. Att man inte fann någon större nedgång av sistnämnda brottstyper kunde bero på att man upptäckte betydligt fler brott än som förebyggdes genom avskräckning på grund av kameraöver- vakningen. Brottsligheten kunde alltså tänkas ha minskat trots att fler brott upptäcktes. Men undersökningen tydde dock på att det inte hade skett några nämnvärda förändringar av antalet brott. I rapporten nämndes tre möjliga orsaker till detta. För det första brukar kameraövervakning vanligen ha störst effekt på brottslig- heten i områden där brottsligheten ursprungligen legat på en hög nivå. Enligt polisen begicks inte särskilt mycket brott i det över- vakade området före kameraövervakningen. För det andra verkar kameraövervakning vara mest effektiv i områden där förutsätt- ningarna för naturlig övervakning är små. Sådana områden kännetecknas av att de är oöverskådliga och dåligt upplysta samt av att få människor vistas där. Området vid var inte ett sådant område, utan tvärtom ett öppet och överskådligt område med många människor. För det tredje är kameraövervak- ning mest effektiv mot egendomsbrott och de mest framträdande brottstyperna i det övervakade området var av annat slag, nämligen våldsbrott och brott som innefattade störning av allmän ordning. Vid ett studiebesök hos i inhämtade vi myndighetens erfarenheter av den kameraövervakning som efter domar i Regeringsrätten sker av i och av . Nedan i detta avsnitt (avsnitt 6.5) återges polismyndighetens erfarenheter av denna övervakning. Vid tiden då övervakningskamerorna togs i bruk på var torget en särskilt brottsutsatt plats i . Brottslig- heten på torget har därefter sjunkit. Inom polismyndigheten i har man den uppfattningen att kameraövervakningen har varit en starkt bidragande orsak till den tydliga minskningen av brottsligheten på torget. Statistiken över brott och ordningsstör- ningar visar att man i händelserapporteringen antecknade totalt 21 brott på medan man endast antecknade åtta brott. Brotten var dessutom betydligt grövre än brotten . kommer det mycket sällan larm till polisen om händelser på torget. Brottsminskningen förefaller att vara bestående över tiden, men det är ännu litet tidigt att säga något bestämt om detta. Brottsligheten tycks inte ha omfördelats till andra områden. Minskningen av brott har dock sannolikt även andra orsaker än installationen av övervakningskameror. Det pågår en omdaning av hela den stadsdel i vilken är beläget. Kommunen samt boende och näringsidkare i området har på olika sätt bidragit till förbättringen. i bedriver som sagt även kameraöver- vakning av . Övervakningen avser en gång- väg genom parken och sker och nätter. Innan kame- rorna togs i bruk förekom en omfattande våldsbrottslighet i stads- parken. Brotten begicks i allt väsentligt sena kvällar och nätter. Som ett led i försöken att minska brottsligheten i parken, framför allt de grova brotten, beslutade polisen i samverkan med kommu- nen att försöka få tillstånd att bedriva kameraövervakning. Kommunen hade för att nedbringa brottsligheten i parken också gjort insatser för att ändra den fysiska miljön. Insatserna bestod i trädfällning, beskärning av häckar och förbättrad belysning m.m. Kommunen bedriver också ett projekt, vars mål är att genom fysiska förändringar ytterligare förbättra miljön i och kring . Målet omfattar inte bara att minska brotts- ligheten utan att i alla avseenden göra parken mer trivsam och attraktiv för allmänheten. Inledningsvis efter att övervakningskamerorna hade tagits i bruk, kunde polismyndigheten iaktta en viss om än begränsad avmattning av brottsligheten i . Att nedgången inte blev större berodde av allt att döma på vissa tekniska brister i utrustningen. Kamerorna var t.ex. inte optimalt placerade och gav otydliga bilder. Överföringen av bilder gick heller inte felfritt. har emellertid de tekniska bristerna väsentligen avhjälpts och polisen har kunnat konstatera en mycket tydlig minskning av brottsligheten. I synnerhet har de grova våldsbrotten som misshandel och rån nästan helt försvunnit. 6.6Sammanfattande slutsatser om effekterna av kameraövervakning Kameraövervakning kan bidra till att brottsligheten minskar i samhället. Effekterna är olika för olika typer av brott. Det brottsförebyggande utfallet beror också på vilka övriga brotts- förebyggande åtgärder som vidtas. 