sou · GQB392d1 · 2003-01-01 00:00:00 — använde sig av uppgifter från Fst/In:s kontraspionagedetalj samt kommission, men märk väl, inga uppgifter ur säkerhetspolisens register.21 Ett dokument, funnet i , visar att byrå- direktör , Fst/In kontaktade en säkerhetspolis och önskade uppgifter om två tyska medborgare som besökt och därvid inte gjort ett helt pålitligt intryck på honom. Man lät för Elmérs räkning utföra en kontroll och meddelade honom resultatet nästa morgon.22 Man kan alltså kon- statera, med tanke på uppgiften ovan om nej, att åtminstone inte hade något problem med att få hjälp från säkerhetspolisen. Att den nya enheten också skulle syssla med de politiska ytter- lighetsrörelserna inom landet framgår också av ett vittnesmål från , som arbetade tillsammans med vid Fst/U. Stiernstedt har nämnt att han , sedan han återupptagit en tidigare inledd bana som ombudsman inom () i , blev bjuden på lunch på av . Denne antydde i dunkla ordalag att han skulle börja med nya arbetsuppgifter. Det var något mycket hemligt som han börjat syssla med vid sidan av sitt ordinarie arbete och han ville ha in Stiernstedt där. Denne skulle hålla ett öga på stämningarna i den akademiska världen, särskilt bland studenterna. ville ha namn på personer. Stiernstedt var inte särskilt pigg på denna uppgift men sade inte direkt nej. Han förklarade för att studentvärlden nog var ganska ointressant för denne. De välartade gossar i studentkårernas styrelser som Stiernstedt kom i kontakt med i tjänsten var nämligen starkt antikommunistiskt inställda. Han uppfattade att det i student- föreningslivet i övrigt säkert fanns enstaka kommunister och clartéister. Stiernstedt ringde till och bekräftade den starkt antikommunistiska stämningen bland de 20Dessa fall tas i någon utsträckning upp i Handläggningen av säkerhetsfrågor. Utlåtande av i Wennerströmaffären (SOU 1968:4) s 19. I tjeckligan ingick också två svenska medborgare vilka dömdes till resp 10 månaders fängelse. 21Resultatet av arbetet finns delvis bevarat i , serie Ö III volym 96 under rubriken kontakttablåer. Enligt Fst/In:s diarium inkom från ett femtontal sådana kontakttablåer, samtliga om utlänningar boende i . 22PM upprättad inom 3:e rotel samt PM upprättad . ledande i studentkårerna i , och . Sedan ebbade det ut.23 I debatten om IB har i några sammanhang hävdats att det var det socialdemokratiska partiet som låg bakom bildandet av Elmérs verksamhet. Som framgått här talar dokumentationen entydigt för att initiativet låg hos militären mot militären. Det kan dock inte uteslutas att SAP och/eller fackföreningsrörelsen hade vissa in- tressen i sammanhanget. Det råder inget tvivel om att kontakten redan fanns mellan och företrädare för , även om det saknas belägg för att denna kanal hade någon större betydelse före Grupp B:s bildande. Som nämnts tidigare kunde via vissa nyckelpersoner på partiexpeditionen ställa frågor av intresse för militären och närmast då för personalkontrolldetaljens räkning. Inom SAP var man med all säkerhet delaktig i diskussio- nerna om att i stället förlägga denna hantering till försvarsstaben genom att låta militären anställa några sådana nyckelpersoner, vilket skedde . Som framgått bl.a. i den offentliga debatten om IB, är för- virringen stor rörande verksamhetens riktiga namn. finns tre benämningar, nämligen Detalj VI, Fst/In Bearb samt Grupp B. Rapporter som emanerar från verksamhetens första år (om vi räknar 1957 som det formellt sett riktiga startåret) bok- fördes hos Fst/In inkommande handlingar från vanligen under beteckningen Det VI. De första handlingar som går att knyta till finns i och har 1958 diarieförts vid Fst/In. Handlingarna har således gått från en inrikesdetalj till en annan, i det här fallet då från detalj VI till detalj I, kontra- spionagedetaljen varifrån de sedan spridits till andra detaljer. Rapporterna har inledningsvis ingen exakt datering hos detalj VI, utan anges endast med . De första sex rapporterna innehåller uppgifter om kommunistiska