sou · GQB392d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid LM lämnade en källa uppgifter om några anställda vid företaget –1953.99 En annan meddelare lämnade i likhet med [ETT] några rapporter om anställda vid person, uppenbarligen aktiv inom lämnade ett antal rapporter om kommunister vid bl.a. och LM Ericsson.101 En meddelare inom lämnade några rapporter om kommunistiska rörarbe- tare vid olika företag.102 Ännu en källa, aktiv inom , rapporterade under om ett antal kommunister inom föreningen.103 Säkerhetspolisen hade ytterligare en källa inom , en ombudsman som något mer frekvent –lämnade ett 20-tal rapporter om kommunister inom bl.a. och Hamnarbetareföreningen.104 hade säkerhetspolisen ytterligare några meddelare som rapporterade om kommunister på arbetsplatser i , exempelvis AB de samt Diesel.105 Det är oklart om dessa källor tillhörde fackföreningsrörelsen. I hade man dock kontakt med en fackligt aktiv socialdemokrat som lämnade uppgifter om kommunister vid viss industri i staden.106 Därutöver hade säker- hetspolisen en meddelare i som samt åren mellan 1958–1961 rapporterade om säkerhetsrisker, se mer om denne meddelare i avsnitt 4.9, Socialdemokratiska motiv för med- verkan i övervakningen. mottog ett brev från en partiman ute i landet. 99Se källakt 5:73/136. 100Se källakt 5:73/175. 101Se källakt 5:73/113. 102Se källakt 5:73/117. 103Se källakt 5:73/124. 104Se källakt 5:73/118. 105Se källakterna 5:73/110 samt 5:73/130. 106Se källakt 5:73/167. Här kan tilläggas att säkerhetspolisen hade ytterligare minst två källor i som åren 1952–1954 rapporterade om kommunister i , oklart dock om dessa tillhörde fackföreningsrörelsen, se källakterna 5:73/163 samt 5:73/164. Också vid industrier i hade man meddelare som rapporterade om kommunister , se källakterna 5:73/125, 5:73/133 samt 5:73/135. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Jag har för dagen en riktigt fin liten sak jag vill ha lite hjälp av dig med. Vi har fått en ny klockare här i [ortsnamn], men det är ej han det gäller utan hans fru, för mig som är gift är det lite ofint att intressera sig för andras fruar men det har en särskild orsak och det är att jag vill ha lite bättre reda på hennes förflutna och de uppgifterna hoppas jag du kan ordna åt mig. Du känner väl alla kvinnfolk? Efter vad vi här har oss lite bekant kom hon från hitsänd som lärarinna i Tyska skolan i . Enl tidningarna har en lärarinna hoppat av och gift sig med en svensk skollärare. Månne det är henne vi blivit berikat med. Hon är född den [---] och heter [X], gift [Y] och efter allt att döma full- fjädrad nazist. förstår du nog bättre hur saken ligger till och förstår varför vi är intresserade av saken. hoppas jag du kan hjälpa oss med det här så vi kommer till klarhet om det är en ful fisk vi fått hit.107 För hand har någon på brevet skrivit , d.v.s. då- varande inrikesministern. En avskrift av brevet har sedan gjorts var- efter Aspling avsänt följande brev till : Jag översänder härmed ett utdrag ur det brev, vi mottagit från [ortsnamn] arbetarkommun, och som jag talade med Dig om i telefon . Ge mig ett meddelande, när du litet närmare undersökt vem [X] är!108 För att kunna följa ärendet måste vi gå in i och studera [X:s] akt. Handlingar i denna ger vid handen att agerade mycket snabbt. Enligt en PM upprättad inom statspolisens 3:e rotel fick man där in en uppgift om att [X], svensk medborgare genom giftermål med [Z] i [ortsnamn], skulle vara `fullblodsnazist´. På basis av dessa uppgifter, som självfallet grundar sig på brevet från partimannen till Aspling , företog statspolisen en undersökning. Av denna framgår bl.a. att [X] anlände till varefter hon snart började arbeta i Tyska Skolan. I registret hade man uppgifter om att [X] vid skolan varit standardleiterin och gruppledare för en avdelning av Hitlerjugend – Bund Deutscher Mädel. Hon gifte sig med [Y]. I övrigt hade inget anmärkningsvärt 107Brev från [namn utelämnat], daterat till . korr L-Ö 1947 serie E1 volym 26. 108Brev från till statsrådet , daterat . korr L-Ö 1947 serie E1 volym 26. