sou · GQB33d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Omskrivningen av andra stycket har föranletts av att lagen skall va- ra tillämplig också på den som verkställer sitt fängelsestraff i ett slutet boende. Paragrafen innehåller bestämmelser om intagning för rättspsykiatrisk vård. Tillägget i första stycket föranleds av att om ett vårdbeslut har fattats enligt 10 § lagen (2002:000) om rättspsykiatrisk utredning så skall rättspsykiatrisk vård komma till stånd utan ytterligare prövning av den aktuelle chefsöverläkaren. Vårdbeslutet är direkt verkställbart. Den nya hänvisningen i sista meningen i första stycket beror på att 11 § lagen (2002:000) rättspsykiatrisk utredning innehåller en bestäm- melse om vårdintyg. Om den för undersökningen ansvarige läkaren vid en mindre rättspsykiatrisk utredning beträffande en frihetsberövad person anser att det föreligger sannolika skäl för att förutsättningarna för rättspsykiatrisk vård enligt 4 § LRV är uppfyllda, skall han utfärda ett vårdintyg som får ligga till grund för ett intagningsbeslut enligt 5 § LRV. Ändringen i andra stycket är föranledd av att samma bestämmelser i fortsättningen skall gälla alla som omfattas av lagen. Tredje stycket gäller undantagsfall då vårdintyg inte behövs för be- slut om rättspsykiatrisk vård. Den första meningen avser den som tagits in på en undersökningsenhet efter beslut av rätten. Ändringen i denna mening är en följd av att begreppet rättspsykiatrisk undersökning har ersatts av begreppen ansvars- och samhällsskyddsutredning, se lagen (2002:000) om rättspsykiatrisk utredning. Den andra meningen avser dem som tagits in för frivillig psykiatrisk vård. Ändringen här har gjorts för att även täcka in den som verkställer sitt fängelsestraff i ett slutet boende. Paragrafen har ändrats eftersom all rättspsykiatrisk vård skall ges på s.k. godkända enheter. I paragrafen regleras behandlingen av patienten på vårdinrättningen. I första stycket fastslås att bestämmelserna i 16–24 §§ LPT gäller också rättspsykiatrisk vård. I andra stycket regleras möjligheten att inskränka patientens rättigheter. Bland annat finns en regel som gör det möjligt för SiS att beträffande den som är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem besluta om inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att samtala i telefon med utomstående. Ändringarna i andra stycket innebär att SiS får samma rätt beträffande den som är intagen i ett slutet boende. Brevcen- sur får dock inte förekomma beträffande brev som avses i 11 § andra stycket lagen om slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträ- dare. Med stöd av tredje stycket får regeringen i särskilda fall beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt besluta om inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller samtala i telefon med utomstående om det är påkallat t.ex. med hänsyn till rikets säkerhet. Ändringen i detta stycke innebär att regeringen får samma rätt beträffande den som är intagen i ett slutet boende. Paragrafen gäller vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område. Ändringarna i första stycket innebär att chefsöverläkaren skall fatta beslut om sådan utevistelse beträffande de personkretsar som avses i 1 § 1 och 2. Av ett nytt andra stycke följer att cheföverläkaren innan han beslu- tar om utevistelse först måste inhämta yttrande från Kriminalvårdssty- relsen beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt och från SiS beträffande den som är intagen i ett slutet boende för vissa funk- tionshindrade lagöverträdare eller i ett särskilt ungdomshem. Paragrafen gäller vistelse på egen hand utanför vårdavdelningen men inom sjukvårdsinrättningens område. Ändringen i paragrafen innebär att chefsöverläkaren får ge tillstånd till sådan vistelse beträffande dem som avses i 1 § 1 och 2 efter att ha inhämtat yttrande från Kriminal- vårdsstyrelsen respektive SiS. Ändringen är en följd av att 11 a § upphör att gälla. Paragrafen innehåller bestämmelser om upphörande