sou · GQB3121d6 · 2003-01-01 00:00:00 — Det systematiska arbetsmiljöarbetet förutsätter att enskilda arbetstagare deltar genom att t. ex. rapportera risker, att ge förslag på åtgärder och synpunkter på resultatet av genomförda åtgärder liksom att delta vid framtagning av arbetsmiljöpolicy och rutiner. Här kan alla elever få en viktig roll. Paragraftexten stärker dess- utom arbetsgivarens skyldighet att ha med eleverna genom att sär- skilt betona elevskyddsombuden. Skyddsombud och elevskyddsombud har sina givna roller i arbets- miljöarbetet genom bestämmelser i arbetsmiljölagen och arbets- miljöförordningen. Det är väsentligt att arbetsgivaren, arbetstagarna, skyddsombu- den och elevskyddsombuden tillsammans avgör, hur man skall samverka i det systematiska arbetsmiljöarbetet. De etablerade for- mer för samverkan som redan finns kan det vara praktiskt att utveckla, t.ex. samverkansgrupper och skyddskommittémöten. Det kan även vara möten och konferenser av olika slag i verksamheten – möten med all personal, klasskonferenser, ämneskonferenser, arbetslagsmöten, klasstimmar, klassmöten där föräldrarna deltar osv. På dessa möten är det lämpligt att låta arbetsmiljöfrågorna vara en av punkterna på dagordningen. Det kan vara värdefullt att föra protokoll vid de sammankomster där detta är möjligt. Det är viktigt att de som deltar i arbetsmiljöarbetet har tillräcklig tid för uppgifterna och får den information som behövs. För att arbetsmiljöarbetet skall bli effektivt, är det nödvändigt att det bedrivs utifrån de risker för ohälsa och olycksfall som finns på den egna skolan. Olika arbetstagare och elever kan ha olika för- utsättningar att hantera olika faktorer i arbetsmiljön. kunskaperna hos såväl personal som elever utnyttjas. Kvinnor och män, flickor och pojkar har i en del avseenden olika förutsättningar att hantera de risker de utsätts för, eftersom de kan påverkas på skilda sätt. Därför är det viktigt att båda könen kommer till tals i arbetsmiljöarbetet. Samverkan är en förutsättning för effektivt arbetsmiljöarbete. Arbetsgivaren har dock alltid kvar sitt ansvar för arbetsmiljön. 5 § Det skall finnas en arbetsmiljöpolicy som beskriver hur arbets- förhållandena i arbetsgivarens verksamhet skall vara för att ohälsa och olycksfall i arbetet skall förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Det skall finnas rutiner som beskriver hur det systematiska arbets- miljöarbetet skall gå till. Arbetsmiljöpolicyn och rutinerna skall dokumenteras skriftligt om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten. För att arbetsmiljöpolicyn skall bli så konkret att den kan följas upp, är det lämpligt att den tar sin utgångspunkt i de risker som finns i verksamheten. Inriktningen bör vara på konkreta åtgärder för att förebygga olycksfall, att förebygga våld och hot som kom- mer såväl inifrån som utifrån, förebygga kränkande särbehandling av vilket skäl det än sker, dämpa buller, stärka säkerheten i kemi- och slöjdundervisning, rutiner för olycksfalls och tillbudsrapporte- ring, vem man kontaktar vid olika händelser, telefonnummer etc. Genom att i förväg ta fram rutiner, dvs. bestämda tillvägagångssätt för hur man skall agera i en viss situation, kan felaktiga beslut för- hindras. Rutiner bör finnas som talar om hur och av vem olika moment i det systematiska arbetsmiljöarbetet skall genomföras och vilka som skall medverka samt vilken tidsram som gäller för arbetet. Syftet med att dokumentationen skall vara skriftlig är att den skall vara hjälpmedel i arbetsmiljöarbetet för skolledningen och för personal och elever. Därför är det viktigt, att dessa tillsammans tar fram de dokument som behövs och ser till att de blir kända av alla. Kravet på skriftlig dokumentation är långtgående och gäller risk- bedömning, sammanställningar av skador och tillbud samt åtgärds- planer. Även arbetsmiljöpolicyn, rutiner, uppgiftsfördelning och uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet skall vara skrift- lig i skolan. Det är viktigt att dokumentationen är anpassad till verksamhe- tens förutsättningar och behov samt är tydlig och lätt att förstå. Dokumentationen skall hållas lättillgänglig för att alla skall kunna medverka i arbetsmiljöarbetet. Uppdatering för att hålla doku- mentationen aktuell behöver ske kontinuerligt och med angivande av datum. Om det finns ett internt datanät på skolan, underlättas både tillgänglighet och uppdatering. 