sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Det största ämnesområdet bland cirklarna var estetiska ämnen () med samhällsvetenskap, information (17,) som näst största ämnesområde. Det enskilda ämne som samlade flest antal deltagare var föreningskunskap vilket bekräftar studieförbundens viktiga roll som en resurs för föreningslivet i . Den samlade verksamheten är således stor men mycket av det dagliga arbetet i studieförbunden bygger på en lokal närvaro och ett lokalt engagemang. (som fördelar statens bidrag till folkbildning) anger också som ett av folkbildningens kännetäcken att det är en riksomfattande verksamhet (som finns i alla kommuner). Folkbildningsverksamheten i de tio studieförbunden bedrivs i drygt 500 lokala avdelningar som är självständiga juridiska enheter i form av ideella föreningar, med egna styrelser och eget ekonomiskt ansvar. Inom ett av studieförbunden är de fem regionerna stiftelser. Inom lokalavdelningarna/motsvarande finns också ett antal lokalkontor på olika orter i landet. Den spridda organisationen med egna styrelser innebär att ett stort antal förtroendemän är engagerade i verksamheten runt om i landet på ideell basis. har i en allt kärvare ekonomi stora rationaliseringar genomförts inom studieförbunden. Trots det visade av avdelningarna negativt ekonomiskt resultat . I studieförbundens verksamhet engageras ca 100 000 cirkelledare av vilka de flesta arbetar ideellt. Ca 2 500 cirkelledare är i arbetsrättslig mening anställda och uppbär kollektivavtalsreglerat timarvode/lön för sin medverkan i verksamheten. En mycket stor del av verksamheten utförs således av ideellt arbetande och en stor mängd ideellt arbete läggs också ner av alla de förtroendevalda i studieförbundens olika led. Bestämmelsen i 4 kap. 8 § ML som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattning tas bort Utredningen föreslår att den särskilda regel i 4 kap 8 § ML som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar från mervärdesskatt slopas. Dessa subjekt kommer härigenom att omfattas av MLs allmänna regler avseende beskattningsbara personer Detta innebär också att de särskilda inkomstskattereglerna i 7 kap. 7 § och 14§ IL inte längre kommer att ha någon generell betydelse för frågan om beskattning skall ske enligt ML. hävdar att ett generellt undantag från mervärde- skatt för ideella föreningars verksamhet ska kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att nuvarande koppling till inkomstskatten behålls. Undantaget kan utformas så att terminologi och systematik överensstämmer med det sjätte direktivet. I utredningens uppdrag har ingått att göra jämförelser med andra länder inom EU om hur dessa tillämpar det sjätte mervärdesskattedirektivet. Det kan konstateras att svar saknas från tre länder samt att svaren från ett par av länderna enbart skett i form av lagtext. Att dra några långtgående slutsatser om hur dessa länder tillämpar det aktuella direktivet förefaller därför inte varit möjligt. Av de svar som inkom på den skriftliga förfrågan som utredningen gjort framkom att de finska bestämmelserna för ideell verksamhet liksom de svenska är anknutna till inkomstskatterättsliga regler. I är således de ideella föreningarna undantagna från mervärdesskatt om de är undantagna från inkomstskatt. Också i de italienska reglerna undantas i stor utsträckning verksamheter som bedrivs av organisationer i det allmännas intresse, sk ONLUS. menar att också måste slå vakt om och ge den ideella verksamheten gynnsamma villkor, något som skett i flera andra EU-länder. Som vi pekat på ovan menar att vårt lands mycket omfattande folkrörelse- och folkbildningsengagemang är en del av kulturella särart och att mervärdesskattereglerna ska utformas så att verksamheter som bedrivs av organisationer i allmänhetens intresse och utan vinstintresse undantas från mervärdesskatt. 