av rättspsykiatrisk vård. När förutsättningarna för rättspsykiatrisk vård inte längre förelig- ger skall chefsöverläkaren genast besluta att vården skall upphöra. Paragrafen behandlar frågan när rättspsykiatrisk vård senast skall upphöra. Den första ändringen beror på att hänvisning till 4 § blir onödig i och med att samma regler skall gälla för all rättspsykiatrisk vård. Den andra ändringen är en följd av att bestämmelsen i nuvarande 10 § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning flyttas till 18 § i den nya undersökningslagen. Den tredje ändringen är föranledd av att lagen skall vara tillämplig också på den som vistas i ett slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare. Bestämmelsen i tredje stycket om verkställighet i annan stat upphävs som en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som särskild påföljd. I paragrafen regleras patientens rätt att överklaga olika beslut. Änd- ringarna i första stycket föranleds av att rättspsykiatrisk vård upphör som särskild påföljd och att chefsöverläkaren har beslutanderätt enligt 10 b §. Den ena ändringen beror på att och inte längre har någon beslutanderätt enligt 10 b §. Den andra ändringen beror på att 11 a § upphör att gälla. Paragrafen innehåller handläggningsregler för länsrätten. Ändringarna i paragrafen är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som särskild påföljd. Procedurreglerna rörande den formen av vård behövs inte längre. Bestämmelsen i 10 a § upphävs som en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Hänvisningen till den bestämmelse i 21 b § utgår därför. I första stycket har 6 punkten lagts till. Andra stycket upphävs som en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Ändringarna är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Ändringarna är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Punkterna 2 och 3 bortfaller som en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Andra stycket tas bort eftersom det enbart varit tillämpligt vid rättspsy- kiatrisk vård som påföljd. Paragrafen reglerar patientens rätt till stödperson. Ändringen i andra stycket beror på att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. I tredje stycket föreskrivs att bestämmelserna om stödperson i LPT skall tillämpas också beträffande patienter som ges rättspsykiatrisk vård. Det innebär bl.a. att stödpersonen skall bistå patienten i personli- ga frågor så länge denne ges tvångsvård och, om patienten och stödper- sonen samtycker till det, även efter det att tvångsvår- Ändringen i tredje stycket innebär att den dömde har rätt att behålla sin stödperson om han när den rättspsykiatriska vården avslutas förs över till en kriminalvårdsanstalt, ett slutet boende eller ett särskilt ungdomshem för att fortsätta verkställigheten av sin påföljd. Stödpersonens uppdrag pågår sedan så länge frihetsberövandet varar. Först efter frigivningen har stödpersonen avslutat sitt uppdrag. Stödpersonen kan därefter övergå till att bli kontaktperson för den dömde enligt reglerna i socialtjänstlagen. Ändringen är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Andra stycket handlar om chefsöverläkarens skyldighet att lämna vissa uppgifter till SiS beträffande den som skall förpassas till ett särskilt ungdomshem. Ändringen innebär att chefsöverläkaren får samma skyldighet beträffande den som skall förpassas till ett slutet boende. Av paragrafen följer att patienten skall upplysas om vissa rättigheter. Ändringarna är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Äldre bestämmelser skall fortfarande tillämpas i de fall som nämns i andra och tredje punkten. Detta innebär att parallella regelsystem kommer att vara tillämpliga . Vid tillämpning av äldre bestämmelser om vårdens längd gäller dock vissa begränsningar. Dessa har behandlats i 14.2.2. 