sou · GQB395d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Deltagare på svensk sida var följande personer: Övlt T Carlius, Fst, , RPS, övlt R , FMV-F, B , FMV/Säk, Thunborg, FÖD, Edelman, UD, Övlt Wallroth, Fst, Avd dir I , FMV. Bd E Gruvhammar, Flygstaben, major , . B , , 1:e akt , Fst/SÄK Av det genomgångna materialet att döma verkar inget uppseende- väckande ha framkommit vid S-DMICC:s kontrollbesök. Hur påverkades det militärtekniska samarbetet mellan länderna mot bakgrund av den svenska kritiken av ? Det finns ingenting i de genomgångna handlingarna som talar för att det militärteknologiska samarbetet påverkades av de frostiga di- plomatiska förbindelserna mellan och och fram till 1972.126 Exempelvis begav sig generalmajor vid FMV till på uppdrag av för att diskutera det aktuella läget. hade varit ar- méattaché i och hade av den anledningen goda kontakter med amerikanska militärer. I Washing- ton träffade han chefen för (vilket motsvarar försvars- staben i ), . Seignious. undrade om det nuva- rande politiska läget skulle få negativa konsekvenser för det militä- ra samarbetet: Seignious svarade att han ansåg det nödvändigt att företrädare för försvaret i och höll goda kontakter, även om samarbetet just nu måste ske på en lägre nivå.127 En annan kontakt vid , , Programs, , De- partment of Defense ansåg att det tekniska samarbetet borde kun- na fortgå normalt även i nuvarande situation: Däremot ansåg att om just nu skulle begära att få anskaffa ny materiel av hemlig natur, t. ex för Viggen- programmet, skulle en sådan framställning icke kunna bifallas. ville dock se detta som en temporär situation och menade att när läget åter förbättrades skulle det icke vara några pro- blem.128 I en promemoria med titeln militära kontakterna sammanfattades läget. Promemorian var baserad på försvarsledningens erfarenheter, den svenska Washingtonambassa- dens bedömning samt generalmajor analys av det svensk- amerikanska teknikutbytet. Enligt denna analys hade visserligen 126Om de frostiga förbindelserna, se , , Frostens år- om diplomatiska ut- frysning av . 127Leifland till , HP 21, V I/, . den amerikanska administrationen bestämt att svenska militära be- sök på hög nivå (vilket innebar överste av 1.a graden och uppåt) måste föregås av ett godkännande av State Department och/eller presidentstaben i Vita huset. Men den praktiska konsekvensen var ändå att samarbetet fortsatte som tidigare: Några störningar har emellertid ännu icke konstaterats i atta- chéernas normala förbindelser med vederbörande intelligen- ce-chefer och Liaison-avdelningar, ej heller i fråga om bevil- jande av besöksansökningar på nivå överste och lägre. Umgängestonen mellan svenska och amerikanska militärer var fort- farande positiv, står det att läsa i promemorian. När det gäller tek- nikutbytet lär det inte överhuvudtaget ha påverkats negativt: I fråga om det militärtekniska samarbetet så tycks det för närva- rande icke ha påverkats.130 Det var sant i sak men hade den amerikanska regering- en vidtagit en åtgärd som i förlängningen kunde leda till negativa konsekvenser för : har i fråga om det militära samarbetet tidigare behand- lats i huvudsak som NATO-länderna. Så är nu icke längre fallet – vi har skiljts ut från denna grupp. Försämras de politiska för- bindelserna ytterligare kan en stegvis fortsatt nedfrysning av de militära förbindelserna aktualiseras. Försvarsavdelningen bedö- mer det därvid vara möjligt att såväl besöksverksamhet som samarbetsavtal kan komma i den omedelbara farozonen.131 Det finns dock ingenting i dokumenten som pekar på att ett sådant ytterligare steg togs av . Självklart var den information som kom från oerhört viktig för det svenska försvaret. var den överlägset viktigaste exportören av krigsmateriel och teknisk information till . Av all krigsmateriel som kom från andra länder härstammade över hälften från . gjorde en uppskattning vilken kom fram till att av informationsutbytet mellan och gick i riktning mot . var ett av de få län- 129De aktuella kontakterna militära kontakterna , , HP 24 V 1/. der som överhuvudtaget har något att erbjuda supermakten på det militärtekniska planet.132 Även om behov av amerikansk militär teknik var stort, får man inte glömma att trots allt gick av informationsflödet från till . Kanske utgjorde denna omständighet en av anledningarna till att inte tog steget mot en hårdare politik. Självklart fanns även andra tänkbara orsaker till denna hållning. En anledning kan ha varit att det låg i amerikanskt intresse att hade ett starkt försvar med udden vänd mot . Mot den bakgrunden var inte berett att offra hjälpen till även om en kritik mot framförts av den svens- ka regeringen. 