förhållanden inom och utomlands.24 En rapport, diarieförd vid Fst/In har rubriken fackklubbarna och är en sju-sidig redogörelse för kommunistisk verksamhet inom fack- föreningsrörelsen. Ledare för denna anges vara SKP:s facklige sekreterare . Ett avsnitt, kallat Den kommunistiska infiltrationen inom fackrörelsen, innefattar en redovisning av partiets verksamhet inom en rad fackförbund i där de ledande personerna noterats. Anledningen till att man använder begreppet infiltration på normal facklig verksamhet torde vara att 24Säkerhetsunderrättelsetjänst 1955–1961, diarium 1958, serie Ö III volym 5. man inom Grupp B konstaterade att flera av de ledande kommunisterna inom fackföreningsrörelsen hade kontakter inom den internationella, kommunistiskt dirigerade fackrörelsen.25 hände en del saker inom inrikesavdel- ningen. Den nye chefen tycks med viss energi ha tagit sig an arbetsuppgifterna och funderat ut nya infallsvinklar. Som nämnts tidigare hade föreslagit inrättandet av en särskild industriskyddsdetalj. I förslaget framförde han bl.a. argumentet att västmakterna helt naturligt fordrat att de forskningsresultat och konstruktioner som den svenska militären fick ta del av, skulle förvaras och skyddas så de inte kom till främmande makts kännedom.27 oroade sig själv för detta d.v.s. någon tid efter att radarspionen avslöjats: risken för misstro för vår sekretess medför att tekniska upplysningar utifrån försvåras.28 Det finns inget som tyder på att västmakterna också framställt krav på hur materialet skulle skyddas. Men i samband med robotupphand- lingen 1958 och utformandet av ett nytt säkerhetsavtal med , finns dokumentation som visar att amerikanerna tilläts en mycket långtgående insyn i det svenska säkerhetsskyddet och att de i sammanhanget också kom i kontakt med . besökte en grupp svenska officerare för att diskutera inköp av bl.a. kvalificerad luftförsvarsmateriel. Gruppen leddes av dåvarande souschefen i flygförvaltningen, . Av en skrivelse från till ambassadör i , , framgår att man vid Rapps besök sagt att nästa steg i processen skulle bli 25Fst/In Det 1 Nr 071 . Serie Ö III volym 52. Handlingen går att knyta till Grupp B genom att 071 är en handling som i diariet uppges ha inkommit från Detalj VI. 26För en särskild studie av den svenska vapenimporten och dennas betydelse för utveck- lingen av det svenska säkerhetsskyddet, se : Det amerikanska spåret. En under- sökning av IB:s bildande och eventuella kopplingar till . Ingår i samlingsvolymen rapporter (SOU 2002 27Fst/In nr 140:14. Förslag till industriskyddsorganisation. Bilaga 8 till skrivelse av t.f. försvarsstabschefen till statssekreteraren vid . Serie F1 volym 3. 28Nils Swedlunds anteckningar . an examination of Swedish arrangements for the protection of classified military information, such as would be involved in these weapons.29 För att genomföra en sådan undersökning skulle (S-DMICC) sända ett särskilt team till för diskussioner med de myndigheter som ansvarade för säkerheten. Av ett amerikanskt dokument framgår att ett villkor för att man skulle lämna hemlig information till var att man kunde garantera ett tillfredsställande skydd för de högteknologiska objekten.30 träffades UD:s och den amerikanske ambassadören för att disku- tera frågor rörande det team som enligt överenskommelse skulle besöka för att studera vissa säkerhetsfrågor. Vid mötet överlämnade ambassadören en förteckning över deltagarna i gruppen samt en lista på de frågor som gruppen skulle vilja disku- tera med svenska vederbörande. Listan tar bl.a. upp frågor om svensk lagstiftning rörande säkerhetsfrågor och spioneri, säkerhets- avtal med andra länder, säkerhetstjänsternas organisation, säker- hetsrutiner inom förvaltningen och industrin, personalkontroll samt disposition of security risks (avlägsnande av säkerhetsrisker från arbetet). Den besökande amerikanska gruppen utgjordes av personer från bl.a. försvarsdepartementet, armén, marinen och flygvapnet. Den 5–genomfördes besöket som till stor del bestod