16.8Förslaget till lag om ändring i lagen om kriminalvård i anstalt I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. I tredje stycket har införts en erinran om att det finns bestämmelser om verkställighet av fängelsestraff också i lagen (2002:000) om slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare. Paragrafen reglerar den intagnes rätt till olika former av sysselsättning och behandling. I ett nytt tredje stycke har tagits in en bestämmelse om funktionshindrades rätt till stöd och service. Funktionshindrade perso- ner som avses 1 § 1 och 2 LSS skall under vissa förutsättningar verk- ställa ett fängelsestraff i ett slutet boende, se lagen (2002:000) om slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare. De funk- tionshindrade som inte uppfyller kraven enligt den lagen skall verkstäl- la sitt fängelsestraff i kriminalvårdsanstalt på vanligt sätt. I den mån dessa funktionshindrade har behov av stöd och service i anledning av sitt funktionshinder skall de få detta på anstalten. Det kan t.ex. gälla hjälp med olika praktiska vardagsrutiner. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheten för en intagen i kriminalvårdsanstalt att vistas utanför anstalt. Förutsättningen är att den intagne kan bli föremål för särskilda åtgärder som kan antas underlätta hans anpassning i samhället. Bestämmelsen utgör framför allt ett viktigt ge drogmissbrukare passande vård och behandling utanför anstalten. Tillägget i första stycket syftar till att öka fängelsedömdas möjligheter att få psykiatrisk vård under verkställighe- ten. Till exempel kan den som verkställt delar av sitt straff på en sjukvårdsinrättning med stöd av den nya bestämmelsen få tillbringa den sista verkställighetstiden på ett behandlingshem. Paragrafen innehåller bestämmelser om intagnas rätt till hälso- och sjukvård. I första stycket har en ny andra mening införts där det betonas att en intagens behov av psykiatrisk vård särskilt skall uppmärksam- mas. Bakgrunden till bestämmelsen är att kriminalvården i större utsträckning än måste uppmärksamma de intagnas behov av psykiatrisk vård och se till att de blir undersökta av läkare inom krimi- nalvården eller den allmänna sjukvården (se avsnitt 9.3.2). Föreligger ett vårdbehov skall vård ges antingen inom anstalten eller på sjukhus. Vården skall i första hand ske i frivillig form. Först om detta inte är möjligt får vården ges tvångsvis enligt reglerna i LRV. 16.9Förslaget till lag om ändring i lagen om försäkringsavtal Omskrivningen av första stycket innebär ingen saklig ändring. Den är föranledd av att bestämmelsen i 30 kap. 6 § BrB upphävs. Hänvisning- en till sådant sinnestillstånd som avses i 30 kap. 6 § BrB ersätts med en beskrivning av det aktuella sinnestillståndet, dvs. allvarlig psykisk störning. Härutöver har en språklig bearbetning skett. I paragrafen finns bestämmelser om förlust av rätten till ersättning från livförsäkring vid uppsåtliga brott. Genom införandet av ett nytt tredje stycke har bestämmelserna gjorts tillämpliga också på sådana gärningar som avses i 1 kap. 2 a § första stycket BrB, jfr vad som sägs ovan angående motsvarande ändring i 15 kap. 1 § ÄB. 16.10Förslaget till lag om ändring i lagen om införande av nya I första stycket har tillägg gjorts beträffande samhällsskyddsåtgärder och slutet boende. Också andra stycket har kompletterats med slutet boende. 16.11Förslaget till lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 31, 34–36 och 38 §§ Ändringarna föranleds av ändringen i 1 kap. 6 § BrB, se avsnitt 13.6 och författningskommentaren till denna bestämmelse. 16.12Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen I första stycket fastslås att som fullt bevis att delgivning har skett på sätt som anges i intyget gäller intyg som i tjänsten utfärdas av stäm- ningsman och vissa andra uppräknade tjänstemän. I första punkten har ett tillägg gjorts avseende tjänstemän vid slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare. Ändringen i fjärde punkten beror på att lagen om rättspsykiatrisk undersökning i det nya systemet har ersatts av lagen om rättspsykiatrisk utredning. 