8.1.18 Folkets Hus och Parker Det svenska föreningslivets framtid Det svenska, ideellt uppbyggda, föreningslivet är unikt och något vi alla måste slå vakt om. Det unika framgår ännu tydligare när vi ser hur , i jämförelse med övriga , skattemässigt gynnat det allmännyttiga föreningslivet. Även om Folkets Hus och Parker har förståelse för att en skatterättslig anpassning delvis är nödvändig kan det i ett långsiktigt perspektiv vara en fara för en kraftig minskning av föreningslivet, och därmed en urholkad demokrati, om denna EG-anpassning genomförs enligt liggande förslag. Utredningsdirektiven anger tydligt att förslag till EG-anpassad mervärdesskatt bör finna lösningar så att föreningslivet drabbas så lite som möjligt vid införande av en EG-anpassad skatteplikt. Inledningsvis kan dock konstateras att utredningen nog sökt positiva lösningar, men att lösningarna mer är anpassade utifrån det EG-rättsliga perspektivet än det svenska föreningslivets perspektiv. När väl EG- anpassningen är genomförd och reglerna tolkas av skattemyndigheter och domstolar kan detta förslag leda till allvarliga följder för föreningslivets ekonomi och därigenom föreningslivets fortsatta överlevnad. Om inte regeringen i sin proposition gör ·tydliggör betydelsen av kulturmoms, ·klargör betydelsen av vissa begrepp m.m., kan effekterna av denna EG-anpassning få mycket stora negativa konsekvenser för svenskt allmännyttigt föreningsliv. Föreningslivet är inbegripet i många samtal och rättsprocesser med skattemyndigheterna utifrån en för föreningslivet luddig skattelagstiftning. Liggande förslag till EG-anpassad mervärdesskatt är inte tydligare. Förslaget är skrivet på ett sådant sätt att skattemyndigheterna i stort sett kan skattebelägga alla föreningar med omsättning över 10.000 ecu. Dessutom kan alla riksorganisationer drabbas av mervärdesskatt, vilket med automatik indirekt även drabbar de föreningarna som hamnar utanför systemet, de med omsättningen under 10.000 ecu. Således kan alla föreningar drabbas på det ena eller andra sättet. Regeringen måste tydliggöra vad som menas med begrepp som: ·inte görs av annan ·finaltropiskt, patriotiskt syfte annars kommer skattemyndigheten att kunna skattebelägga de flesta föreningar även om det finns en positiv tolkning från förslagsställare och beslutsfattare. Sammanfattning av synpunkter och förslag och Parker (FHP) har förståelse för att en viss skatterättslig anpassning är nödvändig utifrån vårt medlemskap i . FHP anser emellertid att förslaget måste tydliggöras för att det allmännyttiga föreningslivet ska få de skatterättsliga fördelar som gäller och som utredningsdirektiven anger. FHP föreslår följande: 1.Att samlingslokalägande föreningar, utifrån ett medborgarrättsligt syfte, ska betraktas som ideella allmännyttiga inkomstskattebefriade föreningar för den uthyrningsverksamhet som bedrivs för ortens föreningsliv 2.Att samlingslokalägande föreningar ingår i gruppen ideella föreningar som ges möjlighet att anordna evenemang till förmån för föreningens allmännyttiga verksamhet 3.Att gällande uttagsbeskattning för fastighetstjänster kopplas till inkomstskattebegreppet och därigenom inte drabbar inkomstskattebefriade samlingslokalföreningar 4.Att det tydligt fastslås att fastighetsskatten är kopplad till inkomstskattebegreppet, så att allmännyttiga samlingslokalägande föreningar undgår denna skatt 5.Att det klargörs att kommunala anslag till inkomstskattebefriade föreningar inte mervärdesskattebeläggs 6.Att det klargörs att allmännyttiga riksorganisationers medlemsavgifter till skattebefriade allmännyttiga föreningar inte ska mervärdesskattebeläggas 7.Att det klargörs att statsanslag till riksorganisationer/lokala föreningar mervärdesskattebefrias 8.Att denna utredning klargör att den traditionella folkparksdansen är en kulturverksamhet och därför beskatta enligt gällande regler för kulturverksamhet 9.Att nöjesparker likställs med cirkus, biografer, djurparker m.m. gällande tillämpningen av reducerad mervärdesskattesats 10.Att beskattningen för scenkultur, festivaler, folkparksdans skattebeläggs endast under förutsättning att en reducerad