sou · GQB35d5 · 2003-01-01 00:00:00 — J Occ Health Psychology 1996;1:27-41. Hur skall må bättre?- första steget mot natio- nella folkhälsomål. Delbetänkande av Nationella folkhälso- kommittén. , , , Uutela A, Koskenvuo M. of coherence as a predictor of subjective state of health. Results of 4 years of follow-up of adults. 2001;50:77-86. & Karasek R. Current Issues Relating to Psychosocial and . J Occ Health Psychology 1996;1:9 -26. , , Seitsamo J, Huuhtanen P, , C-H, Klockars M. Summary of the Finnish research project (1981-1992) to promote the health and work ability of aging workers. Scand J Work Environ Health 1997; 23 suppl. , , Jahkola, Katajarinne L, Tulkki A. Work Ability Index. Vahtera J, m, , of change in the psychosocial work environment on sickness absence: a seven year follow up of initially healthy employees. J Epidemiol Community Health 2000;54:484-493. Vingård E, , och . Psykosocial arbetsmiljö i – en studie av nedvarvning, återhämtning och friskfaktorer. Rapport nr 2000:2. Rapport från , , och , . Vingård E och . Hälsa, arbetsförhållanden, sjukfrånvaro och sjuknärvaro bland män och kvinnor födda , 1955 och 1965. , , , psychosocial, and organisational factors relative to sickness absence: a study based on . Environ Med 2001;58: 178-184. Bilaga 2:5 SOU 2002:5 Deskriptiva data Material 1 Andelar i procent. * = värde som statistiskt säkerställt (konfidensintervall) skiljer sig mellan initialt friska och initialt krassliga kvinnor respektive män, ns = ej statistiskt signifikant. Där inget N anges ingår hela populationen. Bor m barn el vuxen God/mkt god Ja säkert/troligen Arbetsmarknad (N vari- Nej, vill arbeta mer Nej, vill arbeta mindre Övertid flera ggr/mån Ingen/liten risk Stor/ganska stor risk Lägga ned/skära ned Nej, inga planer/vet ej Möjlighet få nytt arbete Mkt/ganska lätt Mkt/ganska svårt Bra/mkt bra Dåligt/mkt dåligt Känner olust på väg till Nöjd m. hur man kan Mkt ofta/ofta Ganska lite/i viss mån Ganska lite/i viss mån Ganska lite/i viss mån Ganska lite/i viss mån Ganska lite/i viss mån Arbetet kräver stor ar- Tillräckligt med tid för Motstridiga krav i arbe- Lära nya saker i arb. Göra samma saker om Möjligheter utv & lära Inflytande & kontroll ö Känsla av delaktighet i Svårt att sova . Mycket trött under ar- Fylld av energi under Kroppsligt trött efter arb. Psykisk trött efter arb. Hälsa, arbetsförmåga, Hälsa jmf med för ett år Med tanke på hälsan kunna arbeta kvar i SS minst 3 mån se- Bilaga 2:5 SOU 2002:5 Deskriptiva data Material 2 Andelar i procent. * = värde som statistiskt säkerställt (konfidensintervall) skiljer sig mellan initialt frisk och initialt krass- liga kvinnor respektive män, ns = ej statistiskt signifikant. Där inget N anges ingår hela populationen. Könsfördelning, andel män Bor med barn el. God/mkt god Ansträngd/mkt ansträngd Arbetsmarknad (N varierar) Tidsbegränsat anställd: vikarie SOU 2002:5 Bilaga 2:5 Nej, vill arbeta mer Nej, vill arbeta mindre Övertid flera ggr/mån senaste 12 män. Möjlighet få nytt arbete utan att Stora/vissa möjligheter Små/inga möjligheter God sammanhållning – stäm- mer/stämmer ganska bra Förståelse för en dålig dag Kommer bra överens med över- Trivs bra med arbetskamraterna Arbetsklimat index (ovanstående Känner olust på väg till jobbet Någon/några ggr Nöjd m. den vård och omsorg Ganska lite/i viss mån Ganska lite/i viss mån Uppskattning fr klienter etc. Ganska lite/i viss mån Bra ledarskap närmsta chef Ganska lite/i viss mån Bra ledarskap högsta arb.ledn. Ganska lite/i viss mån Arbetet kräver stor arbetsinsats Tillräckligt med tid för att hinna Motstridiga krav i arbetet Lära nya saker i arb. Göra samma saker om och om Frihet bestämma hur arb utföres Frihet bestämma vad som utföres Förändringar senaste 12 mån. Möjligheter utv & lära nytt Inflytande & kontroll över egna Känsla av delaktighet i arb. Någon/några ggr Någon/några ggr Vaknar ofta och ibland svårt Någon/några ggr Svårt att sova pga tankar på job- Någon/några