sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Hur dessa frågor och synpunkter skulle hanteras skulle bli föremål för dialog mellan och ; i en bilaga till rapporten hade SKB formulerat förslag till åtgärder som utgångspunkter för den dialogen. Viktigare förändringar jämfört med den preliminära versionen var följande. Förstudien hade, på likartat sätt som skett i (avsnitt 15.7) och (avsnitt 19.10), utökats med ett inledande avsnitt om slutförvarsfrågan i ett långsiktigt etiskt perspektiv, där också ansvarsfrågan mellan generationer belystes. ingick även en beskrivning av kommunens remisshan- tering av den preliminära rapporten och de kompletterande utredningar som gjorts. Kommunens förstudieorganisation under remisshanteringen redovisades. Beskrivningen av hade reviderats. Avsnittet om berggrundens vattengenomsläpplighet hade förtydligats. Avsnittet om grundvattenkemiska förhållanden hade utvidgats. Ett avsnitt om osäkerheter i datamaterialet hade tillkommit. Resultat från SKB:s fältkontroller inom kommunen hade inarbetats. Kartor och text hade omarbetats för att motsvara det rådande dagsläget vad avser skyddade och värdefulla områden för naturvård, kulturmiljö och friluftsliv i kommunen. Detta gällde även strategi för miljövårdsarbete, miljö- arbetet i kommunen liksom kommunens miljösituation. Avsnittet om samhällsaspekter hade förtydligats, framför allt redovisningen av hur turism och fastighetspriser kunde kom- ma att påverkas av ett djupförvar. Vidare presenterades Tierps kommuns vision för den egna kommunen. Ytterligare bilagor hade tillkommit. I en av dessa belystes bl.a. SKB:s förslag till åtgärder med anledning av kommunens yttrande över den preliminära slutrapporten och hur SKB hade behandlat synpunkter som framförts av . En annan nytillkommen bilaga innehöll en redo- görelse för det regionala samrådet med i Upp- sala län som huvudman. I förordet till slutrapporten anförde SKB att den positiva helhetsbedömningen från den preliminära slutrapporten av förutsättningarna att lokalisera djupförvaret till kvarstod. Endast området öster om och norr om tätort kvarstår som prioriterat vid en eventuell plats- undersökning i . Området kring bedömdes som inte längre intressant för platsundersökningar. 16.8Kommunen inför beslut om platsundersökning Som framgått av avsnitt 16.7 fattade fullmäktige sitt beslut om kommunens yttrande över den preliminära förstudien endast någon vecka efter det att SKB offentliggjort sitt val av platser för platsundersökningar med borrningsarbeten. norra/Skut- skär var en av dessa platser. Under debatten i fullmäktige hade från flera håll framförts kritik mot den takt med vilken SKB bedrev sitt arbete. Denna takt visade enligt bl. a. kommunstyrelsens ordförande att bolaget brast i respekt för den demokratiska processen i kommunen. överlämnade SKB sina slutsatser om platsundersökningar till för gransk- ning, den s.k. FUD-K (avsnitt 9.3). Som ett led i Kärnkraft- inspektionens beredning av ärendet gav den kommunen tillfälle att yttra sig. begärde SKB i brev till , liksom även till (se vidare av- snitt 17.8) att kommunen skulle ta ställning till förslaget. Kommunen skulle alltså dels yttra sig till Kärnkraftinspek- tionen över , dels ta ställning till ett svar till SKB på förslaget om en platsundersökning i området norra/. De områden i Norduppland som under förstudiearbetet hade analyserats närmare som potentiella områden för platsunder- sökningar framgår av figur 7 (vid avsnitt 15.8). Bland annat för att underlätta berörda kommuners ställnings- taganden anordnade Kärnkraftinspektionen och utfrågningar av SKB dels i Nord- , dels i /, dels i . Dessa utfrågningar var avsedda att ge tillfälle både för politiskt för- troendevalda i kommunerna och för allmänheten att föra fram frågor och synpunkter, vilka skulle kunna ligga till grund för kommunernas fortsatta arbete med frågorna. Kommunens yttrande över FUD-K Underlaget för kommunens yttrande togs fram av referens- gruppen, som