av föredragningar av olika militära befattningshavare. Konferensen inleddes av varefter orienterade något om den svenska förvaltningen. föreläste om lagstiftningen på säkerhetsområdet och Gruvhammar redogjorde för svenska statens avtal med främmande makter. Nästa punkt, som avslutade den första konferensdagen, bestod i att talade om den allmänna svenska opinionen samt om det allmänna säkerhetstänkandet hos förvaltningspersonalen. inleddes med att berättade om hur det svenska säkerhetsskyddet var organiserat. träffade amerikanerna försvarsstabschefen varefter Grudemark, Gruvhammar m.fl. gick igenom frågor rörande perso- nalkontroll och säkerhet inom industrin. De övriga ägnades åt studiebesök vid Flygmotor i samt L M 29Skrivelse från till ambassador . 30Sale of US Missiles to från Willougby till Timmons (trol. ). i Mölndal.31 Amerikanerna gjorde en ut- värdering av besöket i . Här framgår att amerikanerna informerats om att det fanns ett nära samarbete mellan den militära säkerhetstjänsten och statspolisen eftersom den förra var beroende av den senare för att klara av säkerhetskontrollerna av militär personal och civilister inom det militära. Beträffande Designation and disposition of Security Risks skriver man i utvärderingsdoku- mentet följande: Swedish officials said that in the industrial area the labor unions bear the brunt of the complaints on refusals of employment of security risks. It was stated that labor union leaders cooperate with the Government in this matter. The Defence Ministry has told the labor leaders that Communists are not eligible för classified work, although this disqualification is not made public. Vidare upplyste de svenska värdarna om att ingen anställd kunde avskedas utan vidare. Men administrativa förflyttningar kunde vidtagas och på så vis flyttade man säkerhetsrisker från känsliga be- fattningar. Fackföreningsledarna sades vara införstådda med nöd- vändigheten av sådana omplaceringar. Även om deltog i samtalen med amerikanerna, finns inget som tyder på att han inför dessa stod som garant för personsäkerheten. Tvärtom noterar amerikanerna gång på gång Statspolisens betydelse i sammanhanget. Då man exempelvis talar om företag som av militären tillåts utföra hemliga beställningar, uppges att det är Statspolisen som ansvarar för undersökningen av den personal som kan komma att ta del av hemliga uppgifter. Det slutliga intrycket blev mycket positivt för amerikanernas del. Man ansåg att de svenska myndigheterna var mycket observanta på spionerihotet och slutsatsen blev: The over-all security system of the Swedish Government and industry is considered competent to protect whatever information the may deem appropriate for release to that country.32 Det svenska säkerhetsskyddet fick alltså klart godkänt. Frågan är om man vid försvarsstaben kände att man verkligen kunde leva upp till det man utlovat. Om de amerikanska besökarna hade läst den 31Preliminary plan for conference författad av , och . HP 24, V I/, . 32An evaluation of the . RG 59, file 67 D 75, Box 1: Records Relating Swedish Affairs 1958-1964. affairs Country Director to and (EUR/). PM som daterade som besöket in- leddes kanske bedömningen hade blivit något annorlunda. 5.5Grudemarks hemarbete – ett skri efter upplysningar upprättade alltså Grudemark ett litet hemarbete som han översände till statspolisen och försvarsminister . I skrivelsen, som bär titeln angående önskvärda uppgifter (informationer) för Fst/In verksamhet tar Grudemark inledningsvis upp innebörden i den generalorder som hade ut- färdats av Kungl. Maj:t 1952 och där det angavs att den militära säkerhetstjänstens uppgift var att inom försvarsväsendet åstad- komma skydd mot spioneri, sabotage och annan skadegörelse även som mot landsskadlig propaganda och landsskadlig verksamhet i övrigt. Grudemark poängterade svårigheten att inskränka den militära säkerhetstjänstens verksamhet till vad som i föreskrifterna beskrivs som försvarsväsendet för om man ser till den större ramen finner