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna framkommit.109 gick uppenbarligen någon tid senare tillbaka till Aspling med uppgifterna. Om vi återvänder till finner vi nämligen att Aspling skrev ett svarsbrev till den partiman som först uppmärksammat honom på [X]: tillskrev du mig angående en fru [X], numera gift [Y]. Du ville ha litet närmare besked om hennes förflutna. De uppgifter jag kunnat erhålla tyder på att hon uppehållit sig under kriget i och väl sannolikt direkt varit engagerad i den tyska nazistorganisationen. Då emellertid hon tydligen inte varit i klammeri med polisen och i övrigt gjort sig skyldig till i varje fall ännu upptäckta brott, så sitter hon ganska oåtkomlig uppe i [ortsnamn]. Genom sitt giftermål har hon ju lyckats gardera sig utmärkt. Skulle det framkomma några ytterligare uppgifter om henne, som kan vara av värde, skall jag meddela Dig detta.110 [X]-ärendet ska inte tas till intäkt för att det var fritt fram för SAP att via ansvarige ministern få tillgång till uppgifter ur säkerhets- polisens register. Det är dels knappast troligt att exempelvis själv skulle ställt upp på en sådan ordning, dels är det sannolikt att man vid polisen skulle ha anat oråd om det via den kanalen drällde in förfrågningar om allehanda misstänkta säkerhets- risker. Snarare kan man säga att man i vissa fall, när det ansågs särskilt påkallat, kunde utnyttja möjligheten. 10.11Renhållningen på vänsterkanten – partipolitiska eller säkerhetsmässiga skäl? Den kamp som socialdemokraterna och fackföreningsrörelsen förde gentemot kommunisterna och som här åskådliggjorts, kan i och för sig förklaras med att man ytterst motiverades av och värnade om de demokratiska idealen. Det kan dock absolut inte tjäna som den enda förklaringen; inom socialdemokratin började man först efter Pragkuppen betrakta kommunister som presumtiva landsförrädare. Som skriver i Svensk Rädsla (2002) hade det socialdemokratiska partiet dittills bekämpat kommunisterna inte därför att de uppfattades som landsför- 109 PM angående tyskfödda, sedermera svenska medborgaren [Y], född [X] den [datum utelämnat]. HA 241/47. 110 Brev från till [namn utelämnat] . korr L-Ö 1947 serie E1 volym 26. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna rädiska, utan därför att de var ett hos mot den socialdemokratiska maktställningen både politiskt och fackligt.111 Perioden fram till Pragkuppen kan således beskrivas som en inhemsk politisk maktkamp där målet var att erövra framskjutna positioner inom facken. skrev en artikel i där han huvudsakligen lägger vikten vid de säkerhetsmässiga aspekterna: Det är socialdemokratin som för kriget mot kommunisterna och det är emot socialdemokratin som kommunisterna för sin strid Social- demokraterna för denna strid därför att den är nödvändig för arbetar- klassen och för landet. Men även för partiet självt är den striden nödvändig. Där kommunismen tagit makten finns ingen själv- ständig socialdemokrati.112 skriver att det svenska är en spillra av vad det var men om det fanns ett hot bestod detta i att spela en roll om utländsk hjälp plötsligt skulle dyka upp – då kommer den rollen att spelas av det svenska kom- munistpartiet som den spelats av alla andra femtekolonnare. var dock trygg i förvissningen om att arbetare kommer aldrig att välja folkdemokratins diktatur. Liksom kommer de att välja demokratin - och socialdemokratin!113 Det finns dock tecken som visar att politiska kartläggningar gjordes även då det säkerhetsmässiga perspektivet helt saknades. Så framgår exempelvis av ett protokoll fört vid storstadskonferensen i LO:s plenisal . hävdar där att man måste effektivisera arbetet bland tjänstemännen och bygga ut verksamheten, att komma i kontakt med kontorens, affärernas och serviceyrkenas folk. Vi måste skapa kontaktmän och kartlägga arbetsplatserna. Men kom ihåg att det här gäller en grupp som måste behandlas med särskilda medel!114 Detta kommenterade med att det finns fack- föreningsmedlemmar som röstar med är tydligt, men hur många dessa är och bland vilka grupper, det är svårare att av- göra. menade därefter att det var viktigt att det sker en fortsatt kartläggning av arbetsplatserna, särskilt gäller detta tjänstemännens arbetsplatser etc.115 Att man med kartläggning 111Oredsson, : Svensk Rädsla. Offentlig fruktan i första hälft (2002) s 307. 