132 Det militära samarbetet , , HP 24, V I/, . Det militära tekniksamarbetet mellan och växte fram successivt . En självklar konfliktaxel mel- lan de bägge staterna utgjorde alliansfria hållning och För- enta staternas krav på svensk uppslutning kring ett västligt för- svarssamarbete. var den amerikanska in- ställningen negativ till att förse det svenska försvaret med utrust- ning och teknisk hjälp. Först efter det att tagit steget mot ett fördjupat samarbete med västmakterna tillät en ökad ex- port av krigsmateriel. Det var främst den militära samkörningen med Nato och att deltog i embargopolitiken gentemot kommunistblocket som gjorde välvilligt inställt. slöts en överenskommelse om krigsmaterielexport mellan de bägge sta- terna, vilken innebar att fick tillgång till utrustning och hemlig teknisk information utan att tidsödande prövningar behöv- de göras från fall till fall. I överenskommelsen förband sig att inte vidareexportera krigsmateriel och hemlig information av amerikanskt ursprung samt att vidta nödvändiga säkerhetsåtgärder för att den levererade utrustningen inte skulle kunna hamna hos tredje makt. Det var inte fråga om specifika krav utan noteväxling- en var formulerad i en allmänt hållen ton där utfästelser utgjorde en generalisering av de förpliktelser enligt amerikansk lag- stiftning på krigsmaterielexportområdet. Några inspektioner och kontroller av det svenska säkerhets- skyddet gjordes inte, vare sig före eller som överens- kommelsen ägde laga kraft och fram till S-DMICC:s besök i Sveri- ge . Det fanns inga större behov av detta eftersom ingen topphemlig utrustning och information levererades till . Överenskommelsen tillät nämligen inte export av sofistikerad va- penteknologi och topphemlig information. 1958 förekom förfrågningar från svensk sida om att få tillgång till mer avancerade vapen. Representanter för den amerikanska reger- ingen svarade att sådana leveranser krävde en högre grad av säker- hetsgarantier från den sida. En amerikansk ex- pertgrupp skickades till för att undersöka det svenska säkerhetsskyddets effektivitet. Gruppen kom fram till att det svenska säkerhetsskyddet var tillfredställande. Mot den bak- grunden tillät att förhandlingar med om en vidgad teknikexport kunde påbörjas. Den viktiga och avgörande frågan att besvara i denna rapport är: Fick de amerikanska kraven på säkerhetsgarantier till konsekvens att Grupp B (föregångaren till IB) bildades? En slutsats är att det inte går att tala om direkta krav från sida. Det finns ingenting i de genomgångna dokumenten som tyder på att fick utförliga och detaljrika informationer om hur det svenska säkerhetsskyddet var utformat i konkret mening och vilka specifika avdelningar som var ansvariga för varje enskild verksamhet. De svenska säkerhetstjänsterna presenterade en bred genomgång av hur säkerhetsskyddet var utformat och vilka myndigheter som var ansvariga. Från amerikansk horisont var den avgörande frågan om kunde uppvisa ett effektivt säkerhetsskydd. Hur det svens- ka säkerhetssystemet skulle vara utformat i detalj, med ansvariga myndigheter och särskilda sektioner för specifika ansvarsområden, var en fråga som överlämnades till de svenska myndigheterna att avgöra. Mot den bakgrunden kan en amerikansk påverkan enbart betyda en eventuell indirekt sådan, dvs. att de berörda svenska myndighe- terna utformade säkerhetstjänsterna mot bakgrund av hur de upp- fattade de amerikanska intentionerna. Det finns vissa omständigheter som möjligen talar för en indirekt påverkan. För det första var involverade svenska militärer och di- plomater införstådda med att svenska säkerhetsgarantier var en förutsättning för ett utvidgat tekniksamarbete mellan länderna re- dan . För det andra sköttes frågan om att få tillgång till de avancerade robotsystemen av de bägge ländernas underrättelse- tjänster då tog över ansvaret på den amerikanska sidan. Exempelvis träffade T-kontorets chef och chefen för försvarsstabens sektion II, , företrädare för underrättelsetjänst vid ett flertal tillfäl- len. Det framgår inte av dokumenten om säkerhetsfrågorna disku- terades vid dessa samtal, men det vore märkligt om frågan överhu- vudtaget inte togs upp. För det tredje gjorde den s k förrådskom- mittén en studieresa till 1956 för att studera personalkon- troll, sekretesskydd, förvaring av hemliga handlingar och industri- skydd. hade exempelvis tagit med sig ett antal handböcker, reglementen och överhuvudtaget litteratur över det amerikanska industriskyddet. I vilken grad förrådskommittén på- verkades av hur industriskyddet var utformat i är svårt att av- Det är rimligt att anta att besöket genererade idéer och influ- enser, vilka i sin tur kan ha inverkat på industriskyddets utform- ning i . tre betänkanden blev klara och och mot den bakgrunden är en sådan påverkan fullt möjlig. För det fjärde verkar inte personalkontrollen ha fungerat fullt ut som den be- skrivs i rapporten som färdigställdes av S-DMICC efter besöket i . För det femte verkade det amerikanska besöket ha lett till flera åtgärder