16.13Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar Paragrafen reglerar domförheten i länsrätt. Ändringen i fjärde stycket 3 är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. 16.14Förslaget till lag om ändring i lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom 1 och 3 §§ Ändringarna är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. Tillägget i tredje stycket är en följd av att det i svensk rätt införs en ny frihetsberövande reaktion som kan utdömas såväl i otillräknelighetsfall som i ansvarsfall, nämligen samhällsskyddsåtgärder (se 32 kap. 2 och 4 §§ BrB). Tillägget innebär i praktiken att vid tillämpning av lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom jämställs en samhällsskyddsåtgärd med fängelse. 26, 34 a och 41 §§ Ändringarna är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. 16.15Förslaget till lag om ändring i lagen om beräkning av strafftid m.m. 4, 9 och 19 a §§ Ändringarna är en följd av att en ny undersökningslag införs, lagen (2002:000) om rättspsykiatrisk utredning. 16.16Förslaget till lag om ändring i lagen om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Andra stycket har ändrats som en följd av att begreppet rättspsykiatrisk undersökning i det nya systemet har ersatts av ansvarsutredning och samhällsskyddsutredning. 16.17Förslaget till lag om ändring i passlagen Paragrafen reglerar vissa situationer då passtillstånd krävs. Tillägg har gjorts beträffande dem som verkställer ett fängelsestraff i ett slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare och dem som undergår en samhällsskyddsåtgärd. Ändringen av paragrafen är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. 16.18Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen I paragrafen regleras när brottsskadeersättning utgår för sakskada. Bland annat skall sådan ersättning utgå då brottet har begåtts av någon som var intagen i kriminalvårdsanstalt. Ett tillägg har gjorts beträffande dem som är intagna i ett slutet boende för vissa funktionshindrade lagöverträdare. 16.19Förslaget till lag om ändring i bötesverkställighetslagen Paragrafen behandlar fall då förvandling av böter inte får ske. Ändring- en i första stycket är en konsekvens av att det s.k. fängelseförbudet avskaffas. I det nya systemet finns något hinder för att döma psykiskt störda lagöverträdare till fängelse. 16.20Förslaget till lag om ändring i konsumentförsäkringslagen Omskrivningen av paragrafen innebär ingen saklig ändring. Den är föranledd av att lagrummet 30 kap. 6 § BrB upphävs. Hänvisningarna till sådant sinnestillstånd som avses i 30 kap. 6 § BrB ersätts med en beskrivning av det aktuella sinnestillståndet, dvs. allvarlig psykisk störning. 16.21Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen Terminologin i paragrafen har anpassats till de nya reglerna om rätts- psykiatrisk utredning. Paragrafen handlar om domstolssekretess. Den första ändringen i första stycket beror på att en ny typ av ärenden införs, omprövning av sam- hällsskyddsåtgärder. Sekretess skall gälla för de i lagrummet aktuella uppgifterna också i sådan ärenden. Den andra ändringen är en följd av att begreppen rättspsykiatrisk undersökning och s.k. § 7- undersökning ersätts med nya begrepp, ansvars- eller samhällsskyddsutredning respektive mindre rättspsykiatrisk utredning. 16.22Förslaget till lag om ändring i polislagen Bestämmelsen reglerar särskilda befogenheter för polisman i olika situationer bl.a. när en fängelsedömd eller vårddömd har avvikit. Den första ändringen i andra stycket innebär att polisman får samma befo- genhet när det gäller den som undergår en samhällsskyddsåtgärd som när det gäller den som är dömd till fängelse . Den andra ändringen i paragrafen är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. 16.23Förslaget till lag om ändring i lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m. 9–10 §§ Ändringarna är en konsekvens av att bestämmelser rörande läkarintyg motsvarande dagens § 7-intyg har flyttats över till den nya lagen om rättspsykiatrisk utredning. Övergångsbestämmelserna har behandlats i avsnitt 14.2.2. 