112Paul : Svensk kommunism just . Tiden nr 5/1949 s 323. 113Paul : De fjärrstyrda, s 32. (1950). 114Protokoll fört vid storstadskonferensen i LO:s plenisal . SAP: Andra partier 1947–1949; SAP/Kommunisterna 2. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna avser den politiska hemvisten råder inget tvivel om och det framgår av en informationsskrift från partidistrikt där man rörande arbetsplatsombudens uppgifter helt frankt förklarar att som en första åtgärd behövs en politisk katalogisering av de inom varje arbetsplats anställda. skriver man att sådana åtgärder också måste sättas in bland tjänstemännen.116 10.12Kampen mot kommunismen efter den första vågen 1945–1952 Som nämnts hade kommunisterna in i stort sett helt motats tillbaka inom fackföreningsrörelsen. Det finns inte särskilt många dokument som kastar ljus över frågan hur man inom SAP fortsättningsvis bedrev kampen mot kommunismen. Inom partiets verkställande utskott fick man sällan anledning att närmare diskutera problemet. Tillfälle gavs dock efter att partiets ombudsmän varit på konferens och bl.a. tagit upp frågan om upprätthållandet av en fortsatt aktiv verksamhet på de platser där kommunisterna alltjämt har visst inflytande och där vi i de fackliga valen kunnat tränga kommunisterna tillbaka. Från partiexpeditionens sida föreslogs att det på några platser i landet skulle ordnas kurser till vilka deltagarna kunde sändas från sådana distrikt där kommunisterna ännu hade inflytande. Partiets verkställande utskott beviljade anslag för detta.117 AP:s brev 1955 – Sörmarka 1955 Inom SAP genomfördes –1965 tre stora invente- ringar av läget inom fackföreningarna. Studierna pekar på fortsatt överväldigande socialdemokratisk dominans. Undersökningen visade, att av närmare 1300 undersökta fackliga organisationer – större fackföreningar, FCO-styrelser och TCO-kommittéer – fanns i styrelserna endast ett fåtal kommunister. I drygt 900 fack- föreningar hade socialdemokraterna av styrelseposterna och i av dem var ordföranden socialdemokrat. Motsvarande siffror för kommunisterna var 3,8 resp. . Då man upprepade undersökningen kunde man från SAP:s sida konstatera att greppet stärkts ytterligare; styrelseposterna i fackföreningarna innehades till av socialdemokrater och i av dem var 116Se informationsskriften till oss (1959). 117Protokoll vid sammanträde med Socilademokratiska Partistyrelsens verkställande utskott . A3, A 009. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Men också kommunister gick framåt, dock inte lika mycket; deras motsvarande siffror var 4,4, resp . Beträffande åtminstone undersökning vet vi att den överlämnades till Grupp B. Det finns dock inget som pekar på att de anställda inom Grupp B hade något med inhämtningen av uppgifter till undersökningarna att göra. 10.13SAP – Grupp B/IB 10.13.1 Har SAP haft någon nytta av Grupp B? Som nämnts i den redogörelsen knöts kontakten mellan och företrädare för troligen 1953. hade också kommit i kontakt med för- svarsminister . Dokumentationen från dessa första år är ytterst knapp; kvar finns endast ett dokument som säger att fått uppgifter från en inom SAP samt handlingar som visar på ett samarbete mellan och företrädare för rörande atomvapenfrågan. I och med att en del ombudsmän anställdes hos blev natur- ligtvis situationen en annan. Den inhämtning om bl.a. kommu- nister som då påbörjades var så att säga den naturliga delen av kontakten mellan Grupp B och socialdemokraterna. Det finns dock en del andra aspekter av denna kontakt att studera. En av de i debatten allra mest omtvistade frågorna rörande IB:s historia handlar om huruvida SAP kunnat tillgodogöra sig upp- gifter från Elmérs verksamhet. Detta har alltid förnekats