ggr Mycket trött under arbetsdagen Någon/några ggr Fylld av energi under arb.dagen Någon/några ggr Kroppsligt trött efter arb. Någon/några ggr Psykisk trött efter arb. Någon/några ggr Utvilad & återhämtad vid arb. Någon/några ggr e. ett par d. le- Någon/några ggr Någon/några ggr Hälsa, arbetsförmåga, livskvali- Hälsa jmf med sedan Andel som varit sjukfrånvarande >14 d. under uppföljningen Uni- och multivariata analyser – Material 1: initialt friska Chansen att hålla sig frisk vid olika exponeringar för initialt friska förvärvsarbetande kvinnor och män mätt som oddskvot (OR) konfidensintervall (KI) i univariata och multivariata sambandsanalyser. De som fortsatt vara friska (max 14 dagars sjukskrivning per sjukfall) har jämförts med de som haft minst 1 sjukfall > . Signifikanta värden i fet stil. Endast icke-signifikanta exponeringssamband med punktestimat 1.2 eller högre för någotdera av könen i de univariata analyserna redovisas. N= 1 899 (kvinnor = 901; män = 998) Född 1965 jmf med född Född 1955 jmf med född Bo tillsammans med annan vuxen och/eller barn Anställd i organisation jmf med kommun Bara motsatta könet/bara egna könet på Flest egna könet/bara egna Ensam/bara egna könet på arb.plasten Ingen risk bli arbetslös Planerad utökning av verksam -heten jmf lägga/skära ned Mkt bra/bra/varken bra eller dåligt arbetsklimat jmf dåligt/mkt dåligt Arbeta ensam jmf dåligt/mkt dåligt Känner sällan/aldrig olust på väg till arbetet jmf minst /mån Ofta/mkt ofta nöjd med hur man kan utföra arbetet jmf ej nöjd I hög grad uppskattning fr överordnad jmf ringa uppskattn. der/klienter/patient/etc Fysiskt ej ansträngande arbete arbeta mkt fort jmf med ofta arbeta mkt hårt jmf med ofta Låga krav / höga krav lära nya saker i arbetet kunna bestämma hur arbetet ska Low job strain (låga krav + hög kontr.) jmf job strain (höga krav + låg kontr) Höga krav + hög kontroll jmf höga krav Arbetets svårighetsgrad minskat se- Möjlighet att lära nytt och utvecklas ökat Stöd och uppbackning i arbetet ökat Samarbetet på arb.platsen ökat Inflytande och kontroll över egna arbetet Delaktighet i arbetet och dess innehåll Utmärkt/mycket god hälsa jmf någor- God hälsa jmf någorlunda/dålig God arbetsförmåga jmf med sämre Med tanke på hälsan kunna arbeta om Inte varit sjukskriven > 3mån senaste 5 åren jmf de som varit Uni- och multivariata analyser – Material 1: initialt krassliga. Chansen att hålla sig frisk vid olika exponeringar för initialt krassliga förvärvsarbetande kvinnor och män mätt som oddskvot (OR) konfidensintervall (KI) i univariata och en multivariata sambands analyser. De som tillfrisknat (max 14 dagars sjukskrivning per sjukfall) har jämförts med de som haft minst 1 sjukfall > . Signifikanta värden i fet stil. Endast icke-signifikanta exponeringssamband med punktestimat 1.2 eller högre för någotdera av könen i de univariata analyserna redovisas. N=4 711 (kv.=2 621; m=2 090). Född 1965 jmf med född Född 1955n jmf med 1945 Inkomst 276 eller mer jmf med Inkomst 180-275 eller mer jmf Mycket god/god ekonomi jmf med ansträngd/mkt anstr. Varken god eller dålig eko. med ansträngd/mkt anstr. Mycket god/god/varken god eller dålig ekonomi jmf med ansträngd/mkt ansträngd Kunna skaffa 14 000 på en vecka jmf med ej kunna Arbetsmarknads - och an- Anställd privat jmf med kom- Flest motsatta könet/bara egna könet på arb.platsen Flest egna könet/bara egna Ensam/bara egna könet på Nöjd m arbetstidens omfatt- ning jmf vill arbeta färre tim. Vill arbeta fler timmar jmf med Ingen risk bli arbetslös Planerad utökning av verk- samheten jmf lägga/skära ned Mkt bra/bra/varken bra eller dåligt arbetsklimat jmf då- ligt/mkt dåligt Känner sällan/ibland olust på väg till arbetet jmf minst ett par I hög grad uppskattning fr överordnad jmf ringa upps - Fysiskt ej ansträngande arbete /arbeta mkt fort /arbeta mkt hårt Arbetet kräver sällan/ibland för stor insats jmf med ofta Ofta/ibland lära nya saker i Ofta/ibland krävs skicklighet i /ibland