16.24Förslaget till lag om ändring i lagen om arbetsförmedlingsregister Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som inte får finnas i ett arbetsförmedlingsregister. De två uppgifter som har lagts till i första stycket och som alltså inte får förekomma i ett arbetsförmed- lingsregister är uppgifter om att den arbetssökande har begått en sådan gärning som avses i 1 kap. 2 a § BrB eller att han har ådömts en sam- hällsskyddsåtgärd. 16.25Förslaget till lag om ändring i lagen om belastningsregister Paragrafen anger ändamålet med belastningsregistret. Bland annat skall registret föras för att ge domstolar information om belastningsuppgifter vid straffmätning och val av påföljd (tredje punkten). Eftersom en sam- hällsskyddsåtgärd som dömts ut vid otillräknelighet inte räknas som en påföljd har ändamålsbestämmelsen kompletterats så att den också avser val av annan straffrättslig åtgärd. Bestämmelsen handlar om vad registret skall innehålla. I första punkten har ett tillägg gjorts beträffande uppgifter om samhällsskyddsåtgärder enligt 32 kap. 2 § BrB. I tredje punkten har intagits en bestämmelse om att registret också skall innehålla uppgifter om den som med tillämpning av 30 kap. 3 § RB har förklarats ha begått den åtalade gärningen men är fri från ansvar på grund av otillräknelighet. Den tidigare bestämmelsen i tredje punkten om att någon förklarats fri från påföljd har tagits bort som en följd av att fängelseförbudet har upphävts. Paragrafen reglerar när olika uppgifter skall gallras. Första punkten har omformulerats för att den tydligare skall kunna omfatta de fall då åtalet ogillas på grund av bristande tillräknelighet och det inte är aktuellt att fastställa gärningsmannaskapet enligt 30 kap. 3 § andra stycket RB. Också denna paragraf innehåller bestämmelser om gallring. Ett tillägg har gjorts beträffande uppgifter om en samhällsskyddsåtgärd (p 7). Sådana skall gallras efter upphävandet av åtgärden. Samma tidsfrist skall gälla uppgifter om att någon har förklarats ha begått den åtalade gärningen men är fri från ansvar på grund av otillräknelighet (p 9). Bestämmelsen avseende den som överlämnats till rättspsykiatrisk vård har upphävts till följd av att denna påföljd upphör att gälla. 16.26Förslaget till lag om ändring i lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Tredje stycket har ändrats som en följd av att begreppet rättspsykiatrisk undersökning i det nya systemet har ersatts av ansvarsutredning och samhällsskyddsutredning. I paragrafen har ett tillägg gjorts som innebär att den som frikänns efter att han har undergått en samhällsskyddsåtgärd har rätt till ersättning. Den andra ändringen i paragrafen är en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. 16.27Förslaget till lag om ändring i lagen om rättspsykiatriskt forskningsregister Ändringen är en följd av att en ny utredningslag införs, lagen om rättspsykiatrisk utredning. Denna ersätter såväl lagen om rättspsykiat- risk undersökning som 7 § lagen om särskild personutredning i brott- mål, m.m. Paragrafen handlar om vilka uppgifter som får registreras, bl.a. förslag till påföljd. Ett tillägg har gjorts beträffande samhällsskyddsåtgärder (6 p). Även denna bestämmelse tar upp olika uppgifter som får registreras, t.ex. utdömd påföljd. Ett tillägg har gjorts beträffande samhällsskydds- åtgärder enligt 32 kap. 2 § BrB. Paragrafen handlar om att uppgifter om rättspsykiatrisk vård får regi- streras i vissa fall, t.ex. beträffande den som dömts till fängelse. Be- stämmelsen i första stycket avseende den som överlämnats till rätts- psykiatrisk vård har tagits bort som en följd av att rättspsykiatrisk vård upphör som påföljd. I stället har ett tillägg gjorts beträffande den som har ådömts en samhällsskyddsåtgärd på grund av otillräknelighet. 