därefter överlämnade ett förslag till kommunsty- relsens arbetsutskott. Beslut om kommunens yttrande fattades av kommunstyrelsen . Yttrandet anges vara baserat dels på referensgruppens granskning, dels på resultat av överläggningar med och kommuner inom ramen för det regionala samarbetet som benämns NUSKA (se vidare avsnitt 21), Kommunens yttrande till Kärnkraftinspektionen var hållet i en kritisk ton gentemot SKB. Man pekade inledningsvis på att kommunen inte hade haft tillgång till slutversionen av SKB:s förstudie och att svar på de krav som hade ställts i kommunens granskningsyttrande ej helt hade erhållits. Den remisstid som Kärnkraftinspektionen givit ansågs för knapp. Yttrandet innehöll också en hänvisning till vad kommunen hade anfört i sitt granskningsyttrande över den pre- liminära förstudierapporten. I övrigt kan kommunens kritik sammanfattas i följande punkter. Metodvalet, med betoning på alternativ till KBS-3, måste belysas ytterligare. Såväl för- som nackdelar med olika alter- nativ, t.ex. djupa borrhål, skall lyftas fram. Hittillsvarande beskrivningar av nackdelarna med KBS-3-metoden är otyd- liga. Krav och kriterier för val av platser är otydliga. Är det myndigheternas uppfattning att SKB ska välja och föreslå platser som har störst säkerhetsmarginaler, eller är det till- räckligt att klara säkerhetskraven? Kriterierna för SKB:s val av platser för platsundersökningar är inte konsekvent tillämpade. Det finns en risk för att hela urvalsprocessen förlorar i trovärdighet när SKB har gallrat bort en kommun där man har poängterat alla fördelar för att sedan gallra bort samma kommun utan att ens undersöka den viktigaste säker- hetsbarriären som berggrunden sägs utgöra (Anm. Troligen syftas på det faktum att SKB inte föreslog platsundersökning iHultsfreds kommun). SKB har anfört att man inte gjort någon rangordning inbördes av de tre föreslagna platserna för plats- undersökningar. Det finns emellertid formuleringar i FUD-K som visar att en rangordning de facto skett av innebörd att norra/utgör ett tredjehandsalternativ. Rang- ordningen påverkar SKB:s trovärdighet och vårt förtroende för processen mycket negativt. Det belopp som Kärnkraftinspektionen har befogenhet att bevilja kommuner som berörs av SKB:s lokaliseringsarbete bör höjas från gällande nivå om . Kommunens svar till SKB överlämnade kommunens projektled- ning till kommunstyrelsens arbetsutskott ett förslag till Arbets- plan inför beslut om eventuell medverkan i fortsatta lokalise- ringsstudier och platsundersökningar i kärnavfallsfrågan. Arbets- utskottet beslutade någon vecka senare att uppdra till projekt- ledningen att ansvara för framtagandet av ett beslutsunderlag inför kommande ställningstagande om eventuell medverkan i fortsatta lokaliseringsstudier och platsundersökningar beträffan- de kärnavfallsfrågan. Det framgår inte av protokollen från referensgruppens sammanträden huruvida arbetsplanen dessför- innan hade diskuterats inom referensgruppen. Vid gruppens sammanträde meddelades emellertid att en oberoende granskning av slutrapporten med tillhörande ut- redningar kommer att genomföras av en konsult. (Det var samma person som hade utformat underlaget för kommunens granskningsyttrande över den preliminära versionen av förstu- dierapporten.) anordnade kommunen ett samlat informationstillfälle för ledamöterna i fullmäktige, kommunsty- relsen och referensgruppen. informerade SKB om bl.a. platsundersökningsprogrammet, företrädare för Miljö- departementet om innehållet i regeringens beslut den 1 novem- ber 2001 med anledning av SKB:s komplettering av FUD- program 98 () samt företrädare för om sin syn på SKB:s förslag och regeringens beslut. Vid referensgruppens sammanträde meddelades att projektledningen kommer att sammanställa ett beslutsunderlag innehållande bl.a. förslag till villkor och krav med anledning av SKB:s fråga till kommunen, men att kom- munledningen upprättar förslag till beslut. Av protokollet från gruppens sammanträde