man ju att verksamheten från främmande makt börjar utanför försvaret som regel. Han skrev därför: Det är alltså nödvändigt att icke bara klara ut verkningarna inom försvaret utan att också följa upprinnelsen till verksamheten. Det torde här inte behöva motiveras, att de inkörsportar till illegala företeelser inom försvarsväsendet, som man kan finna inom den civila sektorn, äro nog så värdefulla, när det gäller den sagda verksamheten.33 Grudemark hade inför det fortsatta arbetet inom Fst/In satt upp följande arbetsmål: 1.Uppgifter, som om de utlämnas kunna vålla försvarsväsendet skada, skola med alla tillgängliga medel och metoder skyddas. 2.Anläggningar, materiel m m av väsentlig betydelse för försvaret skola skyddas mot förstöring, stöld och studium i underrättelsesyfte. 3.Propaganda m m,. som avser att undergräva förtroendet för stats- och militärledningen, egna resurser osv skall motverkas. 4.Främmande makts underrättelsetjänst, som arbetar i syfte att för- bereda invasion eller andra former av angrepp utifrån, skall försvåras eller om möjligt helt hindras. 33 PM angående önskvärda uppgifter (informationer) för Fst/In verksamhet av , daterad . Handlingen finns i ärende HK 18/60. En kopia finns också i arkiv på och Bibiliotek (), volym 4. På en meddelandelapp skriver där Grudemark. Överlämnas till C FöD som orien- tering (med tillägg att PM överlämnats i 6 ex till statspolisint ). F Grudemark C Fst/In. Främmande makts verksamhet för att inom landet åstadkomma illegala kamporganisationer för militärt engagemang, sabotage, pro- paganda osv i samband med kupp eller bistånd vid yttre angrepp skall uppdagas och neutraliseras. Mot bakgrunden av ändamål, verksamhetsgrenar och arbetsmål måste konstateras, att arbetsuppgifterna äro överväldigande och svårligen låta sig till alla delar lösas med nuvarande resurser. För att nå dessa mål erfordrades enligt Grudemark: –upplysningar om använda metoder –upplysningar om utnyttjad materiel –upplysningar om bedriven verksamhet De personupplysningar som behövdes rörde, beträffande svenska medborgare: S uppgifter för att förhindra permanent eller tillfällig anställning av misstänkta säkerhetsrisker S upplysningar för undvikande av att nationellt opålitliga eller de som av andra orsaker måste anses olämpliga krigsplaceras på känsliga befattningar inom försvaret S upplysningar till grund för fredstida förberedelser för omhän- dertagande av vissa individer S uppgifter som kan motverka att obehörig personal kan befatta sig med hemliga uppgifter, materiel och anläggningar S upplysningar om (m)isstänkta fenomen vari svenska medborga- re äro inblandande som sedan kan föranleda antingen utred- ningar eller omplaceringar för att undvika risker vid handhavande eller befattande med hemliga uppgifter m m. Samma behov förelåg också rörande diplomater och utländska medborgare boende i landet. Kontakter mellan sådana och militär personal eller personer verksamma inom försvaret måste enligt Grudemark betraktas med särskilt misstroende. Beträffande an- vända metoder och nyttjad materiel behövdes upplysningar för att tjäna främst två syften: Våra åtgärder för bevakningen, förvaring av materiel, handlingar, hand- havande i olika lägen av materiel och handlingar anpassas efter mot- ståndarens använda metoder. Häri ligger dels en besparing i vad gäller ekonomiska insatser för att på den tekniska frontens sida spara resur- serna och kraftsamla dem mot de väsentliga skyddsföremål, som vi har. Å andra sidan kunna dessa upplysningar utnyttjas i utbildningen och därigenom skapa en större förståelse för hur såväl yttre som inre be- vakning, tekniska hjälpmedel m m lämpligen böra utnyttjas. de metoderna bör också erinras om att om man känner dessa så kan de illegala fenomenen lättare uppspåras och omhändertas för utredning m m. Ju klarare det för all personal inom krigsmakten är hur mot- ståndaren arbetar desto lättare är det för personalen att medverka till att avslöja verksamheten. Rörande upplysningar om bedriven