sou · GQB390d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Till ordförande val- des och som revisorer ingick bl.a. och som lämnat sina styrelseuppdrag i Svenska Viet- 463 Bearbetningsuppgift angående vänskapsföreningar. PM Rps/Säk 22/4 1980. Bearbetnings- uppgift angående vänskapsföreningar. PM 29/4 1980, SH 934-80. Akt 1:301/1 . namkommittén till förmån för den mer radikala arbetsgruppen. Stommen i Arbetsgruppen utgjordes av medlemmarna i Clartés Sydostasiengrupp men flera hade också en bakgrund i antikärnva- penrörelsen och protestaktionerna mot . hade utgivningen av Vietnambulletinen inletts. Med den första FNL-gruppen i som förebild bildades snart även lokala grupper i , , och . 1966 började försöken att på riksnivå organisera FNL-rörelsen och som en paraplyorganisation bildades De Förenade FNL-grupperna, DFFG. hölls den första rikskonferensen för FNL-rörelsen med 12 lokala grupper närvarande. Något program kunde dock inte antas vilket enligt ska ha be- rott på att för många pacifister var närvarande. Det gick helt enkelt inte att få majoritet för den marxist-leninistiska linje som domine- rade i Stockholm.464 skaffade FNL-rörelsen sin första lokal på i . 1966 var också året då FNL-rörelsen alltmer började göra sig hörd genom demonstra- tioner och skulle också övervakningen av rörelsen komma igång på allvar. Att FNL-rörelsen skulle uppmärksammas av säkerhetspolisen är inte ägnat att förvåna. De flesta i den första arbetsgruppen var re- dan kända för vänster- och fredsaktivitet och flera var registrerade som kommunister. hade antecknats då han stod i begrepp att göra värnplikten. Om honom personligen fanns inget ofördelaktigt antecknat men fadern däremot hade figurerat i de flesta fredssammanhang som till-kommit på kom- munistiskt initiativ.465 Men åter till 1966. I samband med 1:a majfi- randet på hade mindre incidenter med FNL- anknytning ägt rum. Efter firandet hade ca 300 demonstranter bil- dat ett eget tåg och under rop som - mördare tågat mot den amerikanska ambassaden. I samband med detta förekom flaggbrän- ning. Säkerhetspolisen som var på plats på följde demon- strationen och noterade noga vad som pågick och fotograferade dessutom deltagarna. Demonstrationen var olag-lig och ingen grupp stod som organisatör. För säkerhetspolisen rådde dock inget tvivel om att arbetsgruppen till stöd för FNL stod bakom det 464Salomon, : Rebeller i takt . FNL-rörelsens och 60-talets politiska ritualer. Ra- bén Prisma, 1996, s. 98. 465PM av kriminalassistent 1/11 1955. hela.466 tog FNL-gruppen i ett flygblad upp flaggbrännandet på 1:a maj och försvarade aktionen.467 hade säkerhetspolisen från förtro- lig meddelare fått information om att FNL-gruppen planerade en ny demonstration med flaggbränning. Med stor sannolikhet var meddelaren identisk med en person som den proamerikanska och antikommunistiska organisationen fritt (KFA) infiltrerat i FNL-gruppen. Flera medlemmar i stod i förbindelse med säkerhetspolisen och rapporterade om olika före- teelser inom FNL-rörelsen.468 Genom meddelaren hade polisen också fått kunskap om att på Karlbergsvä- gen skulle användas vid förberedelserna inför demonstrationen. Ungdomsgården övervakades nu framför allt i syfte att ta reda på vilka som var involverade i verksamheten. och som betraktades som ledare för gruppen blev också föremål för övervakning. Paret hade kallats till polisförhör rörande flaggbränningen i samband med men inte dykt upp. Troligen som ett led i att försöka bilda sig en uppfattning om vad som var på gång gjorde utredningsgruppen hembesök hos paret på Pontonjär- gatan på i . Den officiella anledningen var dock att de