av båda parter och några bevis för att så skulle varit fallet har heller aldrig kunnat uppvisas. Visserligen hävdade i samband med IB-avslöjandet 1973 att han, och lämnade handlingar vid men detta förnekades. tog upp frågan i sin utred- ning om IB 1973 och tillfrågades då om detta varvid hon verifierade Isacsons uppgifter. pene- trerade dock aldrig frågan ordentligt vilket ledde till att utskottets moderater krävde en särskild granskning av detta. Bakom dessa krav ska, enligt egen uppgift, särskilt ha legat. Nästan tre decennier senare fick inom ramen för undersökning om IB, möjlighet att titta närmare på detta. Då hävdade att vi aldrig givit några SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna papper till sossarna. kunde erinra sig två fall då åtminstone ett visst ömsesidigt samarbete ska ha förekommit; det ena rörde danske ledaren för Sosialistisk , , det andra gällde strejken i Malmfälten . kunde inför FUN inte erinra sig något tillfälle då information skulle ha gått från IB till partiet och han ifrågasatte över huvudtaget nyttan av detta eftersom det skulle ju vara att ösa vattnet tillbaka till källan. påpekade att partistyrelsen eller verk- ställande utskottet aldrig befattade sig med IB:s verksamhet och att man heller aldrig fick några rapporter om IB:s verksamhet. Att, som framförs i boken , IB skulle ha hjälpt partiet är en uppgift som betecknar som horribel. Inför FUN upprepade Isacson sina uppgifter . Han sa att han lämnat material till då denne var SAP:s internationelle sekreterare. Isacson hade tittat i handlingarna och konstaterat att de innehöll upp- gifter om internationella förhållanden och att där också förekom personuppgifter. (Inför försvarsutskottet hade han varit mer precis; bland handlingarna hade funnits rapporter ang. sammanträffanden med olika utlänningar.) Isacson uppgav också att hade livliga förbindelser med . Thunborg svarade på detta att han inte trodde sig ha träffat Isacson före IB- affären 1973. Den mer centrala frågan om han faktiskt tog emot handlingar eller inte (de kan ju ha lämnats av någon annan) följdes inte upp. hade nämligen sagt inför försvarsut- skottet 1973 att hon, möjligen 1967, lämnade ett kuvert från till Thunborg. Det skulle dock ha varit enda gången på partistyrelsen för . Isacson kan då inte ha varit med eftersom han anställdes vid IB först . FUN:s bedömning av denna fråga var att man inte funnit att information lämnats från IB och dess föregångare till det social- demokratiska partiet i vidare omfattning än vad som redo- visats. Och de fall som redovisades var Larsenärendet och Malm- strejkshändelserna samt de av Isacson lämnade uppgifterna. Det finns inget konkret som tyder på att SAP erhöll några hand- lingar från Grupp B . tar i sin upp en handling som är upprättad långt före IB bildades – en 77-sidig rapport rubricerad Kommunismen i – och ställer frågan till ett antal intervjupersoner om handlingen kan tänkas emanera från Elmérs verksamhet. Kokk fick dock inte några svar på detta och hänvisar i stället i sin bok till SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna SÄKO.118 Som tidigare konstaterats har rapporten ursprungligen upprättats av en till i knuten journalist som överlämnade den till och vid . första år finns emellertid ett antal handlingar i som utan tvivel kan knytas till och . Detta framgår bl.a. av två handskrivna brev från till () , en tidpunkt då var partiets internationella sekrete- rare. I det första119 lämnar vissa uppgifter om den kommande ungdomsfestivalen i : , i all hast – jag har fått reda på att amerikanerna sänder ut bl.a. specialutbildade soldater till Festivalen. Så kommer exvis en del ungrare som ytterligare trimmats i motståndets teknik och som desslikes är kända för att hata allt ryskt - Än värre, ryssarna tycks känna till det här. Jämför med det som står om festivalen i dom papper som jag lämnat till . Våra ungdomar är väl försik- tiga???!!!!! Ha det gott ! Som framgår hade alltså inte bara kontakt med utan också med en vilken med all säkerhet är identisk med dåva- rande partikassören . Till denne hade alltså lämnat papper rörande festivalen. Ett andra, mer personligt hållet brev till brev, skrivet understryker denna kontakt. skriver att han upprepade gånger sökt men misslyckats: Slutligen ville jag ge dig diverse papper – dom har jag nu gett . 