6 § Arbetsgivaren skall fördela uppgifterna i verksamheten på ett sådant sätt att en eller flera chefer, arbetsledare eller andra arbetstagare får i uppgift att verka för att risker i arbetet förebyggs och en tillfreds- ställande arbetsmiljö uppnås. Arbetsgivaren skall se till att de som får dessa uppgifter är tillräckligt många och har de befogenheter och resurser och den kompetens som behövs. Dessutom skall kraven i bilaga 1 uppfyllas. Uppgiftsfördelningen skall dokumenteras skriftligt om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten. Arbetsgivaren skall fördela arbetsuppgifterna i arbetsmiljöarbetet men har ändå alltid kvar sitt ansvar för arbetsmiljön. Uppgiftsfördelningen gäller i första hand chefer och arbetsledande personal, som kan bedriva arbetsmiljöarbetet som en naturlig del i den dagliga verksamheten i samband med beslutsfattande och arbetsledning. Dessa kan i sin tur lägga ut uppgifter på andra arbets- tagare. I skolsammanhang är som regel rektor/skolledare chef för den enskilda skolan. I den kommunala skolan är även rektor tjäns- teman och har fått sitt uppdrag av skolförvaltningen eller motsva- rande organ med en förvaltningschef i spetsen. Utöver vad som står i skollagen om rektors uppdrag ges hon/han ofta även uppgiften att ta ansvar för arbetsmiljöarbetet. Rektor kan sedan fördela arbetsmiljö- uppgifter bland personalen. Då kan det t.ex. vara lämpligt att en slöjdläraren i trä- och metallslöjd får uppdraget att se till den fysiska och organisatoriska arbetsmiljön för elever och andra slöjdlärare för att förebygga ohälsa och olycksfall. Det kan handla om att se till att få mätningar av förekomsten av trädamm, se över maskinsäkerheten, att upprätta rutiner och regler för elever och kollegor för att främja säkerheten. Detta skall givetvis ske i samverkan med dem som är berörda, dvs. elever, andra lärare och skolledning men också annan personal, t.ex. lokalvårdare, vaktmästare etc. På samma sätt kan någon kemilärare få uppgiften som rör kemisalen och kemiundervis- ningen, en idrottslärare arbetsmiljön i gymnastiksalen och på idrottsplatsen. Det handlar då inte bara om att se till redskapen, utan också vad som händer i omklädningsrummet, vid tacklingar inom lagidrotter, på väg till och från idrottsplatser, ishallar och simhallar. är det viktigt att lösa uppgifterna i samverkan med elever och övrig personal av olika kategorier. Skolsköterskan kan vara den som tar in uppgifter och sammanställer dem över olycksfall och till- bud. Här är eleverna till ovärderlig hjälp som informatörer. För att kunna utföra uppgifter som gäller arbetsmiljön måste den som fått en uppgift även ha befogenheten att fatta beslut och vidta åtgärder inom det område han/hon verkar inom. De befogenheter som följer med uppgiften bör vara väl kända av alla – elever och övrig personal. Även resurser behövs för att kunna utföra uppgifter som gäller arbetsmiljön. Resurser är förutom ekonomiska medel även tillgång till personal eller hjälp av t.ex. kollegor, utrustning t.ex. för buller- mätning, mätning av koldioxidhalt i luften osv. Till resurserna kan också höra en lämplig lokal eller arbetsplats för arbetet med frågorna. Den tid som behövs för uppgiften skall garanteras. Viktigt är kunskaper på arbetsmiljöområdet. Om den som får en uppgift inte anser sig ha tillräckliga kunskaper i arbetsmiljöfrågor, skall han/hon tala med sin chef, som kan se till att uppgiftstagaren får utbildning i frågorna. Det kan också vara så att den som fått uppdraget frånsäger sig sin uppgift. För att undvika oklarheter och missförstånd bör såväl uppgifts- fördelningen och