verksamhet ville Grudemark framhålla spårandet av den främmande maktens förberedelser för angrepp utifrån. bearbetning på ofullständigt material visar på ett skrämmande sätt hur systematiskt denna gren utav underrättelseverksamheten bedrivs. Genom att kartlägga denna verksamhet skulle man kunna förebygga ett av fiendens huvud- nummer, överraskningsmomentet. Grudemark ville att man på den militära ledningssidan icke gör sig överdrivna förhoppningar på att våra befästningar, våra planer för gruppering av våra styrkor, ut- nyttjande av speciella stridsmedel m.m. är okänt för motståndaren. Om det vore möjligt att erhålla upplysningar om sådan verksamhet kunde detta leda till avslöjande av kontakter med personal, som infiltrerats i försvarsväsendet eller som placerats så att de utifrån med lätthet kunna åtkomma krigsmaktens skyddsobjekt. Grudemark gav sedan ett antal exempel på hur nödvändig ovan skisserade upplysningsverksamhet var för den militära säkerhets- tjänsten. Han utgick från en hypotes om att på relativt hög nivå – i den militära eller den civila statsförvaltningen eller också i andra skikt utav samhällslivet – skulle finnas individer som på olika sätt verka för främmande makts intressen. Om man kunde klarlägga att en person –medlemmar vid främmande makts ambassad, –intog mer eller mindre framstående positioner i de s k front- organisationerna –medverkade vid delegationsbesök i eller från till den främmande makten, eller på olika sätt genom anslöt sig till och verkade för sådana ideologiska uppfattningar som i sig innebar, att den främmande maktens intressens gynnades under täckmantel av någonting annat, sådana personer böra föranleda ett visst studium av huruvida dessa verka mot kretsar inom försvarsväsendet. I detta avsnitt avser alltså inte Grudemark i första hand kommu- nister och diplomater utan personer som, kanske i frontorganisa- tioner eller på andra sätt, har kontakter med dessa. Det är tydligt att Grudemark här anspelar på ett dolt nätverk som arbetar mot försvaret. I den mån erhållna upplysningar kunde leda till upptäckt av misstänkta personer tänkte sig Grudemark att Fst/In skulle göra en undersökning huruvida dessa hade tillgång till uppgifter eller kunna väntas vara i kontakt med personer, som ha tillgång till hemliga uppgifter m m. Om sådana personer var krigsplacerade på vitala platser i krigsorganisationen måste övervägas, om icke åtgärder för omplaceringar böra vidtas. Grudemark framhöll i ytterligare exempel att rekrytering visar för gångna tider, att åtskilliga individer erhållit särskild utbildning antingen i eller också utomlands. Han fann det icke orimligt att förutsätta, att just dessa äro avsedda att bilda stommen i eventuella illegala kamporganisationer eller underrättelseorganisa- tioner. Dessa borde därför registreras på ett särskilt sätt och enligt överenskommelse mellan inrikesavdelningen och statspolisen bedömas i vad mån de skall räknas in i viss farlig kategori. Grudemark tillade att uppspårandet av illegala kamporganisationer kanske kan kartläggas genom att följa dessa individers verksamhet, deras geografiska placering i landet, deras arbetsplatsers känslighet m m. I de avslutande exemplen tog Grudemark upp utländska attachéers resor på strategiska platser i som området norr om befästningssystem vilket från vår sida bedömts som en av de riktningar, som fienden kan vilja välja istället för att gå rakt på befästningssystemet i Kalixlinjen. Andra indikationer på sådan strategisk-operativ planläggning var enligt Grudemark intresset för kommunikationer t e i , järnvägar, broar m m. För att kunna sålla ut de verkligt farliga agenterna var det enligt Grudemark nödvändigt att försöka kartlägga just de individer, som rikta in sig på speciellt kvalificerade hemliga förhållanden t e de svenska robotförsöken, arbetena vid osv. Han varnade för att den illegala apparaten enligt rysk-sovjetisk beteckning arbetar mycket spora- diskt och att den hålles i beredskap för ett krigstillfälle. Att avslöja dessa