båda inte infunnit sig till det förhör de kallats till. Vid besöket i bostaden konstaterades att de två inte var hemma men att aktivitet, bl.a. tillverkning av plakat pågick i lägenheten av personer som polisen uppfattade var av demonstranttyp. Med anledning av detta upprättades spaning utanför och lä- genhet. Övervakningen av parets bostad resulterade i en detaljerad PM med klockslag angivna för olika händelser . Det redovisas vilka som kommer och går, vilka bilar som syns utanför huset, vad folk bär på och att pappkartonger lastas in i olika bilar. När lämnade med bil följde sä- kerhetspolisen efter till olika adresser på söder. började mötet som hölls i ABF- huset. Runt började folk komma ut och flera personer började bränna små amerikanska pappersflaggor för att därefter bege sig mot den amerikanska ambassaden. I samband med mötet fotograferade säkerhetspolisen och upprättade därefter en förteck- 466PM angående 1:a maj demonstrationen 1966. personakt, löpnr A 2. 467Tängerstad, : Att organisera ett engagemang. Om tillkomsten av den svenska FNL- rörelsen. C-uppsats institutionen, 1988, s. 39. 468PM angående kontakter inom för stöd åt Nationella Befrielse- front och fritt (KFA). 25/5 1966. Akt 1:01/10B löpnr 1. ning över deltagare.469 Mötet som hölls var ett samarrangemang mellan FNL-gruppen och organisationerna DU, Clarté, Forum Vänster, SSU , och Progressiv. Att säkerhets- polisen tog demonstrationerna och flaggbrännandet på allvar visas av att inte mindre än fem personer fanns på plats uppdelade i åt- minstone två grupper. En grupp fanns inne i under mö- tet och rapporterade vilka som var där och vad som sades. Den and- ra bedrev spaning utanför lokalen.470 Men det var inte bara säker- hetspolisen som var ute och spanade . I samband med att mötesdeltagarna lämnade lokalen upptäcktes att en civilklädd per- son filmade dem som lämnade . Händelsen fick stor uppmärksamhet i medierna och fogades in som en naturlig del i de samtida angreppen på säkerhetspolisen. Det var emellertid inte sä- kerhetsavdelningen som filmade utan kriminalpolisen, vilket gör en stor affär av i sina memoarer.471 I memoa- rerna citerar ur en föredragning som hölls vid ett stormöte för personalen . informerade om kriminalpo- filmverksamhet : Fotograferingen har icke på något sätt föran- lett någon registrering av mötesdeltagare eller liknande. Det är möjligt att kriminalpolisens film inte kom till användning för att registrera mötesdeltagare men det torde i så fall ha berott på att säkerhetspolisens egna fotografier och iakttagelser var tillräck- liga. En av säkerhetspolisens spanare som deltog i övervakningen av mötet avslutar sin PM så här: Särskild förteckning över deltagare i demons- trationen har upprättats och bifogas. Fotograf- ier har tagits och kommer att bearbetas. Vissa andra förhållanden kommer att utredas då tid- en det medger.472 469PM ang observationer vid () . Rps/Säk 17/5 1966. PM angående iakttagelser i samband med Vietnamdemonstration med flaggbränning i närheten av . Rps/Säk 31/5 1966. personakt, löpnr A 2. 470PM angående iakttagelser i samband med möte anordnat av DU, Clarté, Forum Vänster, SSU , City och Progressiv samt Arbetsgruppen för stöd åt FNL lördagen den 28/5 1966. Rps/Säk 31/5 1966. personakt, löpnr A 2. 471Se , P G: Säpochef 1962-1970. W & W, 1988, s. 77-85. 