innebörden av denna samt eventuell avsägelse ske skriftligt. Oavsett uppgiftsfördelningen har arbetsgivaren/den verksamhets- ansvarige kvar sitt ansvar för arbetsmiljön, vilket gör det angeläget för henne/honom att ha klart för sig att uppgiftsfördelningen fungerar bra och göra ändringar, när det behövs. En upp- giftstagare kan t.ex. ha fått ändrade förhållanden, vilket kan påver- kar möjligheten att ägna tillräcklig tid åt uppdraget. Eftersom rektor/skolledare får sitt uppdrag beträffande arbets- miljöansvaret av förvaltningen, är det lämpligt att det tydligt fram- går vad detta innebär samt vilka resurser och befogenheter som följer med uppdraget. Detta är också angeläget med avseende på de övriga förvaltningar som är involverade i skolan, t.ex. då det gäller fastigheter, lokalvård, skolmåltider, skolskjutsar etc. Uppgiftsfördelningen innebär inte att den som fått uppgifter automatiskt blir straffad vid en arbetsolycka eller sjukdom i arbe- tet. Fördelningen innebär inte att arbetsgivaren kan bestämma vem som skall straffas om en olycka inträffar. Detta ansvar fastställs av domstol. Om en olycka leder till åtal och domstolsbehandling, kan det vara av stor betydelse för bedömningen i domstolen om den åtalade haft tillräckliga kunskaper och tillräckliga befogenheter och resur- ser för att kunna fullgöra sina uppgifter. Bilaga 1 till 6 § anger vad som gäller för dem som arbetsgivaren givit uppgifter i arbetsmiljöarbetet. få tillgång till sammanställningar enligt 9 § i föreskrifterna samt arbetsskadeanmälningar enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (1976:380), få tillgång till information om de förebyggande arbetsmiljö- åtgärderna i verksamheten och om åtgärdskrav från Arbets- miljöverket samt få lämna synpunkter till arbetsgivaren på valet av andra arbetstagare med uppgifter i arbetsmiljöarbetet, valet av de arbetstagare som behövs för att genomföra första hjälpen, brandbekämpning och utrymning, anlitande av företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån, uppläggningen av arbetsmiljöarbetet, åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfall, den personliga skyddsutrustning som kan behövas, sammanställningar och arbetsskadeanmälningar, vilken information de behöver få tillgång till om förebyg- gande arbetsmiljöåtgärder i verksamheten och om åtgärds- krav från samt hur informationen i dessa frågor skall utformas. Eleverna omfattas inte av arbetsskadeförsäkringen men däremot av vad som anges i 9 § i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöar- bete och har därför rätt att ta del av sammanställningar och sådan information som inte är belagd med sekretess eller där tystnads- plikt gäller. I övrigt gäller bilagans punkter även elever. Givetvis måste för- delning av arbetsuppgifter på elever ske med avseende på mognad och utveckling och övriga förutsättningar för att ha uppgifter inom arbetsmiljöområdet. Elever i gymnasieskolan har därigenom helt andra förutsättningar att ta ansvar för sådana uppgifter. Det är en viktig pedagogisk uppgift att göra eleverna delaktiga i arbetsmiljö- arbetet i nivå med vad som är rimligt med anledning av deras ålder och mognad. När det gäller riskbedömningar torde det inte vara några problem att låta även de yngsta eleverna, dvs. förskoleklass och närmast följande årskurser, ge synpunkter på sådant som de upp- fattar som risker i sin skolmiljö. Det kan särskilt gälla skolgården, skolmatsalen, toaletter och andra utrymmen av stor betydelse även för de yngsta eleverna. Elever har ofta ett annat perspektiv än personalen och observerar och tolkar på ett annat sätt. Detta kan vara av stor vikt, inte minst då det gäller att förebygga våld och kränkningar inom skolans område. Föreskrifterna i 6 § och i bilaga 1 avser inte skyddsombuden. 