skattesats tillämpas Skattebefriade allmännyttiga föreningar är enligt dagens lagstiftning befriade från uttagsbeskattning, vilket i detta sammanhang innebär undantag från beskattning på eget utfört fastighetsarbete. Utredningen konstaterar utifrån sitt lagda förslag att uttagsbeskattning kan komma att aktualiseras i ett större antal fall . Detta kommer då framförallt drabba alla landets allmännyttiga samlingslokalägande föreningar som hyr ut samlingslokaler till föreningslivet samt bedriver kulturverksamhet i egna lokaler. Ekonomiskt sett, kan uttagsbeskattningen bli en katastrof för de samlingslokalägande föreningarna. Det kommer också att uppstå ett antal gränsdragningstvister där föreningen och skattemyndigheten kommer att hävda olika uppfattningar. Detta kommer att ta både tid och kraft från det allmännyttiga arbetet. ·Den lilla allmännyttiga samlingslokalägande föreningen har i vissa fall en person anställd, en vaktmästare som har ansvaret för fastigheten m.m. Föreningen har som regel lönebidrag på denna tjänst. Kostnaden är därför normalt av den totala personalkostnaden. Utifrån utredningen kan eventuellt uthyrningsverksamheten betraktas som yrkesmässig och därför bli föremål för uttagsbeskattning. Uttagsbeskattningen kan bli på vaktmästarens lönekostnad. Den allmännyttiga föreningen kommer därför att eventuellt drabbas av en mer än 100%-ig lönekostnadsökning för att handha de allmännyttiga samlingslokalerna. ·I en stor del av föreningarna sköts underhåll m.m., jämsides med den anställde vaktmästaren, av ideellt arbetande styrelser och andra medlemmar. Vem avgör vem som gör vad, möblerar vaktmästaren och styrelsen städar, eller är det tvärtom. Anordnar vaktmästaren de kulturella inslagen och styrelsen reparerar lokalerna eller är det tvärtom. Här kommer skattemyndigheten och föreningen ha skilda uppfattningar. För att undvika både en kraftig ekonomisk belastning och kanske upphörd verksamhet, samt rättstvister i ämnet, bör lösningar sökas för att undvika uttagsbeskattning för allmännyttiga föreningar. Uttagsbeskattning bör kunna kopplas till inkomstskattebegreppet. Så länge en samlingslokalägande förening inkomstskattebefrias för sin uthyrningsverksamhet samt för sin kulturella verksamhet bör den även undantas från uttagsbeskattning. I dagens lagstiftning framgår att allmännyttiga föreningar som äger sin fastighet undantas från fastighetsbeskattning så länge fastigheten används i ett allmännyttigt ändamål. I dagens lagstiftning är fastighetsskatten kopplad till inkomstskatten, varför utredningens förslag inte bör förändra synen på fastighetsskatt . Vi vill emellertid peka på att utredningen inte slår fast att uthyrning av samlingslokaler till allmännyttiga föreningar är att betrakta som en allmännyttig verksamhet. Utredningen fastslår endast att den finns en frivillighet i skattskyldigheten för hyresintäkter. Utredningen är här otydlig och kan eventuellt tolkas så att alla hyresintäkter, oavsett slag, är att betrakta som en rörelseintäkt, även om mervärdesskatten är . Även om rättsläget verkar helt klart anser vi det viktigt att det i ett slutgiltigt förslag tydligt framgår att inkomstskattebefriade samlingslokalägande föreningar inte bör drabbas av fastighetsskatt för de ytor som till övervägande del används för uthyrning till föreningslivet. Kommunala anslag och mervärdesskatten Det breda svenska föreningslivet bygger sin verksamhet på ideellt intresserade personer, i grunden folkrörelser för olika verksamheter. Genom det ideella intresset är det möjligt att genomföra en bra verksamhet utan alltför stora ekonomiska tillgångar. Detta gäller dock inte samlingslokalägande organisationer, eftersom de har en mycket stor ekonomisk grundkostnad i sitt lokalhållande. Detta faktum har stat och kommun var mycket medvetna om och därför stöttat upp dessa föreningar med både investeringsbidrag och driftsbidrag till fastighetskostnader. ifrågasätter många politiker nödvändigheten av dessa driftsbidrag till