framgår att det ägde rum en diskussion kring beslutsunderlaget och dess utförande. Frågan om underlag för kommunfullmäktiges kommande be- slut i platsundersökningsfrågan togs också upp vid referens- gruppens nästa sammanträde . Vid gruppens möte beslutade referensgruppen att inte ställa sig bakom ett förslag till granskningsyttrande som hade tagits fram av den anlitade konsulten. Som skäl angavs att den förutbestämda tids- ramen inte hade hållits, att uppdraget från projektledningen inte hade tolkats rätt av granskaren, att granskningen innehåller per- sonliga ställningstaganden, sakfel och att den brister i objek- tivitet samt att inget samråd har skett. Någon vecka senare sände referensgruppens projektledning till kommunfullmäktiges ledamöter en skrivelse rubricerad Handlingar utgörande beslutsunderlag till KF:s ställningstagande om ev. medverkan i fortsatta lokaliseringsstudier och platsundersök- ningar betträffande kärnavfallsfrågan. Med hänvisning till det uppdrag som projektledningen fått av kommun- styrelsens arbetsutskott redovisade projektledningen nu det beslutsunderlag som den hade ställt samman, vilket bl.a. innehöll förslag till 14 formulerade villkor för det fall att fullmäktige fattade beslut om att tillåta en platsundersökning. Som bilagor fogades bl.a. regeringsbeslutet , den gransk- ningsrapport som konsulten upprättat , referens- gruppens syn på granskningsrapporten, SKB:s skriftliga moti- vering för att inte tillgodose kommunens önskemål om en s.k. strategisk miljöbedömning samt SOS-Tierps synpunkter på SKB:s genomförda förstudie i . Kommunledningen hade beslutat att frågan om svar på SKB:s begäran om platsundersökning skulle behandlas av kommun- fullmäktige . Frågan bereddes av kommunsty- relsens arbetsutskott och därefter vid kommunstyrelsens sam- manträde . Ett splittrat arbetsutskott hade med tre röster mot två föreslagit kommunstyrelsen föreslå fullmäktige att säga nej till en platsundersökning i kommunen, men att sam- tidigt uttala att frågan kan komma att omprövas om berggrund på övriga platser inte uppfyller ställda krav. I protokollet från kommunstyrelsens sammanträde har anteck- nats att projektledningen i referensgruppen hade sänt ut handlingar till kommunfullmäktiges ledamöter. Det har också antecknats att medlemmar i referensgruppen hade meddelat kommunstyrelsen att de ansåg att kom- munen borde säga ja till en platsundersökning. Ordföranden i referensgruppen, som också var ledamot i kommunstyrelsen, yrkade att kommunstyrelsen skulle föreslå fullmäktige tillåta SKB att inleda platsundersökningar i det föreslagna området under förutsättning av 15 uppräknade villkor. En votering mellan detta yrkande och arbetsutskottets förslag ledde till att kom- munstyrelsen med sju röster mot sex förordade ett ja till plats- undersökning med de 15 villkoren. Bland de sex som röstade nej fanns kommunstyrelsens ordförande. När fullmäktige sammanträdde låg det spän- ning i luften. En namnlista med 2 208 underskrifter som pro- testerade mot planerna på provborrningar hade lämnats in. Kommunstyrelsens ordförande deklarerade att det inte i något parti fanns en partilinje i denna fråga. Fullmäktiges ledamöter hade att var och en ta ställning efter sin personliga övertygelse. Det finns, menade han, inget absolut rätt eller fel beslut. I sitt huvudanförande erinrade han om två huvudskäl som varit av- görande när kommunen accepterade rollen som för- studiekommun. Det ena skälet var närmast etiskt-moraliskt: vi har alla ett ansvar för att ta hand om kärnkraftens avfall. Det andra skälet hängde samman med det faktum att det redan på- gick en förstudie i grannkommunen med Forsmarks kärnkraftverk endast från kommungränsen. är under alla omständigheter berört av frågan. Av- görande för hans egen inställning till frågan om platsunder- sökning i var emellertid dels att SKB hade avvisat kommunens krav på att en s.k. strategisk miljöbedöm- ning skulle göras, dels att en av de kompletterande utredningarna – den