för att förbättra säkerhetsrutinerna inom den militära säkerhetstjänsten. Det amerikanska expertbesöket ver- kar ha genererat aktivitet för att förbättra säkerhetsskyddet mot bakgrund av vad man utlovat i de presentationer som gjordes . Sammantaget talar dessa omständigheter för att den bild som presenterades för den amerikanska expertgruppen inte riktigt stämde. En rimlig slutsats är, med ledning av hela det genomgångna materialet, att de svenska säkerhetstjänsterna måste ha påverkats av de amerikanska kraven på säkerhetsgarantier vilka fördes fram och fram till att säkerhetsavtalet slöts . Där- med inte sagt att denna indirekta påverkan resulterade i att Grupp B bildades. Med ledning av de genomgångna dokumenten kan man inte påstå att denna koppling fanns. En möjlig tolkning är att Grupp B:s formella skapande gjordes för att de svenska myndighe- terna skulle kunna få till stånd ett effektivare säkerhetssystem, vil- ket i sin tur var en förutsättning för svensk import av avancerade vapensystem och mottagande av hemliga tekniska uppgifter. Kan- ske tänkte de involverade svenska aktörerna i dessa banor, men det finns ingenting i de tillgängliga dokumenten vare sig i eller som styrker denna tolkning. mellan och undertecknades och grundprincipen var att respektive stats säkerhets- föreskrifter och lagar skulle gälla. underteck- nades det övergripande avtalet gällande teknikutbytet. Avtalet om patenträttigheter drog ut och undertecknades först . Den ansvariga myndigheten för att avtalet efterlevdes i var och i Kungliga armé-, flyg- och marinförvaltningarna. Det svensk-amerikanska militärtekniska samarbetet fungerade utan allvarliga störningar då denna undersökning gör halt. Inte ens den kri- tik av verkar ha påverkat detta samarbete nega- tivt. Försvarets materielförvaltning (FMV), SMF Diarium över ankomna och avgångna hemliga skrivelser av synnerlig betydelse 16/9 1941 – 25/10 1964 Diarium, Kvalificerat hemliga arkivet Militära underrättelsetjänstens arkiv (MUST), ÖIV 1961-1972 F III, vol 1-3 Försvarsdepartementets hemliga handlingar diarium 1956-1962. Föd, hemliga diarium 1958-64 Föd, Kommandoexpeditionen, hemliga arkivet diarier 1961 Föd, Hemliga arkivet, Koncept 1961-1962 Föd, Fsekt, Attachéärenden, 1957-62 Föd, Kommandoexpeditionen, Asekt/Att Attachéärenden , 1961, 1962 Föd, Försvarets kommandoexpedition, Expeditionen, Inkomna handlingar, Serie H 1962, vol 1-VII arkiv (Ind) Akter i departementschefsärenden, 1958-1964 E II Ind, Hemliga arkivet, Koncept till Kungl. Ind., Hemliga arkivet, Ingående hemligt diarium 1947- Vol 13-15, 19-21 National Archives – 1969–09-17 HK 18/60 HSC 111/65 Diplomatiska framställningar, underhandlingar och avtal som rör handel och sjöfart. HP 24 V I/ Tillstånd till in- och utförsel av vapen, ammunition och krigsmate- riel. Anteckningar från samtal och förhör historisk forskning inom bank och företagande, (även kallat ) National Archives and Records Administra- tion, (NA) Central Decimal File 1950-1963 RG 84 Records of the of the Department of RG 218 Records of Joint Chiefs of Staff RG 263 Records of -on International Communism, Swe- den file -CIA Office of Research and Estimates Reports RG 273 Records of () RG 330 Records of the Secretary of Defense RG 341 Records of the Secretary of the Library of Congress, , DC , , Fred och fruktan. säkerhetspolitiska historia 1918-2000. , , Western Economic Warfare 1947-1967. , , Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969. Säkerhetspolisens medverkan i den politiska personalkontrollen, SOU 2002:88. Førland, , Cold Economic Warfare: The Creation and Prime of CoCom, 1948-1954. Jonter, , , och kärnenergin. Framväxten av en svensk kärnämneskontroll 1945-1995. SKI Rapport 99:21; -och planerna på svenska kärnvapen. SKI Rapport 01:5. se -Kärnvapenforskning i . Samarbetet mellan civil och militär forskning, 1947-1972. SKI Rapport 02:19. , , Frostens år- om diplomatiska utfrysning av . Mastanduno, M, Trade as a Strategic Weapon: American and Alli- ance Export Control Policy in the . Ingår i Ikenberry, D, , D och Mastanduno, M, and American Foreign Economic Policy. Itacha, NY: . , , , Kommunistjägarna. , , relationer till 1945-1950. Ingår i /Jonter (Red), inför en ny världsordning, 1945- 1950. Formativa år för svensk utrikespolitik? Kokk, , . Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen. , , , Interdependens, konflikt och sä- kerhetspolitik. och den amerikanska teknikexportkontrollen. Om kriget kommitFörberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949-1969 . , , Några studier till T-kontorets historia. , , Visionen om . Svensk neutralitet och europeisk återuppbyggnad . , , Keep them Strong, Keep them Friendly. Swedish- American Relations and the , 1948-1952. överenskommelser med främmande makter. Utgiven av Ut- rikesdepartementet 1954, 1962. , , Ögonblick. Från i UD:s tjänst.