472PM angående iakttagelser i samband med Vietnamdemonstration med flaggbränning i närheten av . Rps/Säk 31/5 1966. personakt, löpnr A 2. fortsätter sina memoarer med att kategoriskt förneka varje förekomst av fotografering vid demonstrationer: Alltså: det var icke som fotograferade demonstranter. Inte den gången. Inte vid tidig- are tillfällen. Och inte vid senare tillfällen hel- ler, åtminstone vad gäller min tid som chef. I själva verket var det precis tvärtom. Säkerhetspolisen fotograf- erade så gott som alltid de deltagande i demonstrationstågen. Vid , vid fredsdemonstrationer, vid demonstrationer mot kärnvapen osv. var säkerhetspolisen på plats med sina kameror. efter händelserna var det dags igen. KMA hade sökt tillstånd för en sittdemonstration utanför amerik- anska ambassaden men fått avslag. Tillstånd gavs dock för en still- sam demonstration med möte på . Säkerhetspolisen hade dock från säkert håll fått uppgift om att FNL-gruppens ledning planerade att delta i KMA:s demonstration för att därefter företa- ga någon form av mera iögonenfallande demonstration mot själva ambassaden.473 Formuleringen från säkert håll tyder på att upp- gifterna framkommit genom telefonavlyssning. Någon PM om det- ta har emellertid inte påträffats. I alla händelser hade säkerhets- polisen tillgång till uppgifter om vad som sagts vid ett förberedande möte som hållits i barnavårdsnämndens i Kronobergs- parken. Oavsett hur informationen inhämtats ledde den till att pa- ret /bostad ånyo blev föremål för övervakning. Under mötet på noterade övervakarna att de övervakade vidtagit motåtgärder. Flera personer iakttogs i färd med att mycket uppmärksamt granska publiken i mötets utkanter. Vid några till- fällen fotograferades personer som uppenbarligen misstänktes vara säkerhetspoliser. De övervakande säkerhetspoliserna höll sig dock nära spanarna från demonstrantsidan och undgick upptäckt. Efter mötet ställdes ett demonstrationståg upp på med en FNL-flagga i spetsen varefter demon-stranterna gick som en pöbelhop mot . I den PM som de överva- kande poliserna upprättade efteråt framträder klart en av de kom- ponenter som var en del av den hotbild som FNL-rörelsen utgjor- 473 PM angående iakttagelser i samband med av KMA anordnad demonstration mot kriget i i . Rps/Säk 7/7 1966. per- sonakt, löpnr A 2. de: Demonstrationerna handlade egentligen inte om och var inte i första hand riktade mot utan mot och i hög grad mot polisen. Övervakarna kunde inte se något politiskt syfte med tåget efter mötet på . Istället uppfattades det hela som främst en missnöjesyttring riktad mot polisen och många fö- refaller att ha passat på att vädra sitt polishat. Säkerhetspolisen försökte vid ett flertal tillfällen under demonstrationen rikta ord- ningspolisens intresse mot men denne tillhör- de inte dem som blev gripna.474 Även försvarsstaben hade rapportörer på denna dag . Försvarsstabens rapport skiljer sig dock klart på en vä- sentlig punkt. Rapportörens intryck var nämligen att det var , , som kontrollerade den olagliga demon- strationen efter mötet medan säkerhetspolisens uppfattning var att ledaren var Utan tvekan var det som polisen började ta FNL-rörelsen på största allvar. Det förekom också kontakter med där liknande händelser ägt rum. I samband med detta överlämnades till den danska säkerhetspolisen uppgifter om två le- dande FNL-aktivister som antogs göra resor till de nordiska län- derna för att skapa kontakter.476 I den PM som skickades till Dan- mark noterades parets bakgrund med ledande poster inom Clarté, KMA och Svensk-Koreanska Sällskapet. Båda uppgavs vara med- lemmar i SKP men det framhölls också att SKP ansåg den prokine- siska Vietnamverksamheten vara skadlig. Av någon anled-ning an- såg sig polisen ha anledning att vidarebefordra uppgiften att en av dem inom vissa kretsar i Clarté anses vara omogen och svår att samarbeta med. Uppgiften är ett exempel på den typ av överskottsinformation från