1862:37 med förslag till strafflag 1945:207 med förslag till ändring av strafflagens tillräknelig- hetsbestämmelser m.m. 1948:80 med förslag till lag om ändring i strafflagen m.m. (strafflagsreform) 1962:10 med förslag till brottsbalk 1964:10 med förslag till lag om införande av Prop. 1965:159 med förslag till lag om ändring i m.m. Prop. 1967:142 (omsorgslag) 1972:5 (skadeståndslagen) 1983/84:197 om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom 1987/88:120 om ändring i m.m. (straffmätning och påföljdsval m.m.) 1990/91:58 Psykiatrisk tvångsvård m.m. (reform) Prop. 1991/92:150 Del II ekonomi 1993/94:150 Bilaga 7 (Finansieringsprincipens tillämpning) Prop. 1997/98:96 Vissa reformer av påföljdssystemet 1997/98:97 Polisens register 1998/99:72 Rättspsykiatriskt forskningsregister 1999/2000:44 Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård Prop. 2000/01:68 Ersättning för ideell skada 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. KU 1974:60 Förbud mot retroaktiv lagstiftning 1990/91:JuU34 Psykiskt störda lagöverträdare (reform) 1999/2000:SoU13 Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård 2000/01:LU19 Ersättning för ideell skada, m.m. Förslag till Allmän Criminallag (1832) förslag Utlåtande i anledning av anmärkningar vid förslaget till Allmän Cri- minallag. bemötande av remisskritiken, 2 uppl. Förslag till Straffbalk (1844) Lagberedningens förslag SOU 1923:9 Förslag till strafflag. Allmänna delen (Strafflags- kommissionen) SOU 1926:32 betänkande om rättegångsväsen- dets ombildning SOU 1938:44 Processlagberedningens förslag till rättegångsbalk SOU 1942:59 Strafflagberedningens betänkande om strafflagens till- räknelighetsbestämmelser, sinnesundersökning m.m. SOU 1944:69 betänkande med förslag till lag- stiftning om brott mot staten och allmänheten SOU 1953:14 Förslag till brottsbalk () SOU 1956:55 Skyddslag (Strafflagberedningen) SOU 1977:23 Psykiskt störda lagöverträdare () SOU 1984:64 Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten (Socialbered- ningen) SOU 1986:13–15 Påföljd för brott. Om straffskalor, påföljdsval, straff- mätning och villkorlig frigivning m.m. () SOU 1987:46 Hovrättsfrågor. Sammansättningsfrågor m.m. (Rätte- gångsutredningen) SOU 1988:7 Frihet från ansvar. Om legalitetsprincipen och allmänna grunder för ansvarsfrihet () SOU 1992:73 Välfärd och valfrihet - service, stöd och vård för psy- kiskt störda () SOU 1992:84 Ersättning för kränkning genom brott (Kommittén om ideell skada) SOU 1994:5 Kriminalvård och psykiatri () SOU 1995:91 Ett reformerat straffsystem () SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys (HSU 2000) SOU 1996:169 Kommunerna och den statliga styrningen. Bilaga II () SOU 1996:185 Straffansvarets gränser del I och II (Straffansvars- utredningen) SOU 1998:32 Rättssäkerhet, vårdbehov och samhällsskydd vid psyki- atrisk tvångsvård () SOU 2000:70 Beslut om rättspsykiatrisk undersökning. Problem och lösningar (Rättegångsutredning) SOU 2000:114 Samverkan – Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m. () Ds 2000:37 Från anstalt till frihet Ds 2001:3 Romstadgan för (Justi- tiedepartementet) NJA II 1943 () NJA II 1946 (ändringar i sinnessjuklagen) NJA II 1962 () NJA II 1967 (omsorgslag) NJA II 1985 (åtalsunderlåtelse) Rapporter och allmänna råd m.m. Idéer och förslag. Rapport från BRÅ-arbetsgruppen rörande kriminalpolitik (1977:7) Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. 2001:11 Kriminalstatistik 1998 (2000:12) Psykiskt störda fångar. Rapport från kriminalvården 1991:2 (av ) Behovet av psykiatriska insatser för kriminalvårdens klienter. Norrkö- ping 1992 (av ) Kriminalvårdens årsredovisning 2000 Kriminalvårdens officiella statistik 2000 Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om frigång (KVVFS 2000:1) Allmänna råd om utevistelse enligt 14 § lagen om kriminalvård i anstalt (KVVFS 2000:2) Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om placering enligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt (KVVFS 2000:5) Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om permissioner (KVVFS 2000:7) Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om placering av dömda i kriminalvårdsanstalt (KVVFS 2000:13)