samlingslokaler, vilket i sig är en stor fara för framtiden. Men en stor fara kan även vara det denna utredning lite otydligt berör, mervärdesskatt på bidrag. Utredningen konstaterar att ingen mervärdesskatt skall utgå på allmänna bidrag. Om däremot bidrag/anslag utgår till ett speciellt ändamål eller att anslaget utgår för att genomföra ett uppdrag, skall mervärdesskatt utgå. Även om vi nu skulle vilja tolka alla anslag som allmänna bidrag, framgår det tydligt i de flesta avtal mellan förening och kommun att det är en uppdragsersättning för samlingslokalhållande, barnteaterverksamhet, biografverksamhet m.m. Om reglerna blir sådana att kommunen kan lyfta denna mervärdesskatt och kommun accepterar att höja anslaget med mervärdesskatten uppstår inga ekonomiska förändringar. Ges inte denna möjlighet kommer föreningarna att åderlåtas på av nuvarande anslagsnivå. Eftersom föreningarna ligger på marginalen i sin ekonomi kommer ingen samlingslokalägande förening att klara ett minskat anslag på . Det måste klargöras att bidrag/anslag till allmännyttigt arbetande föreningar, skattebefriade enligt inkomstskattelagen, anses som allmänna bidrag och därför inte är mervärdesskattepliktiga. Det är möjligt att Folkets Hus och Parker tolkar utredningens förslag alltför negativt. Det är emellertid för oss viktigare att i dagens svåra verklighet för de flesta samlingslokalägande föreningar peka på farorna i kommande skattelagstiftning än på möjligheterna. Möjligheterna ökar de allmännyttiga insatserna och de demokratiska värdena i vårt samhälle, medan farorna kan ödelägga det vi under ett drygt sekel byggt upp. 8.1.19 Hela skall leva Hela ska leva anser i sammanfattning följande beträffande det aktuella betänkandet: Att en anpassning till EUs regelsystem naturligtvis är viktig i sig och i utredningens uppdrag att komma med förslag som undanröjer skillnaderna i svensk lagstiftning gentemot EGs sjätte mervärdesskattedirektiv har vi inget att erinra vad gäller terminologi och systematik. Däremot vänder vi oss med skärpa mot de slutsatser och förslag till förändringar som vad gäller mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar. Vi menar att reglerna i 4 kap 8§ ML till sitt innehåll är förenliga med de undantag som följer av sjätte direktivets artikel 13A. Den verksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar utan vinstintresse ska enligt vår uppfattning undantas från både inkomst- och mervärdesbeskattning. Omfattningen och betydelsen av den ideella sektorns vårt land är unik. Folkrörelsernas betydelse för demokratins utveckling i vårt land är omvittnad. Samhällsutvecklingen pekar inte på att behovet minskar . Att regeringen bör noga överväga hur ändrade skatteregler påverkar viljan och förmågan att ta förtroendeuppdrag inom den ideella sektorn, en av de grundpelare det svenska samhället vilar på Att med tillförsikt noterar att Byautvecklingsgrupper hör till den kategori som kan undantas från momsplikten Att föreningar som har till uppgift att hålla en allmän samlingslokal eller folkbildning även framgent bör ges en skattegynnad ställning i momssystemet om nya regler trots vad vi anför införs, Att den absoluta merparten av de föreningar som blir aktuella för momsredovisning erbjuds möjlighet att redovisa moms endast en gång och detta i inkomstdeklarationen. Att om förslaget förverkligas omfattande och riktade informationsinsatser måste genomföras till berörda föreningar Att skatteförvaltningen vid ett genomförande av betänkandet får i uppdrag att tillämpa de ny reglerna så generöst som möjligt. Till exempel första gången en förening är aktuell för momsredovisning eller när det för skatteplikt angivna omsättningsbeloppet överskrids under löpande verksamhetsår. Hela ska leva samlar 4200 lokala utvecklingsgrupper och ett femtiotal medlemsorganisationer kring ett gemensamt uppdrag att utveckla landsbygden ur ett lokalt perspektiv. Vår rörelse tillkom i hägnet av ska leva år 1987-1989. En kampanj som leddes av dåvarande