telefonavlyssning säkerhetspolisen spa- rade i särskilda meddelarakter. Huruvida paret hade några kontak- ter i kunde den svenska polisen dock inte säga något om. Av särskilt intresse att notera är att den svenska säkerhetspolisen utpekade båda två som kända pacifister.477 Detta visar att polisen inte förstått FNL-rörelsens inriktning eller kon-flikten mellan de olika Vietnamorganisationerna i . Från FNL-gruppens sida tog man avstånd från fredsrörelsens Vietnamengagemang med mo- 475Säkerhetsunderrättelse ang antiamerikansk demonstration 4/7 i . Fst/Säk 6/7 1966. Akt 250:09/12, löpnr 2. 476Se fotokopia av skrivelse från danska säkerhetspolisen 21/6 1966. personakt, löpnr A 2. 477PM 6/9 1966. H 50/66. Ref SS 75/66. personakt, löpnr A 2. tiveringen att den var just pacifistisk, talade om fred och inte gjorde åtskillnad mellan angripare och angripen. FNL-rörelsen representerade något nytt i och säkerhets- polisen hade uppenbara svårigheter att få överblick över verk- samheten. Förutom det ledande skiktet var aktivisterna i många fall okända och påfallande unga. I säkerhetspolisens rapportering gavs aktivisterna ofta namn som den skäggige cyklisten, vegamössan eller journalisten i väntan på slutlig identifiering. Säkerhets- polisen hade också svårt att skilja på de olika organisationerna som arbetade för . Genom uppgifter från press och telefon- avlyssning hade säkerhetspolisen fått kunskap om det nybildade Vietnampress som polisen trodde tillhörde FNL- gruppen.478 kunde dock polisen fastställa att Vietnam- press tillkommit på initiativ av Demokratisk Ungdom och således snarare var att se som en rivaliserande organisation.479 hävdas också kanske att arbetsgruppen för FNL och även Vietnampress skulle vara en från kinesiska ambassaden styrd infiltration. I sammanhanget påpekades att flera inom grup- pen varit på resa till och att man kunde fråga sig hur verksamheten egentligen finansierades.480 Vi kan alltså konstatera att polisen hade svårt att få grepp om FNL-rörelsen och dess ideologiska grund. Detta framgår också av att FNL-grupperna i kvartalsrapporterna ursprungligen redovisades under rubriken pacifistiska organisationer. Det var vidare svårt att identifiera medlemmarna och sympatisörerna. Övervakningen försvårades också av att övervakningsobjekten var så unga att det var svårt för övervakarna att obemärkt smälta in i demonstrations- tåg och vid möten.481 Slutligen fanns vissa svårigheter att skilja ut vilka lokaler och vilka organisationer som hörde till FNL-rörelsen och vilka som hörde till de konkurrerande initiativen. Över- vakningen av den kommunistiska fredsrörelsen och antikärnvapen- 478Källa E 22/9 1966 nr 374. PM 13/10 och 17/10 1966. Akt 15:31/64 löpnr 1. 479Till reg med hemställan om lämplig registrering av Vietnampress. Rps/Säk 3/11 1966. Akt 15:31/64 löpnr 1. 480PM 17/10 1966. Skriven på samma sida som rapport nr 374 från E 22/9 1966. Akt 15:31/64 löpnr 1. 481Detta nämns t.ex. i en PM 4/12 1967. Akt 250:09/12, löpnr 3. I slutet av 1960- talet inrättades den sk ungdomsgruppen som skulle åldersmässigt bättre lämpa sig för spa- ning mot de grupper man var intresserade av. Uppteckning från samtal med 31/10 2000. rörelsen hade byggt till stor del på telefonavlyssningen mot det kommunistiska samt på enskilda meddelare, framför allt . Problemet var nu att dessa källor inte gav tillräckligt mycket information om den nya rörelsen. FNL-gruppen i stod till stor del utanför det gamla Moskvaorienterade SKP och hörde inte heller hemma i de nya vänstersocialistiska kretsar med vilka man kämpade om makten inom Clarté. Ute i landet kun- de det se annorlunda ut. I de olika FNL- och