göra samma saker om och om igen Ofta/ibland få bestämma vad Hög kontroll jmf låg kontroll Low job strain (låga krav + hög kontroll) jmf job strain (höga krav + låg kontroll) oberoende av kontroll möjlig- het jmf med job strain (höga krav + låg kontroll) Höga krav + hög kontroll jmf höga krav + låg kontroll Tidspress i arbetet minskat Stöd och uppbackning i arbe- Delaktighet i arbetet och dess Hälsa, arbetsförmåga, livs - Utmärkt/mycket god hälsa jmf God hälsa jmf någor- God arbetsförmåga jmf med Med tanke på hälsan kunna Bra livskvalitet jmf med sämre Inte varit sjukskriven > 3mån Univariata analyser - Material 2: initialt friska. Chansen att hålla sig frisk vid olika exponeringar för initialt friska förvärvsarbetande kvinnor mätt som oddskvot (OR) konfidensintervall (KI) i univariata sambands- analyser. De som fortsatt vara friska (max totalt 14 dagars sjuk- skrivning ) har jämförts med de som varit sjukskrivna > . Signifikanta värden i fet stil. Endast icke signifikanta exponeringssamband med punktestimat 1.2 eller högre för något- dera av könen redovisas. N=4 711 (kv.=2 621; m=2 090). KVINNOR (N=231) 44 jmf med ? Lika könsfördelning jmf med bara egna könet på arb.platsen Flest egna könet jmf med bara egna könet på arb.platsen Mest män jmf med bara kvinnor (obs! 1 exponerad) på Nöjd m arbetstidens omfattning jmf med vill arbeta färre tim. Ingen förändring på arbets plasten jmf med nedskärning av per- jmf med ny personal tillkommit jmf med byte av chef jmf med byte av lokaler Bra stämning/arbetsklimat jmf med dålig Känner sällan olust på väg till arbetet jmf minst i Ofta nöjd med den vård och omsorg man erbjuder jmf med ibland/sällan/aldrig nöjd I hög grad uppskattning fr överordnad jmf med ringa uppskatt- kunder, klienter, patienter etc /sällan/aldrig göra samma saker om och om igen Ofta/ibland kunna bestämma hur arbetet ska utföras jmf med Ofta/ibland få bestämma vad som ska utföras jmf sällan Låga krav i arbetet jmf med höga Hög kontroll i arbetet jmf ned låg Low job strain (låga krav + hög kontroll) jmf job strain (höga krav + låg kontroll) Arbetsbelastningen minskat jmf med ökat Tidspressen minskat jmf ökat Möjlighet att lära nytt och utvecklas ökat jmf med minskat Samarbetet på arbetsplatsen ökat jmf med minskat Utmärkt/mycket god/god hälsa jmf med någorlunda/dålig God arbetsförmåga jmf med sämre Med tanke på hälsan kunna arbeta jmf med osä- ker/kan ej Uni- och multivariata analyser - material 2: initialt krassliga. Chansen att tillfriskna vid olika exponeringar för initialt krassliga förvärvsarbetande kvinnor och män mätt som oddskvot (OR) konfidensintervall (KI) i univariata och multivariata sambandsanalyser. De som tillfrisknat (max totalt 14 dagars sjukskrivning ) har jämförts med de som varit sjukskrivna > . Signifikanta värden i fet stil. Endast icke-signifikanta exponeringssamband med punktestimat 1.2 eller högre för någotdera av könen redovisas. N=908 (kv.=829; m=79). 44 jmf med ? Bo tillsammans m annan vuxen och/eller barn jmf med bo en- Mycket god/god/varken god el dålig ekonomi jmf med an- Lika könsfördelning jmf med bara egna könet på arb.platsen Bara motsatta könet jmf med bara egna könet på arb.platsen Vill arbeta fler timmar jmf med vill arbeta färre timmar Ingen förändring på arbetsplat- sen jmf med nedskärning av Bra stämning/arbetsklimat jmf Känner sällan olust på väg till arbetet jmf minst i Ofta nöjd med den vård och omsorg man erbjuder jmf med ibland/sällan/aldrig nöjd I hög grad uppskattning fr över- ordnad jmf med ringa uppskatt- Fysiskt ej ansträngande arbete /sällan/aldrig arbeta mkt fort jmf med ofta /sällan/aldrig arbeta mkt hårt jmf med ofta /aldrig motstridiga krav i arbetet ibland/ofta Låga krav i arbetet jmf med höga Ofta/ibland krävs påhittighet i arbetet jmf med sällan Low job strain (låga krav + hög kontroll) jmf job strain (höga krav + låg kontroll) Möjlighet att lära nytt och ut- vecklas ökat jmf med minskat Stöd och uppbackning i arbetet