om näringsliv och besöksnäring (jfr avsnitt 16.6) var undermålig. Fullmäktiges krav efter granskningen av den preliminära förstudien kunde inte anses uppfyllda. Ett nej borde emellertid inte betyda ett nej . Under den fortsatta diskussionen yttrade sig ett 20-tal leda- möter. I de flesta fall hade inläggen karaktär av deklarationer om skälen för den egna inställningen till en förstudie i . Någon egentlig debatt mellan oliktänkande ägde inte rum. I en slut- votering efter tre timmars diskussion beslutade fullmäktige med 25 röster mot 23 att säga nej till platsundersökning i Tierps En av fullmäktiges ledamöter anförde jäv och avstod därför från att rösta. Det kan noteras att uppfattningarna inom tre av de fyra största partierna i fullmäktige (s, c och v) var splittrade. Eniga för ja till platsundersökning var m, kd och fp, medan Stoppa E4 väst, och mp var eniga i sitt nej. efter omröstningen meddelade SKB att man möjligt skulle avveckla all pågående verksamhet i , liksom också i (jfr avsnitt 17.8). Under debatten framfördes från olika håll synpunkter på hur relationerna mellan å ena sidan kommunstyrelsens arbetsutskott och å andra sidan referensgruppen och den kommunala projekt- ledningen hade utvecklats. skulle ju enligt den organisation som lagts fast – förstärkt med referens- gruppens ordförande som betraktades som politiskt ansvarig för förstudien – utgöra kommunens styrgrupp. Det faller utanför ramen för denna framställning att närmare analysera denna fråga. Det kan emellertid konstateras att proto- kollen från kommunstyrelsens arbetsutskotts sammanträden – endast innehåller uppgifter om att referensgruppens ordförande och projektledaren var närvarande. Det finns i protokollen inga uppgifter om att arbetsutskottet skulle ha begärt eller fått löpande information från referensgruppen och/eller projekt- ledningen. behandlade frågor med anknytning till förstudien vid fyra tillfällen, vid åtta tillfällen och . Två av de fyra tillfällena gällde frågor av väsentligare betydelse för kommunen och dessa fördes vidare till kommunstyrelsen. Endast en av de åtta frågor som behandlades av arbetsutskottet hade större principiell vikt; det gällde ett beslut om uppdrag till projektledningen att ansvara för framtagandet av ett beslutsunderlag inför ställningstagandet av fullmäktige i frågan om en platsundersökning. Det ärende som behandlades var däremot av största vikt – ställ- ningstagandet till en platsundersökning – och fördes därför vidare till kommunstyrelsen och fullmäktige. I efterhand kan alltså konstateras att alla viktigare kommunala ställningstaganden kring förstudien gjordes antingen av kom- munstyrelsen eller kommunfullmäktige. Kommunstyrelsens arbetsutskott utövade i verkligheten inte den roll som begreppet styrgrupp antyder, utan fullgjorde enbart sin formella uppgift som beredningsorgan för kommunstyrelsen. Referensgruppens ordförande deltog åren 2000 – 2002 endast – och – i sammanträden med kommun- styrelsens arbetsutskott, dvs. Detta kan synas förvånande mot bakgrund av att kommunen hade slagit fast att arbetsutskottet, förstärkt med referensgruppens ord- förande, skulle utgöra styrgrupp. Händelseutvecklingen i ger intryck av att de ledande kommunpolitikerna medvetet valde att hålla sig på avstånd till det arbete som bedrevs inom ramen för referensgruppens arbete. Detta förhållningssätt skiljer sig markant från vad som kom att prägla arbetet i grannkommunen (avsnitt 17.5). 