Vietnamgrupperna som börjat bildas kunde maoister ibland tvingas att samsas med SSU-are och folk från SKP vilket omöjliggjorde en lika tydlig marxist-leninistisk profil som i . Ett sätt att råda bot på säkerhetspolisens brist på information var att inleda en mer fast övervakning av på Pål- sundsgatan. Mittemot på fanns en fast observationslokal och liknande arrange- mang fanns också vid den sovjetiska ambassaden. Exakt tidpunkt har inte gått att klarlägga men förmodligen från förhyrdes en lägenhet belägen snett emot FNL- kontoret på i . Här inleddes en regelbunden övervakning av FNL-verksamheten. På samma sätt som vid noterades vilka som kom och gick, vilka bilar som syntes utanför och vad som eventuellt kunde upptäckas pågå inne i lokalen. Särskilt intressanta personer kunde också skuggas när de lämnade . På det här sät- tet kunde kartläggningen av FNL-rörelsen i göras be- tydligt mer heltäckande än vad som annars varit möjligt. För säker- hetspolisen var det intressant att fastställa vilka som ingick i nät- verket, hur kontaktytorna såg ut och vilka medlemmarna och sym- patisörerna var. Särskilt intressant var naturligtvis att utröna om kontakter med främmande makt förekom. Genom regelbunden övervakning kunde också nivån på den normala aktiviteten på Pål- sundsgatan fastställas. Avvikelser i form av extra stor aktivitet kun- de då vara tecken på att något speciellt var på gång t.ex. en demon- stration. Övervakningen resulterade bl.a. i att kontakter med kubanska ambassaden kunde registreras. Vidare kunde en mängd signalement på personer antecknas för vidare identifiering och registrering. Fle- ra personer som inledningsvis bara var kända vid smeknamn blev också senare identifierade. Journalisten kunde pla- ceras in i registret som . Det absoluta flerta- let av övervakningsinsatserna resulterade emellertid i uppteckningar av trivialiteter av typisk föreningskaraktär. Folk viker flygblad, packar kartonger eller producerar Vietnambulletiner. kunde övervakningen anta former av rundturer till olika adresser i staden där FNL-are brukade hålla till eller där någon form av FNL- aktivitet kunde tänkas äga rum. Här ett exempel från : 14.40 Övervakningen inleds vid FNL- kontoret, 14.45 Högbergsg 46 A där Bylin och bor. 14.55 US Trade Center, 17.00 & US Trade Center 18.15 Högbergsg 46 A 52 = Samlingspunkt för FNL-sympatisörer 19.05 , Bylin hemma Rit- chie ej hemma. 19.20 , personer skuggas via tunnelbanan. Till N:s föräldrar. Öv kunde även höra röster innanför dörren till denna lägenhet. 20.15 lämnar , tar buss 20.25 går av 66:an och in i Hög- bergsgatan 46 A. 20.35 Ljuset tänt . 20.45 synlig i vänstra fönstret i sin lägenhet. Som framgår av listan ovan ägnade säkerhetspolisen adressen Hög- bergsgatan 46 A stort intresse. Här bodde två personer, chie483 och , båda aktiva inom FNL-rörelsen. Genom att en lista över säkerhetspolisens julklappar 1967 av misstag blivit bevarad går det att fastställa på vilka adresser säkerhets-polisen hade lägenheter till förfogande för övervakningsändamål. Listan upprättades och sorterades, uppenbarligen av misstag, in i en mapp innehållande en kortare uppsats av med titeln på säkerhetstjänsten sedda mot bakgrunden av kommunismens frammarsch i . Hade så inte skett hade listan förmodligen för länge sedan varit bränd. Förutom chokladaskar till lägenhetsinnehavare upptar listan luncher, mid- dagar och blommor till förtroliga meddelare och kontakter. Vissa fick julgåva i form av kontanter som t.ex. Av listan framgår att säkerhetspolisen hade tre lägenheter till förfogande för spaning. Den ena var belägen på och hade använts för att övervaka in- och