nät redan i fredstid måste därför vara ett arbete på lång sikt och där massor av individer och fakta först sorteras bort. Grudemark ville avslutningsvis framhålla betydelsen av att säker- hetstjänsten skulle kunna fungera som en larmklocka som ger stats- och militärledning en klar uppfattning om änd- ringar i den politiska temperaturen. Det betydde, menade han, att man ur säkerhetstjänstens synpunkt bör välja ut och noggrant följa särskilt betydelsefulla individer så att dessa genom sina handlingar m m tala om huruvida något särskilt kan väntas hända. Man kan konstatera att Grudemarks hemarbete åtminstone till en del var motiverat av det amerikanska besöket och de diskussio- ner som då fördes. Några av de aspekter som tas upp är desamma som poängterades av amerikanska ambassaden i ett antal skrivelser till ; kommunisterna utgjorde inget politiskt hot men partiet kunde härbergera ett stort antal potentiella landsförrädare och sabotörer och man menade vidare att kommunister medvetet infiltrerades på strategiskt betydelsefulla industrier och arbetsplatser, något som också tas upp av Grudemark. Då tillfrågades av Neutralitets- om bakgrunden till IB, räknade han spontant upp tre faktorer: Kontakten med i början av 1950- talet som ledde till att fick ett internationellt kontaktnät inom socialdemokratin, ett finländskt besök samt kontak- ten med de socialdemokratiska arbetsplatsombuden rörande identi- fiering av kommunistiska säkerhetsrisker. Först efter att ha blivit tillfrågad om huruvida amerikanska krav på säkra svenska industrier kan ha funnits med i bilden, diskuterar detta, men är tvek- sam: Ja, en av pelarna, men det var ju lite grann före före IB:s tillkomst var det aktuellt. fortsätter med att säga att det senare, antagligen efter IB:s tillkomst, ifrågasattes om det sköttes ordentligt. Han frågar sig varför försvarsstaben fick till uppgift att hålla i det där eftersom det hade varit mer korrekt om man hade gjort det via polisen. fick dock klart för sig att SAF och LO och försvarets högsta ledning hade kommit överens om att det här skulle vi göra. Och det gjorde vi. menar sedan att denna övervakning var etiskt problematisk eftersom man var tvungen att runt en miss- tänkt agent kartlägga och pricka människor som är totalt oskyl- diga och som inte har den blekaste aning om vad de är inblandade i. Sådana svårigheter uppstod enligt (och observera att här ändå talar om en amerikansk begäran) ibland när man går på t.ex. det här som amerikanerna begärde då att vi skulle hålla koll på det Man kan inte sitta och kallfatra varje människa intill ryggmärgen utan man tar då rent arbetstekniskt till lite för mycket ibland för att vara på den säkra sidan.34 kunde dock inte på direkt fråga tidsbesämma dessa önskemål från amerikansk sida utan hänvisar till som jag har talat med om och han påstår att han Jag har läst papperna där han talar om att det står. Någon sorts koppling mellan Grupp B och de amerikanska önskemålen tycks alltså ha funnits men de verkar inte ha varit särskilt betydelsefulla för . Från statspolisens sida var man klart skeptisk till Grudemarks framstöt. Internt påpekades det nödvändiga i att klara ut relationen mellan den särskilda polisverksamheten och försvarsstabens inrikesavdelning p.g.a. denna tendens till skiljaktig tolkning av den inbördes relationen mellan de båda myndigheternas verksamhets- områden som framträtt .....35 I en PM kommen- terade man att en så bred tolkning av generalordern inte gjorts förrän under regim Grudemark och man var också beredd att ompröva samarbetsformerna med Fst/In om denna mer själv- ständigt tänker börja bedriva kontraspionage.36 I ännu en PM på- talade statspolisen riskerna med att båda myndigheterna ägnade sig åt inhämtning via informatörer: Sålunda kan inträffa att myndigheterna kontakta samma personer, vilket kan orsaka förvirring, obehörigt utnyttjande från kontakt- mannens sida av förhållandet till de båda myndigheterna, dubbelarbete och felaktigt handlande.37 34 utfrågning av .