16.9Kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad tog kommunen initiativ till viss extern information i kärnavfallsfrågan, bl.a. vid en energimässa i okto- ber då både SKB och vissa kritiskt inställda grupper inbjöds att medverka. Liksom i kommun bildades en lokal för- ening med syfte att påverka opinionen i frågan, (Stoppa Osäkert Slutförvar). Delar av befolkningen i närheten av ett av de två områdena som särskilt pekades ut i den preliminära förstudierapporten markerade också en kritisk inställning och bildade den s.k. Mehedeby-gruppen. Under första delen av arrangerade kommunen infor- mationsmöten för allmänheten i samtliga fem tätorter inom kommunen. Grundläggande information gavs av företrädare för , , och Miljö- Endast ett fåtal personer kom till dessa möten. Kommunen lämnade i detta skede också ekonomiskt stöd till ett offentligt möte som anordnades av . En paneldebatt drog ett hundratal åhörare. har ordnats ett stort antal kvalificerade föreläsningar och seminarier för medlemmarna i referensgruppen med syfte att bygga upp deras kompetens. Till vissa arrangemang har man särskilt inbjudit fullmäktiges ledamöter. I kompetens- utvecklingen har också ingått studieresor till och till . Några ledamöter i referensgruppen har också del- tagit i studieresor till andra europeiska länder. Mer aktiva informationsinsatser med inriktning på allmän- heten kom igång sedan SKB hade presenterat den preliminära versionen av förstudierapporten. Ansvaret för genomförandet av dessa insatser låg på projektledningen inom referensgruppen. Möten hölls på nytt i kommunens fem tätorter. Allmänhetens deltagande varierade beroende på var mötet hölls i förhållande till de områden som SKB hade pekat ut i studien. Kommunen tog också initiativ till och genomförde ett s.k. skolprojekt i samarbete med Kärnkraft- inspektionen, , SKB och . Även genomfördes information som var direkt inriktad på elever i högstadiet och gymnasiet. I referensgruppens verksamhetsberättelser uppräknas sammanlagt ett 40-tal olika aktiviteter och arrangemang som betecknas som kunskapshöjande. Alltsedan år 1999 har referensgruppen lagt ner mycket arbete på att aktuell och relevant information skall finnas lätt tillgänglig på en särskild hemsida på Internet. Referensgruppen använde sig också av regelbunden annonsering på en helsida i det lokala för att få ut information om pågående och planerade aktiviteter. Studieresor för allmänheten har organise- rats till SKB:s anläggningar i . – 2001 har sammanlagt cirka 1 350 personer med anknytning till kommunen deltagit i dessa resor. genomfördes en enkätundersökning för att få en bild av allmänhetens syn på kommunens informations- insatser. Enkäten gick ut till de 550 personer som hade deltagit i studieresa från kommunen till . Men eftersom deltagarna i dessa resor inte utgjorde ett genomsnitt av kommunens invånare kan inga generella slutsatser dras. a. torde andelen äldre ha varit överrepresenterad bland studierese- närerna. Undersökningens resultat var att den information som kommunen förmedlade i samband med studieresor till hamn samt kommunens annonser i fick goda omdömen. är den av förstudiekommunerna där kritiken mot SKB:s verksamhet särskilt tydligt har kommit till uttryck. Det förefaller troligt att kritikernas argumentation och agerande har haft viss betydelse för opinionsbildningen bland fullmäktiges ledamöter. Det var visserligen inte samma fullmäktige som enhälligt ställde sig positivt till en förstudie och som med knappast möjliga majoritet avböjde deltagande i en platsundersökning (valet låg däremellan). Men åtskilliga av dem som sade nej hade varit ledamöter också i det fullmäktige som tillstyrkt en förstudie. Det finns bland annat därför an- ledning att särskilt söka belysa relationen mellan de demokra- tiskt valda politikerna och de utpräglat kritiska grupperna. Gruppen hade från början en tydligt kritisk profil. ansökte man hos kommunstyrelsens arbetsutskott om ekonomiskt stöd för ett lokalt informationsprojekt kring kärnavfallsfrågan. Efter diskussioner erhöll som stöd för sin verksamhet under återstående del av . Kostnaden finan- sierades inom ramen för medel som staten beviljat kommunen ur Kärnavfallsfonden. I motiveringen för beslutet konstaterade kommunstyrelsens arbetsutskott att hade till syfte att utifrån ett kritiskt förhållningssätt till metod och platsvalsprocess granska kärn- avfallsfrågan. Genom detta bidrar man på ett aktivt sätt till att allsidighet i förstudien kan upprätthållas. Med sitt engagemang och