sou · GQB330d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Såsom vi nämnde i det tidigare, har kon- sumenter i samverkan även valt att fokusera frågor om hur konsu- menter ska kunna påverka den lokala och globala samhällsut- vecklingen mot en mer ekologisk, etisk och socialt hänsynsfull utveckling i samhället, produktionen och handeln. Ett av de övergripande målen för såväl den svenska konsumentpoli- tiken som inom EU är att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet. Som en följd av EU-samarbetet har också kraven på konsument- politiska insatser på produktsäkerhetsområdet ökat. Bland annat har tillsynsansvar kommit att öka i takt med att det har införts nya regler. Den europeiska konsumentpolitiken uttrycks i Amsterdamför- draget (artikel 153.1 [tidigare artikel 129 a]). Där stadgas bland annat att: för att främja konsumenternas intressen och säkerhet ska gemen- skapen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och deras rätt att organisera sig. I Kommissionens handlingsplan framhålls in- satserna för att åstadkomma säkrare produkter och säkrare tjänster som prioriterade. Med anledning av att det europeiska samarbetet bland annat ställer krav på att olika produkter uppfyller de fast- ställda säkerhetskraven, har kraven på de nationella myndigheterna också ökat i det här avseendet. Arbetet med den europeiska standardiseringen är tänkt att bli allt viktigare och har också kommit att inta en synnerligen central plats. Regler som rör människors liv, hälsa och säkerhet ska stå i samklang med säkerhetskraven på varor och tjänster. Detta ställer i sin tur krav på att regeringen tillser att de nationella myndigheterna fullföljer sina skyldigheter att kontrollera säkerheten hos varor och tjänster. I budgetpropositionen markerar regeringen vikten av att fullföljer sina skyldigheter i det här avseendet och arbetar för en effektiv marknadskontroll. och frågor om säkerhet produktsäkerhetsarbete utgår från behovet att minska antalet produktrelaterade olyckor i samhället och att till- försäkra konsumenterna en marknad med säkra varor och tjänster. Ur ett EG-rättsligt perspektiv är det viktigt att den fria rörligheten av varorna är säker och att säkerhetsaspekterna är förhållandevis lika över samtliga länder inom unionen. arbetar utifrån en strategi om produktsäkerhet för skaderapportering, produktsäkerhetsforskning, standardisering, marknadskontroll och konsumentinformation. Barn, ungdomar och äldre är särskilt prioriterade grupper för . Regeringen har pekat på att medverkan i det europeiska stan- dardiseringsarbetet är tänkt att bli allt mer centralt. Standardi- seringen har också fått en ny betydelse när det gäller regler som rör människors liv, hälsa och säkerhet. Ett viktigt mål för standardi- seringsarbetet är enligt regeringen att säkerställa höga krav på säkerhet, i synnerhet när det gäller sådana produkter som är avsedda för barn. Arbetet med standardiseringen är även centralt för att möjliggöra tillgängligheten av produkter för personer med funk- tionshinder. Skaderapporteringssystemet inom EU (European Home and Leisure Accident Surveillance [EHLASS]) innehåller information från vissa sjukhus i medlemsländerna om vilka varor som har varit inblandade i hem- och fritidsolyckor. Tanken är att statistiken ska ligga till grund för att utveckla säkrare produkter inom unionen. EU:s mål att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå genom att bland annat främja konsu- menternas rätt till information och utbildning ligger helt i linje med konsumentorganisationernas krav på vederhäftig och fullvärdig information om varors innehåll. Gruppen konsumenter är inte homogen, det finns exempel på grupper av konsumenter som är mer utsatta än andra grupper. Allergiker och personer med över- känslighet utgör två exempel på sådana grupper. Regeringen har även framhållit möjligheten till god hälsa hos konsumenterna som ett av de viktigaste konsumentpolitiska målen. Hälsoproblem kan vara en effekt av skadliga egenskaper hos till exempel varor. Det är också viktigt att varor deklareras på ett fullvärdigt sätt. Vid felaktiga eller ofullständiga innehållsdeklara- tioner finns det risk för att enskilda individers hälsa står på spel. Särskilt allvarlig kan effekten bli för dem som är överkänsliga mot ett visst/a ämne/n. För att kunna fylla målen om tillfredsställande information om varors innehåll föreslog den konsumentpolitiska kommittén bland annat att6 -ska ges i uppdrag att ta fram rekommendationer dels om information om dagligvaror till grupper som är i behov av särskilt stöd, dels om hur tillgången till tydlig varuinformation kan förbättras i dagligvarubutikerna. -ges rätt att meddela närmare föreskrifter om hur och var prisinformation ska lämnas vid handel på Internet samt att -ges i uppdrag att inleda en dialog med företrädare för näringslivet i syfte att undersöka intresset för och behovet av ett Internetbaserat varudeklarationssystem i efter dansk förebild. bildades Dansk Varefakta Naevn (DVN) i Danmark.7 DVN har som mål att verka för frivillig användning av upplysande märkning av produkter och tjänster till konsumenter. Märkningen består av innehållsdeklarationer och/eller information om varor. 6Starka konsumenter i en gränslös värld(SOU 2000:29), sid 22. De två sistnämnda punkterna är förslag som lades av Utredningen gällande konsumentinformation om dagligvaror, Märk väl! (1999:7). 7Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29) och . Tanken är att konsumenterna ska kunna ta del av kontrollerade upplysningar för att kunna göra så rationella val som möjligt. DVN består av ett representantskap, en styrelse och ett sekre- tariat. I representantskapet ingår företrädare för bland andra indu- stri-, handels- och konsumentorganisationer. Därutöver samarbetar DVN med andra myndigheter och forskningsinstitut. DVN utarbetar föreskrifter för varor. finns det omkring 125 föreskrifter som var för sig täcker en viss produkt- grupp, till exempel livsmedel. Föreskrifterna är bindande för dem som ingår i organisationen. Föreskrifterna utarbetas mot bakgrund av aktuella regler på området samt krav från representantskapets organisationer och andra intressenter. Mot bakgrund av före- skrifterna fastställer DVN deklarationer, VAREFAKTA, för olika varor. VAREFAKTA är ett så kallat varumärke och tilldelas endast varor som är kontrollerade och godkända i vissa laboratorier eller provningsinstitut. Sedan en vara har erhållit märket VAREFAKTA görs stickprovskontroller . Verksamheten finansieras huvudsakligen genom licensintäkter från verksamhetens producenter (kunder).8 och de organsiationer som ingår i representantskapet bidrar även eko- nomiskt till DVN:s verksamhet. I syfte att öka kunskapen/sprida information om DVN:s verk- samhet avsätts en del medel för marknadsföring (via TV, tidningar och undervisningsmaterial) i syfte att locka konsumenterna att nyttja DVN:s information. På så sätt sprids informationen om VAREFAKTA, vilket även får till följd att intresset för DVN:s tjänster ökar. Därmed ökar också intresset från andra kunder, var- vid nya varor kan komma att bli föremål för den aktuella märk- ningen. av den danska befolkningen känner till varumärket . 8 På samma sätt som inom handeln i skiljs begreppen kunder och konsumenter åt. togs initiativet till ett danskt IT-projekt i samarbete mellan DVN och det danska företaget /S. Projektet syfta- de till att -underlätta för konsumenterna att överblicka de märken som florerar på marknaden för att på så sätt -underlätta den elektroniska handeln med hjälp av Internet Tanken är att konsumenterna skulle kunna få information om inne- börden av en viss märkning (såväl den obligatoriska som frivilliga). Informationen ska både innehålla uppgifter om vilka kriterier som gäller för ett visst märke och om det förekommer några regler (lagar eller andra föreskrifter) på området. Informationen om de aktuella varorna var tänkt att överföras från aktuella producenter, importörer, grossister och liknande till en central databas. På så sätt ska det underlättas för konsumenterna att sortera in- formationen om olika varor på marknaden. Det var alltså tänkt att konsumenterna skulle kunna söka information om varor mot bak- grund av vad varorna består av. Kostnaderna för projektet, som delvis var finansierat av EU- medel, beräknades uppgår till . Projektet avslutades i och med framarbetandet av ett datorprogram. Tanken är att producenter ska få möjlighet att lägga in uppgifter om pro- dukter och märken. Vi menar att det kan finnas anledning att över- väga en svensk samordning av märken, märkningssystem och certifieringsordningar i utifrån den nu givna modellen. – revision av generella jämställdhetskriterier Nedanstående checklista är visserligen inte uttömmande, men bör ändå kunna komma att tjäna som vägledning vid utformning av de generella kriterier som bör ligga till grund för jämställdhetsmärk- ningen respektive certifiering i jämställdhetshänseende vid arbets- ställen. Frågorna i checklistan är utformade mot bakgrund av en anställningssituation. Det betyder att de måste omformuleras för att anpassas till andra verksamhetsformer till exempel en ideell förening. Checklistan är utformad mot bakgrund av ett poängsystem. Det krävs att verksamheter erhåller poängen 3 på samtliga frågor för att bli föremål för jämställdhetsmärkning enligt det första steget. Poängen är således tänkt att tjäna som underlag för att se hur långt verksamheten har nått i jämställdhetsarbetet. Därutöver kan po- ängen tjäna som mätinstrument för den enskilda verksamhetens jämställdhetsarbete i såväl internt som externt hänseende. Verksamheten kan till exempel illustrera sitt jämställdhetsarbete för sina medlemmar eller anställda med hjälp av medelvärden. Poängsystemet gör det även möjligt att belysa hur jämställdhets- arbetet har utvecklats över de olika åren. Det är även tänkbart att verksamheten skulle vilja visa hur långt den har nått med sitt jämställdhetsarbete för dem som finns utan- för verksamheten (externt). På så sätt skulle poängsystemet kunna bli som en måttstock på verksamhetens jämställdhetsarbete. Poäng- systemet skulle även kunna användas för att jämföra olika verk- samheter med varandra. Checklista för revision av generella jämställdhetskriterier Graden av överensstämmelse har översatts till ett poängsystem enligt följande: 1.motsvarar stämmer inte alls 2.motsvarar stämmer i väldigt liten utsträckning 3.motsvarar stämmer till en viss del 4.motsvarar stämmer i stor utsträckning 5.motsvarar överensstämmer i dess helhet. 4 Jämställda arbetsförhållanden/poäng Det finns en målformulering för hur verksam- hetens arbetsförhållanden ska vara utformade ur jämställdhetshänseende Målformuleringen, för hur arbetsförhållanden ska vara utformade ur jämställdhetshänseende, är till- gänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsförhållanden ska vara utformade ur jämställdhetshänseende, är till- gänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsförhållanden ska vara utformade ur jämställdhetshänseende, är väl känd bland de anställda Arbetsförhållandena är kartlagda ur jämställd- hetshänseende i jämställdhetsplanen Jämställdhetsplanen innehåller konkreta upp- gifter om hur arbetsförhållandena ska förbättras ur jämställdhetshänseende Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, att för- bättra arbetsförhållandena ur jämställdhetshän- seende, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna att förbättra arbetsförhållandena ur jämställdhetshänseende genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsförhållandena ska lämpa sig för både kvinnor och män, har uppnåtts 5 Föräldraledighet/poäng Det finns en målformulering för hur arbets- givaren ska verka för att underlätta för såväl kvinnliga som manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska verka för att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och för- äldraskap, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska verka för att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och för- äldraskap, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska verka för att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och för- äldraskap är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren arbetar med att underlätta för kvinnliga och man- liga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren ska arbeta med att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap ska genomföras Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för att underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska underlätta för kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap, har uppnåtts 6 Sexuella trakasserier/poäng Det finns en målformulering för hur arbets- givaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för sexuella trakasserier, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för sexuella trakasserier, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för sexuella trakasserier är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbets- tagare utsätts för sexuella trakasserier Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren ska förebygga och för- hindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakas- serier, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier, har uppnåtts SOU 2002:30 Bilaga 4 6 Trakasserier på grund av anmälan om Det finns en målformulering för hur arbets- givaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering, är tillgänglig för samtliga an- ställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering, är tillgänglig för verksam- hetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska före- bygga och förhindra att någon arbetstagare ut- sätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbets- tagare utsätts för trakasserier på grund av anmä- lan om könsdiskriminering Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren ska förebygga och för- hindra att någon arbetstagare utsätts för trakasse- rier på grund av anmälan om könsdiskriminering Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för hur arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskri- minering genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska förebygga och förhindra att någon arbetstagare utsätts för trakasserier på grund av anmälan om könsdiskri- minering, har uppnåtts SOU 2002:30 Bilaga 4 7 Utbildning och kompetensutveckling/poäng Det finns en målformulering för hur arbetsgiva- ren ska använda sig av utbildning, kompetens- utveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn för- delning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn för- delning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn för- delning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensut- veckling eller andra åtgärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åt- gärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kom- petensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kate- gorier av arbetstagare, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för hur arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska använda sig av utbildning, kompetensutveckling eller andra åtgärder för att främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare, har upp- nåtts 8 Anställningsförfaranden/poäng Det finns en målformulering för hur arbetsgiva- ren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska ver- ka för att lediga anställningar söks av både kvin- nor och män, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska ver- ka för att lediga anställningar söks av både kvin- nor och män, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren ska ver- ka för att lediga anställningar söks av både kvin- nor och män är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för hur arbetsgivaren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män, ska vara genom- förda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för hur arbetsgivaren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män, har uppnåtts SOU 2002:30 Bilaga 4 9 Positiv särbehandling/poäng Om det är så att det inte råder i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnor och män i en viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbets- tagare ska det finnas en målformulering för hur arbetsgivaren vid nyanställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet Målformuleringen, för hur arbetsgivaren vid nyan- ställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, för hur arbetsgivaren vid nyan- ställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, för hur arbetsgivaren vid nyan- ställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet, är väl känd bland de anställda Det finns en kartläggning av hur arbetsgivaren vid nyanställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur arbetsgivaren vid nyanställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det under- representerade könet Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, för hur arbetsgivaren vid nyanställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att de föreslagna åtgärderna för hur arbetsgivaren vid nyanställningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren vid nyanställ- ningar ska verka för att uppmuntra sökande av det underrepresenterade könet, har uppnåtts 10 Lön och andra anställningsvillkor/poäng Det finns en målformulering om hur arbetsgiva- ren ska kunna upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställnings- villkor mellan kvinnor och män Målformuleringen, att upptäcka, åtgärda och för- hindra osakliga skillnader i lön och andra an- ställningsvillkor mellan kvinnor och män, är tillgänglig för samtliga anställda Målformuleringen, att upptäcka, åtgärda och för- hindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män, är tillgänglig för verksamhetens kunder eller andra intressenter Målformuleringen, att upptäcka, åtgärda och för- hindra osakliga skillnader i lön och andra anställ- ningsvillkor mellan kvinnor och män är väl känd bland de anställda Kvinnors och mäns löner och övriga anställnings- villkor finns kartlagda i jämställdhetsplanen