118Se Kokk (2001) bl.a. s 176, 293, 332, 342 och 427. 119Brevet förvaras i , Handlingar rörande andra partier 1952–1963, Mappen Handlingar om kommunistiska partier (internationella enheten), serie F 15 D:07. 120Brevet förvaras i , Handlingar rörande andra partier 1952–1963, Mappen Handlingar om kommunistiska partier (internationella enheten), serie F 15 D:07. Här kan infogas att Grupp B dagtecknade en rapport innehållande följande sju PM om : - samtal mellan Kuusinen - Chrustjev - Mikojan - - den nya regeringen - verksamhet inom den finska försvarsmakten - festivalen - säkerhetstjänsten - förhandlingar mellan och agrarpartiet - kommunisterna och arbetsmarknaden SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna I anslutning till Elmérs brev ligger sedan ytterligare ett handlingar, varav några märkta 68 upp i ena hörnet, vilket måste tolkas som att de var avsedda för partiet, vars kansli ju redan då låg på Svea- vägen 68. Det är inledningsvis en kort redogörelse med titeln SKP – revisionisterna med bl.a. följande rader: En av de viktigaste revisionisterna inom partiet är . sköter jämte och kontakterna till SF i och . synes tillhöra grundorganisationen ute i Bromma.121 Att detta verkligen är en Elmér-handling framgår av de mikrofilmer som funnit. Bland de filmade handlingarna finns ett kort som upptar uppgifter om . En av uppgifterna lyder: 641110-KU 14/329-01 . – en översikt. En kontaktman för SF är . Han sköter, jämte och , kontakterna med SF i och . B, som som synes tillhöra grundorganisationen i , är också en av revisionisterna i SKP.122 KU 14 var Fst/In:s beteckning på Grupp B/IB . Ovanstående uppgift är alltså hämtad ur en handling (KU 14/329-01) som lämnats från Grupp B till Fst/In där den sedan filmats . Handlingen förekommer också i Fst/Säk:s diarium. Uppgiften har också lämnats av Grupp B till någon vid . Som synes har handlingen lämnats till SAP och först till Fst/In. Ytterligare en handling märkt 68 har rubriken – Festivalen och ingick troligen bland de handlingar som överlämnade till /. Att det är en Grupp B-handling är klart; den förekommer som KU 14-rapport i Fst/Säk:s arkiv dit den enligt diariet inkommit . Av detta kan man dra slutsatsen att handlingar märkta 68 och som ligger i anslutning till ovan nämnda rapporter (samt Elmérs brev till ) emanerar från Grupp B. Detta innebär att SAP er- hållit ett odaterat dokument med rubriken och Skogs- arbetarna, en rapport daterad kallad Stockholms SKP, ett referat av en kongress i Ungdomens Fredsförbunds regi rubricerad Fredsarbetet kommunister – socialdemokra- 121 Handlingar rörande andra partier 1952–1963, Mappen Handlingar om kommunistiska partier (internationella enheten), serie F 15 D:07. 122 Fst/Säk, microfilmade handlingar. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna ter samt en rapport titulerad Nya uppgifter om SKP (juni).123 Av handlingar i som inte är märkta 68 men som ändå går att knyta till Grupp B kan nämnas en rapport på tyska kallad Läget i . Den har upprättats inom Grupp B och lämnats till Fst/Säk där den alltjämt finns kvar.124 En annan handling bär , daterad . Samma handling finns i Fst/Säk:s arkiv dit den inkommit från Grupp B.125 Bland de mer fullbluffande exemplen finns två rapporter där t.o.m. Grupp B:s egen rapport- stämpel finns med. De behandlar båda utrikes förhållanden och återfinns såväl i MUST:s som . Vad som i det sammanhanget är särskilt frapperande är att handlingen inom för- svarsstaben inte bara var klassad som hemlig – kopian är även för- sedda med S-Und-stämpel vilket betyder att det är en särskild underrättelse vilken endast ett fåtal personer enligt interna bestäm- melser hade rätt att ta del av.126 Kontakterna kunde också ta sig andra former. Av