ökat jmf med minskat ökat jmf med minskat Personaltätheten ökat jmf med Inflytande och kontroll över egna arbetet ökat jmf med minskat Möjlighet förena yrkesarbete – privatliv ökat jmf med minskat Delaktighet i arbetet och dess innehåll ökat jmf med minskat god/god hälsa jmf med någorlunda/dålig God arbetsförmåga jmf med Med tanke på hälsan kunna arbeta jmf m. osä- ker/kan ej Arbetsgivares attityder till äldre Var arbetar personer ? Vilka lämnar arbetslivet ?............................. Arbetsgivares attityder till äldre yrkesverksamma.............. Ska äldre arbeta kvar längre?................................... Nyanställning av äldre personer.............................. Faktorer som styr arbetsgivares attityder .......................... Orsaker till att äldre yrkesverksamma lämnar arbetslivet Vad gör arbetsgivarna för de äldre yrkesverksamma?......... BILAGA 2B. Regressionsresultat.............................................. Som en följd av den generationsförändring som pågår i och övriga kommer allt färre förvärvsaktiva vara tvungna att försörja allt fler äldre. Förutom det faktum att färre barn föds och ungdomskullarna krymper lämnar flera äldre yrkesverksamma arbetslivet . Utöver de 438 000 förtidspensionärer som finns är det även en mycket stor del som är långtidssjukskrivna (sjuk- skrivna längre än ). fanns det cirka 212 000 långtidssjukskrivna, vilket gör att det är 650 000 personer som står utanför arbetskraften. Detta gör att en av de för tillfället viktigaste uppgifterna för de politiska partierna, arbetsmarknadens parter och arbetsgivarna är att få de äldre arbetstagarna att stanna kvar längre i arbetslivet. Den växande andelen äldre i befolkningen bör inte ses som ett stort samhällsproblem utan som en stark resurs som är viktig att tillvarata. Målet torde vara att alla som kan, vill och orkar arbeta kvar skall få göra det. För att detta skall kunna uppfyllas är det nödvändigt att individerna ges de förutsättningar som behövs för att klara av att arbeta längre samt att arbetsgivarna har en positiv grundinställning och attityd till äldre yrkesarbetande. Rapportens huvudsakliga syfte är att undersöka arbetsgivares attityder och inställning till äldre yrkesverksamma, det vill säga personer . Det kommer att undersökas huruvida arbets- givarnas attityder skiljer sig åt branscher och sektorer emellan, samt om de skiljer sig åt beträffande arbetsplatsens ålders- och könsstruktur, storlek samt geografiska lokalisering. Andra syften med rapporten är att studera vilka orsaker som kan ligga bakom äldres förtida avgång, samt vilka åtgärder arbetsgivarna vidtar för att få de äldre att arbeta kvar längre. Den empiriska undersökningen bygger på telefonintervjuer med 750 slumpmässigt utvalda arbetsgivare, vilka genomfördes . Urvalet är stratifierat efter antalet anställda vid olika arbetsställen, vilket gör att vissa branscher och sektorer är under- respektive överrepresenterade jämfört med hur bransch- och sektorsfördelningen ser ut på riksnivå. Det har dock gjorts den be- dömningen att antalet observationer i urvalet är tillräckligt stort för att man skall kunna uttala sig om förhållandena på bransch- och sektorsnivå. I syfte att undersöka vilka faktorer som styr arbetsgivarnas atti- tyder till äldre yrkesarbetande har logistisk regression använts. Denna metod kontrollerar för andra variabler, vilket innebär att det går att särskilja effekten av respektive förklarings- variabel på den beroende variabeln. Således förutsätter tolkningen av varje förklaringsvariabel att övriga variabler konstanthålls. Undersökningens resultat tyder på att arbetsgivare i allmänhet har en relativt negativ inställning till äldre yrkesverksamma. I genomsnitt anger av arbetsgivarna att de sällan eller aldrig nyanställer personer . Vidare anser varannan arbetsgivare att äldre personer har svårare att ta till sig förändringar på arbetsplatsen och att yngre är bättre utbildade. Arbetsgivarna inom utvinning och