7 § Arbetsgivaren skall se till att arbetstagarnas kunskaper om arbetet och riskerna i arbetet är tillräckliga för att ohälsa och olycksfall skall förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. När riskerna i arbetet är allvarliga skall det finnas skriftliga instruktioner för arbetet. Chefer och arbetsledande personal skall ha de särskilda kunskaper som de behöver för sina uppgifter i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Kunskaper i arbetsmiljöfrågor kan arbetstagare och elever få genom att delta i särskild utbildning och genom att syssla med arbetsmil- jöfrågor i arbetet. När det gäller de yngre eleverna, är det lämpligt att successivt slussa in dem i arbetsmiljöarbetet genom att låta dem upptäcka brister i sin egen skolmiljö. kan de med ökad mognad även få en teoretisk kunskapsbas, som kan integreras till exempel i undervisningen i kemi, slöjd, biologi m. fl. Det är också viktigt att eleverna bibringas respekt för riskerna och använder personlig skyddsutrustning, när detta är påkallat i bland annat i slöjd- och kemiundervisningen samt i de olika karaktärsäm- nen på gymnasieskolan som kräver skyddsutrustning av olika slag. Det är viktigt att lärare och handledare är föredömen i dessa avse- enden. Kunskapen om risker i verksamheten måste hållas aktuell hos personal och hos elever. Arbetsgivaren har skyldighet att se till att kunskapen hålls aktuell. Vid anlitande av vikarier är det viktigt, att arbetsgivaren försäkrar sig om att vikarien har kunskap om de risker som finns i verksamheten samt hur ohälsa och olycksfall fö- rebyggs. Vikarier liksom nyanställda lärare bör få en introduktion, som ger en uppfattning om vilka risker som är förknippade med verksamheten för såväl elever som personal. Introduktionen bör beskriva det systematiska arbetsmiljöarbetet och information ges om vem man skall vända sig till, när det gäller arbetsmiljöfrågor. Arbetsgivaren har ansvaret för arbetsmiljön och att förebygga risker som kan finnas i samband med distansarbete. Hit hör till exempel utbildning som är förlagd till en gemensam lokal utanför skolan på annan ort eller om elever arbetar på distans i hemmet, t.ex. . Exempel på utbildning som ryms inom ramen för vad som kan ses som en reguljär undervisning men för- läggs till hemmet eller annan lokal är s.k. mobila gymnasier, IT- gymnasier etc. Det skall finnas skriftliga instruktioner för vad som skall göras vid bland annat tillbud och olycksfall. Särskilda instruktioner för svår- bemästrade situationer som till exempel våld och hot som sker inom skolan eller kommer utifrån, stölder, inbrott, drogmissbruk m.m. Det är angeläget, att instruktionerna är tillgängliga på skolan och lätta att förstå. Det är också viktigt, att de hålls aktuella och innehåller uppgift om när de är uppdaterade. Skriftliga instruktio- ner kan behöva kombineras med muntliga. Chefer och arbetsledande personal Arbetsgivaren – i skolan den som har fått ansvaret för arbetsmiljö- frågorna i verksamheten, oftast rektor/skolledare – bör när det gäller personalen anpassa introduktion och instruktioner i arbets- miljöfrågor till ålder, erfarenhet, vana vid arbetsuppgifterna, språk- lig kompetens, kulturell bakgrund och eventuell funktionsnedsätt- ning. Detsamma gäller för de lärare som fått uppgiften att introdu- cera eleverna i arbetsmiljöns risker. I båda fallen bör den som för- medlar instruktionerna förvissa sig om att dessa uppfattats riktigt. Skolledare och lärare behöver ha god kännedom om reglerna i arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen liksom om före- skrifterna från Arbetarskyddsstyrelsen/. De behöver också ha klart för sig hur reglerna skall tillämpas i verk- samheten. Skolledningen, lärarna och den övriga personalen har en avgö- rande betydelse för att eleverna skall få tillfredsställande arbetsför- hållanden i skolan och för att olycksfall och ohälsa hos eleverna Bra kunskaper om hur olika faktorer i arbetsmiljön påverkar samt insikt hur reaktionerna kan bli i olika situationer är viktiga. Det kan till exempel gälla vid kränkande särbehandling, våld och hot, missbruk eller vid hög arbetsbelastning. Då kan eleverna lättare få det stöd de behöver. 