6.6.1Kunskapsläget beträffande effekterna av kameraövervakning I en artikel i rådets tidskrift sammanfattas det dåvarande kunskapsläget beträffande effekterna av kameraövervakning på brottsligheten (, Apropå nr. 5-6/1998). Nedan i detta avsnitt (avsnitt 6.6.1) återges vad som anförs i artikeln. Det är svårt att säga vilken effekt användningen av kameraöver- vakning har när det gäller att förebygga och förhindra kriminalitet. Kameraövervakning sätts ofta in tillsammans med andra brottsföre- byggande åtgärder, vilket gör det svårt att särskilja kameraövervak- ningens effekter från effekterna av övriga åtgärder. är forskningen på området begränsad. Någon svensk forskning finns inte, eftersom kameraövervakning () använts restrik- tivt. I används kameraövervakning flitigt som brotts- förebyggande åtgärd. I många fall är resultaten positiva, det vill säga brottsligheten har minskat, men det finns också utvärderingar som tyder på att kameraövervakningen inte alltid uppfyllt förvänt- ningarna. De positiva resultaten kommer i huvudsak från försök där brottsnivån varit mycket hög och begränsad till ett specifikt område, till exempel bilparkeringar. Bland annat utvärderades installationen av övervakningskameror vid fyra parkeringar i närheten av ett universitet i , där bilbrott var vanliga (, 1997, Situational crime prevention, successful case studies, Harrow and Heston publishers, ). Som första åtgärd förbättrade man belysningen på de isolerade parkeringarna och ansade eller tog bort skymmande växtlighet. När detta inte visade sig påverka bilbrotten installerades övervaknings- kameror med mörkerseende vid tre av de fyra parkeringarna. En vakt kunde därefter via monitor bevaka bilarna och via högtalare varna misstänkta förövare. Flera förövare greps och flera miss- tänkta varnades . Statistiken visade att bilbrotten minskade kraftigt efter det att kamerorna hade installerats. En intressant effekt av övervakningen var att bilbrotten minskade även på den parkering i närheten som inte täcktes av kamerorna. Omfattande kamerasystem har installerats i över hundra städer, men resultaten har som sagt inte alltid varit positiva. Exempelvis verkar kameraövervakning av gator och torg endast ha effekt där förutsättningarna är de rätta. Erfarenheterna visar för det första att omgivningen har betydelse. Kameror kan inte filma genom buskar, träd och skyltar och än mindre runt hörn och in i krokiga gränder. Kompletterande brottsförebyggande åtgärder är, som tidigare nämnts, oftast nödvändiga. För det andra kan kamerorna inte gripa brottslingar. Följande exempel från får illustrera (och , 1992, Reducing crime on the underground, an evaluation of three pilot projects, Crime prevention unit paper 30, Home Office, ). På den norra tunnelbanelinjen hade antalet rån ökat dramatiskt . En utökad kameraövervakning anordnades. efter utökningen hade rånen minskat med jämfört med . hade dock rånen ökat igen. Troligen hade brottslingarna då upptäckt att risken att bli gripen faktiskt inte hade ökat, trots åtgärderna. En bidragande orsak till detta ansågs vara problem med tekniken; kvaliteten på det inspelade materialet var inte tillräckligt god för identifiering och det fanns för många platser som inte täcktes in av kamerorna. Det krävs alltså resurser både för att granska det som kamerorna registrerar och för att ingripa då brottsliga handlingar begås. Det krävs också en teknik som gör det möjligt att identifiera gärnings- männen. Kameraanvändningen måste leda till att brottslingar löper en risk att gripas. Annars riskerar man att den inledningsvis starkt brottsförebyggande effekten försvagas efter hand. Detta har varit fallet även i andra projekt i . Rätt använd verkar kameraövervakning på allmänna kommunika- tionsmedel dock fungera väl. Kameror har t.ex. prövats på bussar och enligt brittiska utvärderingar visat sig mycket effektiva i brottsförebyggande syfte (, 1992, Situational crime prevention, successful crime studies, Harrow and Heston publishers, ). 6.6.2Kameraövervakning kan förebygga brott Även om det inte finns undersökningar om alla användnings- områden för kameraövervakning bör man av vad som redovisats ovan i det här kapitlet sammanfattningsvis kunna dra slutsatsen att kameraövervakning under vissa förhållanden kan förebygga eller i vart fall bidra till att brottsligheten minskar i samhället. Effekterna är olika för olika typer av brott. Undersökningarna tyder på att den förebyggande effekten är störst på planerade brott som t.ex. stölder och andra förmögenhetsbrott, men mindre på oplanerade impulsiva brott, som t.ex. vissa former av misshandel. Kameraanvändningen måste också leda till att brottslingar grips för att en inledningsvis brottsförebyggande effekt inte skall avta efter hand. Det före- kommer att brotten omfördelas till exempelvis andra platser, tider eller brott. En vanlig slutsats är dock att det totala antalet brott minskar trots sådana omfördelningseffekter. Det brottsföre- byggande utfallet beror också på vilka övriga brottsförebyggande