tillverkningsindustri, finansiell- och fastig- hetsverksamhet, handel, kommunikation och transport samt hotell- och restaurangbranschen tycks vara mest negativt inställda till äldre yrkesverksamma. Inom branschen för utbildning och hälso- och sjukvård har arbetsgivarna en inte lika negativ inställning till äldre. Dessa anser i låg grad att yngre personer är bättre utbil- dade och mer produktiva. Det är även inom dessa branscher som personer i störst utsträckning nyanställs. En förklaring till detta resultat kan vara att samlad kunskap och erfarenhet är av stor betydelse inom de båda yrkesområdena. Ytterligare en för- till arbetsgivarnas positiva inställning kan vara den perso- nalbrist som råder inom dessa branscher. Ett något förvånande resultat är att arbetsgivare vid arbetsplatser som domineras av yngre personer har en mer positiv inställning till äldre yrkesarbetande jämfört med arbetsgivare vid arbetsplatser som domineras av äldre. Vid arbetsplatser där yngre dominerar anser arbetsgivarna i lägre grad att äldre har svårare att ta till sig förändringar och att yngre är bättre utbildade. Det är även dessa arbetsgivare som i högre grad satsar på anställdas och äldres hälsa och kompetensutveckling. Däremot nyanställs färre äldre personer vid dessa arbetsplatser. Vidare tyder resultaten på att många anställda, och därmed även troligen många äldre, utför arbetsuppgifter som kräver muskel- arbete och kraftanvändning, bärande och lyftande, dåliga arbets- ställningar och/eller stillasittande och monotona arbetsuppgifter. Ungefär hälften av arbetsgivarna anser även att de flesta anställda på arbetsplatsen är utsatta för arbetsmiljörisker såsom olycksfalls- risker, höga ljudnivåer och långa arbetsdagar (övertid). är det mindre än hälften av arbetsgivarna som anser att de anställda i allmänhet och de äldre i synnerhet har möjlighet till flexibel arbetstid, möjlighet att gå ner i arbetstid samt möjlighet att påverka graden av övertidsarbete. Med undersökningsresultaten som ledsagare måste arbets- givarnas attityder till äldre ändras i positiv riktning för att fler skall fortsätta arbeta till ordinarie pensionsålder. Arbetsgivarna kan satsa betydligt mer på sina anställda, och då särskilt på de äldre. Även om många arbetsgivare erbjuder sina anställda såväl hälsofrämjande aktiviteter som kompetensutveckling, kan det vara viktigt att satsa än mer på de äldre eftersom behovet bland dem ofta är större. Det går att i större utsträckning erbjuda regelbunden friskvård, före- tagshälsovård och rehabilitering. Ytterligare en möjlig åtgärd för att få fler personer att arbeta kvar i yrkeslivet kan vara att tillåta perso- nalen mer flexibel arbetstid och möjlighet att gå ner i arbetstid. Vidare är det av vikt att arbetsgivarna försöker förbättra både den fysiska och psykosociala arbetsmiljön på arbetsplatserna. Det är miljön på arbetsplatserna som borde anpassas till individerna och inte tvärtom. De flesta yrkesverksamma, såväl kvinnor som män, lämnar yrkes- livet . Det har visat sig att för dem som fortfarande befinner sig i arbetslivet är den faktiska pensions- åldern endast (2000). För att få fler att arbeta fram till den ordinarie pensionsåldern måste människors inställning och vilja till att arbeta längre förändras. Drygt fyra av tio arbetstagare planerar att lämna arbetslivet , enligt en undersökning som () genomfört (och , (2000)). Faktorer som visar sig ha betydelse för individernas önskan att lämna yrkeslivet är psykosocial arbetsmiljö, arbetsförmåga och ekonomiska drivkrafter. Även arbetsgivarnas attityder och inställning till äldre yrkesverksamma har betydelse när dessa överväger att lämna arbetslivet . I två nya skrifter som Pensionsforum har gett ut diskuteras skillnader i attityder mellan och USA.1 Det gäller attityder till arbetsliv, åldrande, lön och karriär. I vill de flesta individer fortsätta arbeta även efter och det är inte ekonomin som är den avgörande anledningen. Oavsett om individerna