2.2.5Riskbedömning, åtgärder och uppföljning 8 § Arbetsgivaren skall regelbundet undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för att någon kan komma att drabbas av ohälsa eller olycksfall i arbetet. När ändringar i verksamheten planeras, skall arbetsgivaren bedöma om ändringarna medför risker för ohälsa eller olycksfall som kan behöva åtgärdas. Riskbedömningen skall dokumenteras skriftligt. I riskbedömningen skall anges vilka risker som finns och om de är allvarliga eller inte. Vad är en risk i arbetsmiljön? Ordet risk innebär i föreskrifterna sannolikheten för att ohälsa eller olycksfall i arbetet skall uppstå och följderna av detta. Risker i arbetet kan leda till skador både . Hur allvarlig risken är måste avgöras från fall till fall. Uppmärksamhet i den dagliga verksamheten Skolledning och den personal som har arbetsledande funktion – i skolan är det många lärare och övrig personal som har denna roll i relation till eleverna – behöver vara uppmärksamma på hur elever och annan personal mår i skolan. Stor korttidsfrånvaro, tecken på vantrivsel och problem i relationerna till kamrater eller mellan elever och lärare kan vara signaler på risker i arbetsmiljön. Undersökning och bedömning av risker i arbetet skall ske syste- matiskt genom daglig uppmärksamhet, genom tidsbestämda skyddsronder, arbetsmiljöronder eller andra probleminventeringar. Skolledningen, lärare, och även huvudarbetsgivaren, dvs. förvalt- ningen, behöver ha klart för sig vilka risker som finns i skolmiljön, så att ohälsa och olycksfall kan förebyggas. Undersökningen och bedömningen som följer av denna bör alltid resultera i förslag till åtgärder för att få bort eller minska riskerna. Vid kartläggning och bedömning kan Arbetarskyddsstyrel- sens/regler ge stöd och viktig information. Om det saknas föreskrifter på något område, gäller arbetsmiljölagens allmänna krav. Det är viktigt att det finns sammanställningar av ohälsa, olycks- fall och tillbud och av anpassnings- och rehabiliteringsåtgärder, vilka kan tjäna som erfarenhetsbakgrund för bedömningar av risker. Det finns också forskning och allmän statistik som kan ge vägledning i det förebyggande arbetet. Olika sätt att genomföra riskbedömningen Olika mätningar kan ge besked om det finns risker i arbetsmiljön. Det kan till exempel gälla bullermätningar och akustiska mätningar, mätningar av koldioxidhalten i luften, av luftcirkulationen, av före- komsten av vissa dammpartiklar, ljusförhållanden etc. En genomgång av olika institutioner för karaktärsämnen kan innebära att man kontrollerar att maskinskydd finns på plats, att nödstopp fungerar och att det finns tillgång till lämplig personlig skyddsutrustning i slöjdsalar och olika verkstäder. I kemisalar och laboratorier är det viktigt med fungerande nödduschar och drag- skåp men också att det finns skyddsglasögon samt att hälsofarliga ämnen förvaras och märks på ett tillfredsställande sätt. I gymna- stiksalar är det viktigt att redskapen får en kontinuerlig översyn, och i andra skollokaler kan det vara lampupphängningar och kartupphängning som behöver kontrolleras. Datoriseringen har fått genomslag i de flesta skolor, och datorarbetsplatsernas ergonomi behöver undersökas. Stolar och bord bör kunna anpassas till elevers olika kroppsstorlek och räck- vidd, belysning och ljusförhållanden får inte orsaka obehag genom bländning eller reflexer. Regler som också gäller olika områden av skolans verksamhet finns i olika föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen/Arbetsmiljö- verket. Den fysiska miljön kan observeras och mätas, vilket inte låter sig göra lika enkelt när det gäller den psykosociala arbetsmiljön. Enkäter och attitydundersökningar kan ge vissa indikationer. Förtroendefull samverkan mellan personal sinsemellan och mellan elever men också mellan personal och elever är en viktig förutsätt- ning för att få en bild av var de psykiska och sociala riskerna finns i skolan. I verksamheter där många människor samspelar med varandra är det viktigt att vara uppmärksam på olika tecken som kan tyda på brister i