dåvarande försvarsstabschefen arkiv framgår att Grupp B tillsammans med några andra intressenter var involverad i framställningen av några skrifter om kommunismen. Av noteringar framgår att stabschefen vid milostaben överstelöjtnanten hade lovat samt vid att medverka i en undersökning om kommunismen i . ansåg dock att militär medverkan var olämplig och gav direktiv om en kontakt mellan chefen för inrikesavdelningen, och . ville att ett samarbete i officiella + officiellt synliga former borde undvikas.127 Det är oklart varifrån initiativet till undersökningen egentligen kom, men avslöja- de 1967 att ett forskningsinstitut i – 123Att man med så stor säkerhet kan knyta rapporter märkta 68 till Grupp B hänger också ihop med att dessa rapporter både till sin utformning och sitt innehåll är identiska med andra Grupp B-handlingar från . 124Handlingen har hos Fst/Säk fått beteckningen GU 62/52. Den inkom från KU 14 (s.v.s. Grupp B) . Se Fst/Säk diarium 1962 serie Ö IV volym 186. 125SAP:s arkiv Handlingar rörande andra partier 1952–1963, Mappen Handlingar om kommunistiska partier (internationella enheten), serie F 15 D:07. Till Fst/Säk inkom handlingen (KU 14 GU 62/51). Serie Ö IV volym 186. 126Det rör först rapport nr 63/71 (alltså Grupp B:s rapportnummer) upprättad med titeln . Polsk-ryska försök att ena världskommunis- men. Handlingen har inkommit till Fst/Säk . Den andra handlingen har Grupp B:s rapportnummer 63/83 och heter Världskommunism FIR. Den har upprättats vid Grupp B och är registrerad som inkommen hos Fst/Säk . I båda fallen uppges den ursprungliga källan vara WP inf en beteckning med oklar innebörd. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna for Technology (MIT) – bett skriva en uppsats som skulle ingå i en bok om kommunismen i . Enligt var MIT ett CIA-företag.128 En uppsats om kommunismen av återfinns i SAP:s arkiv.129 Grupp B finns också med i bilden rörande ett annat avhandlings- arbete – arbete om Kommunismen på Nord- kalotten. Inledningsvis fick man ta del av ett utkast till arbetet var- efter man fortlöpande skulle hållas informerad om dess utveck- ling.130 Inom SAP var man självfallet också intresserad av avhandling. Då den var klar skrev partikassören ett brev till dåvarande riksdagsmannen och nämnde att han talat med – som då var distriktsombudsman i – och då kommit överens om att man skulle samla en mindre krets – förslagsvis 10 per- soner – för att låta redogöra för sin studie. Bland de med- verkande skulle ingå – förutom , , och själv – också detta möte blev av är oklart men det finns i en uppteckning som i någon om- fattning beskriver ett seminarium där man diskuterat av- handling. Detta ligger dock och med något andra deltagare. och deltog dock tillsammans med journalisterna . De båda senare hade kontakter med Grupp B/IB.132 129SAP:s arkiv, mappen SAP 1966 Uppsats i Kommunistiska Parti av . Av missivet framgår att uppsatsen är gjord vid 1966. Uppgiften i arkiv kan i och för sig avse en studie som gjorde i en bok som gavs ut och för vilken var redaktör. studie heter Kommunismen i och den världskommunistiska rörelsens krig. I samma volym i ligger också vad som ser ut som ett manus till den engelsk- språkiga versionen till bok (Remote Control) – se mer om detta i avsnittet Kontakterna med stockholmsabassad. 130Fst/Säk diarium 1964 Serie Ö IV volym 218. På missivet till Grupp B:s handling (upprättad med Grupp B:s diarienummer 64/336) har någon vid Fst/Säk för hand noterat (B i citatet avser Grupp B): Härmed bifogas fil mag , , utkast till direktiv för licavhandling med rubricerat innehåll. B kommer fortlöpande att hållas orienterad under undersökningens gång. För att minska risken för icke önskvärd publicitet om denna undersökning bör kännedomen härom inom den militära sektorn icke spridas utanför säktjänsten. 131Brev från till . , Serie E vol 2. 132Rantanen har i samtal med SÄKO berättat att , under en resa de båda företog i eller 1964, nämnde att sinom kort skulle kontaktas av en person som hade ett specialuppdrag för partiet.