skulle klara sig ekonomiskt utan att arbeta vill av amerikanerna fortsätta arbeta efter de fyllt . I är det av individerna som säger sig vilja lämna arbetslivet , sam- (2001), samt . tidigt som nästan en tredjedel är tveksamma (Socialförsäkrings- boken 2000). Dessutom är inställningen till äldre yrkesverksamma inte lika positiv bland de svenska arbetsgivarna som bland de amerikanska, vilka i högre utsträckning inser vikten av att behålla äldres kompetens och erfarenhet. Det finns en gängse uppfattning bland svenska arbetsgivare att äldre yrkesarbetande är sämre utbildade och att de inte följer med i den teknologiska utvecklingen i lika stor utsträckning som yngre medarbetare. En enkel åtgärd för att motverka detta torde vara att arbetsgivarna satsar mer resurser på äldres kompetensutveckling och vidareutbildning. Om arbetsgivare redan från början har en negativ attityd och inställning till äldre yrkesarbetande minskar både viljan och möjligheten för äldre att arbeta kvar längre på arbetsmarknaden. Det blir svårare för de äldre att konkurrera om de vakanser som finns. I en studie av Behrenz och Delander (1996) fann man bland annat att äldre yrkesarbetande missgynnas av arbetsgivarnas sätt att göra urval vid rekryteringar. Vidare har i en undersökning funnit att av arbetsgivarna är negativa eller mycket negativa till att anställa sökanden (, URA 1998:9). Den förändrade befolkningsstrukturen är dock en anledning till att det är angeläget att arbetsgivarnas attityder till äldre yrkes- arbetande är positiva. har antalet förtids- pensionärer ökat markant och fanns det 438 000 förtidspensionärer i . fanns det cirka 1,6 miljoner ålderspensionärer, vilket innebär att det gick ungefär två arbetare på varje pensionär. Därutöver är det ungefär 212 000 personer som är långtidssjukskrivna (sjukskrivna längre än ), vilket gör att det är en stor del som står utanför arbets- kraften. Parallellt med att antalet pensionärer ökar föds allt färre barn. Allt fler kvinnor satsar på en karriär inom arbetslivet, vilket dels gör att barnafödandet skjuts upp till högre åldrar bland kvinnorna och dels att antalet barn per kvinna minskar. Dessutom har medellivslängden ökat med ungefär medan den genomsnittliga pensionsåldern sjunkit med . Den ökande medellivslängden kan vara en följd av att hälsan hos de äldre blivit bättre. visar att det särskilt är medelålders och äldre som haft en gynnsam hälsoutveckling . Om dessa trender fortsätter kommer samhällsekonomin och väl- färden att utsättas för stora påfrestningar när den stora genera- tionen med 40-talister går i pension och allt färre förvärvsaktiva skall försörja allt fler äldre. En ökande andel ålders- och förtidspensionärer för med sig vissa problem. Förutom att en tung försörjningsbörda faller på dem som arbetar kvar i yrkeslivet förlorar man dessutom kompetenta arbetstagare och man går miste om produktionsresultat. Ett troligt scenario när 40-talisterna går i pension är att det kommer att råda arbetskraftsbrist inom många yrkesområden, vilket hotar de fort- satta tillväxtmöjligheterna. De vakanser som då uppstår kommer inte att kunna fyllas av de minskande ungdomskullarna. Nämnda förändringar i befolkningsstrukturen medför att det är av stor vikt att arbetsgivarnas attityder till äldre yrkesarbetande är positiva för att de äldre skall arbeta kvar till ordinarie pensionsålder. De människor som kan, vill och orkar arbetar skall ha möjlighet att göra det. I syfte att närmare studera arbetsgivares attityder och inställning till äldre yrkesverksamma och huruvida arbetsgivarna gör något extra för att de äldre skall arbeta kvar till ordinarie pensionsålder har låtit göra en intervjuundersökning av arbetsgivares uppfattning om och inställning till äldre yrkes- verksamma. I denna rapport presenteras resultaten från intervju- undersökningen. Rapporten redogör inledningsvis för inom vilka branscher de äldre yrkesverksamma finns och var de äldre lämnar arbetslivet .