arbetsmiljön. I skolan är man i hög grad varandras arbetsmiljö. Särskilt då det gäller kränkningar, våld och hot eller isolering av vissa individer är det angeläget att sätta in åtgärder. Större risk för vissa grupper Elever är under större delen av sin skoltid minderåriga, dvs. Minderåriga är liksom den som språkligt, etniskt, kulturellt eller av annat skäl avviker från den vad som är den gängse i skolan samt den som i något avseende är funktionshindrad, dolt eller fullt uppenbart, exempel på individer eller grupper som av olika skäl kan vara utsatta för särskild risker. Exempel på funk- tionshinder som kan innebära risker är allergier och överkänslighet för vissa ämnen. Vid omorganisationer kan personalen ibland uppleva sin situation som negativ. I skolan påverkar detta givetvis även eleverna, efter- som personal som inte är tillfreds med sin arbetssituation kanske inte är tillräckligt uppmärksam på hur eleverna mår. Vid en omställningsprocess är det därför viktigt, att i ett tidigt skede kart- lägga vilka risker som kan uppstå för att förebygga dem. De risker som kommer fram vid regelbundna undersökningar och i samband med planering för förändringar i verksamheten skall dokumenteras skriftligt. Detta kan samordnas med de skriftliga handlingsplaner för åtgärder som skall göras enligt 10 §. risker som kan avhjälpas genast bör tas med i riskbedömningen, eftersom de utgör viktig information i det systematiska arbetsmil- jöarbetet. 9 § Om någon arbetstagare råkar ut för ohälsa eller olycksfall i arbetet och om något allvarligt tillbud inträffar i arbetet, skall arbetsgivaren utreda orsakerna så att risker för ohälsa och olycksfall kan förebyggas i fortsättningen. Arbetsgivaren skall göra en skriftlig sammanställning av ohälsa, olycksfall och allvarliga tillbud som inträffat i arbetet. Ett tillbud är en oönskad händelse, som kunnat leda till ohälsa eller olycksfall. Allvarliga tillbud är händelser som i sig innebär stor fara för ohälsa eller olycksfall. Det behöver inte finnas någon fara för person i den aktuella situationen. Ett exempel är en explosion i en lokal där ingen vistas för tillfället. En olyckshändelse föregås ibland av ett eller flera tillbud som inte tas på tillräckligt stort allvar, eftersom det inte uppstår någon personskada och den materiella skadan kanske är ringa. Tillbud i verksamheten är ofta en följd av brister i arbetsmiljöarbetet. Därför är det viktigt att även tillbuden uppmärksammas och dokumente- ras. Skyldigheten att utreda det som inträffat gäller om det finns ett samband mellan händelsen och förhållandena i arbetet. Det är värdefullt för det systematiska arbetsmiljöarbetet, att även tillbud som inte är allvarliga utreds. Ofta finns det en samverkan mellan organisatoriska förhållan- den, ledning av verksamheten och mänskligt handlande, när det inträffar ett olycksfall. Om maskiner eller annan teknisk utrustning är inblandad i olyckan, kan det finnas tekniska orsaker. Därför är det viktigt att ta reda på alla bakomliggande orsaker till det inträf- fade. För att lyckas med detta krävs en grundlig och systematisk utredning, som kan innefatta iakttagelser, intervjuer med berörda personer samt granskning av den uppgiftsfördelning och de instruktioner och rutiner som finns i arbetsmiljöpolicy eller hand- lingsplaner. Det är viktigt att i första hand fokusera på händelsen och de förhållanden som lett fram till den för att förebygga att något liknande inträffar igen. Att uppehålla sig vid skuldfrågan leder inte till konstruktivt förebyggande arbete. Frånvaro från skolan kan spegla brister i arbetsmiljön, och därför är det viktigt att ta reda på om frånvaron har något samband med förhållandena i skolan. Sammanställningar av den totala frånvaron för såväl elever som personal kan spegla arbetsmiljön i verksamhe- ten och vara en viktig indikator på behov av förändringar och före- byggande arbete. Syftet med sammanställningarna är att underlätta bedömningen av risker i verksamheten, så att nya skador och tillbud kan förhindras.