industriministern . och med Glesbygdsdelegationen som operativt organ. har verkat i organiserad form och har samlat mycken erfarenhet och försökt vara idé – och kunskapsgivare för människor som velat ta tag i förutsättningarna för utvecklingen i sina bygder. Vi samlar i vår erfarenhetsbank mer än 10.000 exempel på lokala initiativ för att förbättra villkoren runt om i bygderna. har vår rörelse också fått efterföljare i förorter och mera tätbefolkade delar av landet. Vi har erfarenheter om hur man skapar delaktighet och engagemang i samhällsplaneringen. I förevarande remissyttrande begränsar vi oss till att avge synpunkter på de avsnitt som berör det ideella föreningslivet. Det är i första hand kapitel 4. De svenska folkrörelserna bygger på ideella ledares insatser i de lokala föreningarna. Det är dessa amatörer, i ordets mest positiva bemärkelse, som bär upp verksamheten. Det gäller även föreningarnas administration. När den s k , i sin strävan att EU-anpassa de svenska momsreglerna, lägger förslag som innebär att huvuddelen av de svenska föreningarna tvingas in i momssystemet innebär detta ett avsevärt betungande merarbete. Det innebär en ökad ekonomisk börda, men också, framför allt för de mindre föreningarna, en ökad administration, som mycket få kassörer i dessa föreningar är utbildade att hantera. Utifrån det uppdrag utredningen haft att i den svenska momslagstiftningen införa på området aktuella EG-direktiv har vi i huvudsak förståelse för de slutsatser utredningen dragit och de förslag man presenterat. I princip är de aktuella EG-direktiven redan gällande rätt i . avstår andra medlemsländer i EU från motsvarande anpassning av sina regler. Vi uppmanar därför regeringen att inte riskera den näst intill unika svenska folkrörelsens möjligheter att bidra till en positiv samhällsutveckling, genom att införa mervärdesskatteregler som såväl ekonomiskt som administrativt blir synnerligen betungande för våra föreningar. I synnerhet menar vi att hänsyn måste tas till svensk tradition och svenska förhållanden. Detta gäller framför allt beträffande vilka typer och ändamål inom det ideella föreningslivet som skall få en momsrättsligt gynnad ställning. Kretsen av skattegynnade ideella föreningar måste preciseras Även om om mervärdesskatt bygger på ett transaktionstänkande, och inte som i dagens svenska momslagstiftning subjekt, är den reella skillnaden i detta avseende inte så stor. Även EG- direktivet bygger på att det är vissa typer av organisationer som när de är inblandade i vissa typer av transaktioner har en skattegynnad ställning. Utredningen föreslår att 4 kapitlet 8 § i den nuvarande momslagen som generellt undantar allmännyttiga föreningar och registrerade trossamfund slopas. Detta innebär att, om ingen annan reglering införs, bygdegårdsföreningar och Folkets hus föreningar med dess hävdvunna uppgift att tillhandahålla allmännyttiga samlingslokaler till bland annat det ideella föreningslivet samt att verka för ett aktivt kulturliv i bygden, kommer att bli momspliktiga. Detta för den del verksamheten som inte består i lokaluthyrning. Utredningen föreslår att ett undantag från skatteplikt skall göras avseende tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls medlemmar av organisationer utan vinstintresse som verkar i politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte. I kommentaren till den aktuella paragrafen nämns som exempel på medborgarrättsligt syfte bygdegrupper. Ett likartat undantag införs för penninginsamlingsevenemang som företas i skälig omfattning av beskattningsbara personer som, till exempel, har kultur- eller utbildningsändamål. Samma undantag finns för dessa typer av organisationer när det gäller servering i skälig omfattning. De allmänna samlingslokalerna kan med sin historia och bakgrund anses ha såväl politiska som patriotiska och medborgarrättsliga syften, liksom ändamål med kultur- eller utbildningsinriktning. Det är i bygdegården eller folkets hus man träffats och träffas för