åtgärder som vidtas. Dessa slutsatser bekräftas också i en nyligen publicerad rapport där ett stort antal utvärderingar av kameraövervakning gås igenom (B C Welsh och , Crime prevention effects of closed circuit television, a systematic review; 2002, Home Office, UK). I rapporten sägs att de säkraste positiva effekterna av kameraövervakning avser bevakning av parkeringsplatser, där kameraövervakning enligt rapporten har bidragit till en minskning av bilbrotten . Författarna av rapporten fann också en tendens att mindre noggranna studier visar att kameraöver- vakning har en hög brottsförebyggande effekt medan mer nog- granna studier ger mer tvetydiga resultat. I rapporten lämnas också rekommendationer om hur framtida utvärderingar av kameraöver- vakningsprojekt bör genomföras. Rekommendationerna innefattar att man skall –jämföra med brottsutvecklingen i andra områden, –jämföra med effekterna av andra brottsförebyggande åtgärder, –ha längre kontrollperioder än , –beräkna de ekonomiska vinsterna eller förlusterna med kamera- övervakning samt –intervjua tänkbara gärningsmän. Brittiska Home Office inledde en stort upplagd utvärdering av bl.a. effekterna av kameraövervakning. I projektet tas även upp andra frågor som har att göra med sådan övervakning. Projektet bedrivs enligt de angivna rekommendationerna. Slutrapporten om projektet skall publiceras . 7Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte Utredningen skall enligt direktiven överväga och lämna förslag till hur kameraövervakning på ett effektivt sätt kan användas i det brottsförebyggande arbetet utan att integritetsintressen träds för när. I det sammanhanget skall utredningen bl.a. undersöka –om det är möjligt att utforma en ordning för kameraövervakning i taxibilar som är acceptabel ur integritetssynpunkt, –om användningen av kameraövervakningen i samband värde- transporter kan göras effektivare och –om banker, vid misstanke om bedrägeri eller penningtvätt, i brottsförebyggande syfte kan ges möjlighet att sända ut bilder från kameraövervakning från ett bankkontor till andra bankkontor. I avsnitt 6.5 har vi konstaterat att kameraövervakning rätt använd kan vara ett verksamt sätt att förebygga brott. Vi fortsätter här med att redogöra för råd och anvisningar vid planering av system för kameraövervakning. För att ge exempel på hur kamera- övervakning kan användas i brottsförebyggande syfte redogör vi även för vissa erfarenheter från användare av kameraövervakning. 7.1Råd och anvisningar vid planering av system för kameraövervakning har tagit fram råd och anvisningar vid planering och inköp av system för kameraövervakning. I Swelarm ingår företag, vars verksamhet utgörs av brandskydd och annan säkerhet. Swelarm är i sin tur medlem av branschföreningen –svenska säkerhetsföretag, som består av delbranschföreningar och etablerade företag inom säkerhetssektorn i . Råden och anvisningarna avser system på en enkel och grundläggande nivå. De bygger på standarder som fastställts av SIS –Standardiseringen i (se SS-EN 50132-2-1, SS-EN 50132- 4-1, SS-EN 50132-5 och SS-EN 50132-7). Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte användas vid en mer detaljerad planering. Nedan i detta avsnitt (avsnitt 7.1) återges det huvudsakliga innehållet i Swelarms råd och anvisningar. Den som överväger att anordna kameraövervakning bör alltid börja med att noggrant analysera och beskriva syftet med över- vakningen. Analysen bör omfatta frågor om vad systemet skall användas till, var kamerorna och monitorerna skall installeras, vilka tider eller året som systemet skall arbeta samt vem som skall övervaka monitorerna. Efter att syftet med kameraövervakningen analyserats bör använ- daren bestämma vilken kvalitetsnivå han eller hon eftersträvar. Detta beslut är beroende av syftet med övervakningen. Det är viktigt att användaren kräver samma kvalitetsnivå på all utrustning i övervakningssystemet. Användaren behöver välja mellan färg- kameror och svartvita kameror. används mest färgkameror, eftersom en bra färgbild ger betydligt mer information än en svart- vit bild. Vid planering av kameraövervakning måste användaren ta hänsyn till i vilken miljö övervakningen skall äga rum. Om övervakningen skall bedrivas utomhus måste kameran kunna fungera vid olika temperaturer. Det kan förekomma andra miljökrav som t.ex. att kameran vid övervakning av industriprocesser behöver vara explosionssäker. Kamerornas placering behöver övervägas vid planeringen av övervakningssystemet. Varje enskild kameras arbetsuppgift behöver fastställas. Det är viktigt att undvika motljus i kameran. Kameror med zoomobjektiv eller annat teleobjektiv bör monteras extra stadigt för att bilden inte skall störas av skakningar när det blåser. I samband med anskaffandet av utrustning bör användaren göra upp förutsättningarna för hur den färdiga anläggningen skall avprovas eller besiktas. Det finns testbilder som kan användas vid intrimning av övervakningsanläggningar. I samband med ett inköp av utrustning bör användaren besluta sig för vilken typ av service- avtal han eller hon skall göra upp med leverantören. Det bedrivs som sagt även arbete med standardisering inom EU. Arbetet har kortfattat beskrivits i avsnitt 3.2. Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte 7.2Erfarenheter av kameraövervakning i brottsförebyggande syfte bedrivs kameraövervakning av Möllevångs- torget. Det finns tre färgkameror installerade och bilderna från kamerorna förmedlas till monitorer vid polismyndighetens läns- kommunikationscentral i . Kamerornas bildupptagnings- områden kan ändras genom omprogrammering av kamerorna. Kamerorna är utrustade med en funktion som suddar bilder från de delar av bildupptagningsområdena som inte omfattas av tillståndet till kameraövervakning. På det sättet fredas enskilda områden från integritetsintrång. Ett problem har varit och är i viss mån fortfarande överföringen av bilder. Tekniken för överföring har tills varit bristfällig och genererar alltjämt stora kostnader. Kamerorna på torget är digitala, men inspelningen av bilderna sker på analoga VHS-band. En viktig erfarenhet som man gjort inom polismyndigheten gäller betydelsen av att före upphandlingen av utrustning göra klart för sig vad man vill åstadkomma med övervakningen och vara tydlig med kraven mot leverantörerna. Det finns många tekniska frågor att ta ställning till och värdet av att ha en avancerad teknisk utrustning skall vägas mot kostnaderna. Man måste tänka på att installera kamerorna så att de ger bästa möjliga bildupptagnings- område och överväga hur många kameror som behövs. Vid filmning av utomhusmiljöer krävs det mycket bättre utrustning än vid filmning inomhus. Det är också skillnad mellan att filma dag och natt. Över huvud taget är ljusförhållandena av stor betydelse. Färgkameror bör användas. kommer sannolikt digital övervakningsutrustning att bli helt dominerande vid kameraöver- vakning. Trots att tillståndet ger polisen rätt att spela in bilder sker ingen kontinuerlig bildinspelning. Ett skäl till detta är att myndigheten inte hunnit utbilda personal på bildinspelning. Men man har heller inte sett något klart behov av att spela in bilder, eftersom avsikten med kameraövervakningen främst är att förebygga brott. Kommer det ett larm till kommunikations- centralen om en händelse på torget, spelar man in bilder. En orsak till att bilder inte spelas in kontinuerligt är också att det i en utomhusmiljö är svårt att få så tydliga bilder att det är möjligt att Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte identifiera enskilda gärningsmän. Trots att brottsligheten har minskat markant sedan kamerorna installerades har något enskilt brott inte klarats upp enbart med hjälp av bilder från kameraövervakningen. Även om bilder inte ensamma räcker för att binda en person vid brott kan de emellertid ha värde som stöd- bevisning till annan bevisning, som t.ex. vittnesbevisning. Som redovisats i avsnitt 6.5 har man inom polismyndigheten den bestämda uppfattningen att kameraövervakningen av Möllevångs- torget har varit en starkt bidragande orsak till den tydliga minsk- ningen av brottsligheten på torget. i bedriver som nämnts även kamera- övervakning av . Övervakningen har pågått . Alla bilder spelas in. Kamerorna är analoga och tar svartvita bilder, som förmedlas genom fiberkabel till monitorer i polishuset. Kamerorna innehåller inte funktioner för zoomning. hoppas polismyndigheten kunna gå över till digital utrustning inklusive färgkameror, men detta är en kostnadsfråga. Kostnaderna fördelar sig mellan polismyndigheten och kommunen på så sätt att polismyndigheten svarar för kostnaderna i polishuset medan kommunen svarar för kostnaderna utanför polishuset. , efter att vissa tekniska brister i över- vakningsutrustningen har avhjälpts, har polisen kunnat konstatera en tydlig minskning av brottsligheten. Det bör även sägas att kommunen bedriver ett projekt, vars mål är att genom fysiska förändringar ytterligare förbättra miljön i och kring parken. Användningen av övervakningskameror kommer förmodligen att öka. Efterfrågan på kameror är dock inte särskilt stor, vilket kan hänga samman med kostna- derna för övervakningsanläggningar. Kameraövervakning har dock visat sig effektivt för att förebygga skadegörelse, vilket rimligen borde vara intressant för försäkringsbolagen.