sina kunskaper har man intagit en särställning i kommunen som opinionsbildare, ansåg utskottet. SOS-Tierps verksamhet har också fått ekonomiskt stöd av kommunen. beviljades och för år ; liksom finansierade kommunen dessa bidrag inom ramen för medel som staten hade beviljat kommunen ur Kärnavfallsfonden. Mindre bidrag för att täcka kostnader för mötesarrangemang etc. har betalats till Mehedeby-gruppen. Förhållandena i kännetecknades tidigt av att det fanns två kraftfält. Det ena var de förtroendevalda politikerna som var angelägna om att kommunen hade en roll att spela inom ramen för SKB:s lokaliseringsprocess. Det andra var en engagerad opi- nionsgrupp som från början både ifrågasatte kommunens beslut att medge SKB utföra en förstudie och grundläggande delar i den metod som SKB planerar att använda. Dessa två kraftfält lycka- des ha en fungerande relation med varandra, sannolikt därför att kritikerna upplevde att de från början behandlades med respekt av de valda kommunpolitikerna. I vilken utsträckning dessa under resans gång verkligen tog intryck av SOS-Tierps argument och agerande är emellertid en fråga som inte kan besvaras inom ramen för denna framställning. Dock kan det konstateras att åtskilliga av de kritiska synpunkterna i kommunens gransknings- yttrande över den preliminära förstudien överensstämde med vad som hade förts fram av i dess remissyttrande till kommunen. Som framgått av avsnitt 13.3 har kommuner rätt till ersättning från Kärnavfallsfonden för kostnader för informa- tion till allmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. De ersättningar som ut- betalats till från Kärnavfallsfonden har 2001 uppgått till sammanlagt . 17 (län) ligger i den nordligaste delen av län och gränsar i söder och öster mot samt i väster mot kommun. Den norra gränsen utgörs av . län är ett av snabbast växande län. Det utgör tillsammans med och landets största sam- manhållna arbetsmarknad. Inom län är och Upp- sala kommuner de i särklass mest tätbefolkade. Därefter kommer som har en folktäthet på drygt 40 personer per kvadratkilometer, ungefär som för länet som helhet. Kom- munen är liten till ytan, bara 209 km2. /86 var antalet invånare 9 270 personer. har folkmängden minskat 2001 uppgå till cirka 8 960 personer, en minskning på . av kommunens befolk- ning bor i någon av tätorterna, varav är den största med cirka 5 600 invånare. är även kommunens administra- tiva centrum. Övriga tätorter är med cirka 1 500 invånare, samt Marma och Gårdskär med cirka 360 invånare vardera. Södra delen av genomkorsas av Europa- väg 4 . (– – ) passerar kommunens centrala och norra delar, medan den södra delen korsas i nord-sydlig riktning av (Älvkarlen ). Järnvägssträckningen – – – – Ostkustbanan passerar genom kom- munen i ungefär nord-sydlig riktning. Det finns planer på att utöka banans kapacitet. I kommunen finns en hamn för tung godstrafik vid Skut- skärsverken, och i , endast från Skut- skär, finns ytterligare en hamn för tung godstrafik. I kommu- nens närhet finns flygplats vid /. I regionen, cirka två timmars resväg från , finns dessutom . Liksom andra kommuner med liknande näringslivsstruktur har invånarna i relativt låg formell utbild- ning. Kommunen saknar eget gymnasium. Tillgången till olika gymnasielinjer är ändå säkerställd tack vare närheten till och . På i erbjuds högskolestudier på distans med hjälp av videokonferensstudio. I kommunens närhet finns eftergymnasial utbildning på högskolan i /, vid och Lantbruksuniver- sitet i (SLU). Kommunen har en lång industritradition. svarar offent- liga verksamheter och tillverkningsindustrin för vardera närmare tre av tio arbetstillfällen. Skogen utgör den främsta råvaran och massafabriken i , med mer än 500 an- ställda, är en av största massaproducenter. Dessutom finns det inom kommunen cirka 300 mindre företag inom olika branscher. Socialdemokraterna har sedan mycket länge haft en domine- rande ställning i kommunen, men den egna majoriteten gick för- lorad vid val.