att forma sin bygds framtid. I bygdegårdar och folkets hus landet runt har man samlats för att bilda bygdekommittéer inom ramen för Hela ska leva. Det är också här kommunala såväl som landstings- eller statliga myndigheter och institutioner samlar medborgarna för information och diskussion. Här erbjuds bygdens folk att ta del av levande kultur, teater, konst, film, föreläsningar med mera. Här ordnas, i egen eller annans regi, studiecirklar eller andra utbildningsmöjligheter. Risken är enligt vår uppfattning stor för att ett inlemmande av stora delar av det svenska föreningslivet i momssystemet kommer att orsaka stora kostnader för såväl denna sektor som statskassan. Huvuduppgiften för en person verksam inom det ideella föreningslivet är inte att hålla reda på olika redovisningstekniska och skattemässiga regler. Man engagerar sig i ideellt arbete för att man tror på den verksamhet den ideella föreningen bedriver, inte för att bli en duktig redovisningsekonom. Skattemyndigheterna kan förväntas bli hårt belastade av föreningsfunktionärer som behöver hjälp och stöd för att klara de nya reglerna. Risken för felaktiga eller bristfälliga redovisningar är också stor. För att åtminstone minimera dessa risker är det viktigt att den absoluta merparten av föreningarna erbjuds möjlighet att redovisa moms endast en gång och detta i inkomstdeklarationen. Den gräns på i omsättning som tillämpas för enskilda näringsidkare och aktiebolag bör således även gälla för de ideella föreningarna och rutor för momsredovisning införa på inkomstblankett 3. För att förverkliga ett system med generell momsplikt även för det ideella näringslivet, vid sidan av den del som ges en skattegynnad ställning, måste omfattande och riktade informationsinsatser genomföras. Många av de som är verksamma i styrelser eller på andra förtroendeposter i en ideell förening har liten eller ingen kunskap om dagens momsregler, än mindre om de som föreslås. Vid ett införande av de nya reglerna måste därför erhålla särskilda medel för att nå ut med information och kunskap om vad som gäller. För att ett införande av de nya momsreglerna skall kunna ske så smidigt som möjligt är det angeläget att skatteförvaltningen får i uppdrag att tillämpa dessa så generöst som möjligt. Detta bör dels vara fallet första gången en förening är aktuell för momsredovisning dels när det aktuella omsättningsbeloppet överskrids under löpande verksamhetsår. (Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74) lade fram sitt betänkande och har därefter sänds på remiss. En av remissinstanser är FRISAM (Friluftsorganisationer i samverkan). FRISAM består av 18 organisationer och representerar ca 1,7 miljoner medlemmar. Den totala omsättningen hos medlemsorganisationerna är ca . Detta remissvar begränsar sig till de delar som berör ideella föreningar och speciellt de frilufts- och främjarorganisationer som FRISAM företräder. Detta innebär att främst kapitel 4 i betänkandet berörs av detta remissvar. Eftersom utredningen är mycket omfattande och delvis inte helt tydlig samt att FRISAM har mycket begränsade resurser på momslagstiftningens område kommer vi inte att kunna belysa alla effekter av förslaget. EG har förbundit sig att införa ett gemensamt mervärdesskattesystem. Kommissionen har utarbetat en strategi i tre etapper. Dessa är förenkling och modernisering av befintliga regler, en mer enhetlig tillämpning av befintliga bestämmelser och ett genomförande av det administrativa samarbetet utifrån nya förutsättningar. Det övergripande målet, ett gemensamt mervärdesskattesystem kvarstår. Det uppdrag som momsutredningen har haft, och som har bäring på FRISAMs medlemsföreningar, har varit att lämna förslag till förändringar i mervärdesskattelagen (ML) i syfte att harmonisera de begrepp som reglerar skattskyldighet och yrkesmässig verksamhet med det sjätte mervärdesskattedirektivet. har sin grund i de olika synsätten på momsuttaget som finns i och EU. I finns undantag för den ideella sektorn, dvs.