utpasserande i där fanns. Den andra adressen var , en hörnlägenhet från vilken på bevakades. Den tredje lägenheten hade adress Hög- bergsgatan 59. Vid en kontroll utförd en kall decemberdag visade sig denna adress ligga mittemot Högbergsgatan 46.484 hade alltsedan april 1967 varit föremål för ett in- tensivt intresse från säkerhetspolisens sida. I en PM daterad framhölls att ända sedan säkerhetspolisen började intressera sig för Vietnamrörelsen hade alltid funnits med vid demonstrationerna. Han uppgavs vara vice ordförande i gruppen men, fortsatte säkerhetspolisen, det kan ifrågasättas om han inte är organisationens ledare.485 Att redan på ett ti- digt stadium kom att bli igenkänd i demonstrationstågen är inte konstigt. var född i och hade kommit till Sve- rige 1961 (svensk medborgare 1975) efter att ha bott länge i Hol- land. Hans utomeuropeiska utseende var som gjort för att dra till sig säkerhetspolisens blickar. Några belägg för påståendet att Rit- chie i själva verket skulle vara den egentlige ledaren för FNL- 482PM Rps/Säk 4/12 1967. Akt 250:09/12, löpnr 3. 484Listan över julklappar finns i HSC 540/67. Rps/Säk 13/4 1967. personakt P 7197, löpnr A 1. SOU 2002:90 Den farliga fredsrörelsen rörelsen i presenterade inte säkerhetspolisen. Förmodligen passade han bara bättre in i den bild säkerhetspolisen hade av ut- ländsk styrning än andra FNL-aktivister med svenskt namn och ut- seende. hade säkerhetspolisen vädrat misstankar om att var hitsänd till landet från FNL-representationen i eller för att här organisera insamlingar och sympati- aktioner för FNL.486 Något som polisen borde ha reflekterat över, vilket man inte verkar ha gjort, är att det i så fall måste ha varit en mycket långsiktig plan med tanke på att kom till . hade hotbilden ändrats något och det var nu kinesiska ambassaden i som antogs lämna direktiv för verksamhet inom FNL-rörelsen. Från spaningssidan ville man nu låta skugga honom vilket tillstyrktes av kriminalkom- missarie kom nu och framåt att stå under mer eller mindre kontinuerlig övervakning. Som ett led i detta införskaffades övervaknings-lägenheten på . Övervakningen av var bitvis mycket in- tensiv men gav ytterst lite i form av belägg för den påstådda ut- ländska styrningen av FNL-rörelsen. De upprättade promemorior- na ger istället bilden av en tämligen meningslös men ofta mycket nitiskt utförd övervakning. övervakades även arbete som brevbärare på i . Efter övervakning av en posttur upprättades nedanstå- ende PM: Iakttagelser betr postutdelningstur. kom ensam ut från postens lokaler/garage vid , . Han cyklade därefter – Söder- mannagatan - . Han hade där- vid en postväska på cykeln. parkerade sin cykel utanför fastigheten 73. Han började därefter dela ut post i fastigheten. delade sedan ut post i följande fastig- heter: 486PM 19/10 1966. personakt P 7197, löpnr A 1. Rps/Säk 13/4 1967. personakt P 7197, löpnr A 1. och uppför och in Blecktornsstig- Han var därefter inne i följande fastigheter: cyklade därpå genom Notvarpsgränd och gick in sedan i följande fastigheter: Metar- Öv fick den uppfattningen, att postudelning- sturen slutade vid Metarg 36. de därefter ensam - Ringvä- gen - – Gotlandsgatan - Kata- rina – Östgötagatan - Folkungagatan. parkerade sin cykel utanför postkontoret vid Folkungag 51. Han gick in i en personalingång och försvann. En tanke som dök upp inom säkerhetspolisen var att man kanske kunde få utvisad. Frågan ventilerades i ett samtal mellan och . I en PM av diskuterade byråchefen mera ingående vad som skulle kunna föranleda en utvisning. Wermdalen konstate- rade här att svensk lag inte innehöll några inskränkningar eller för- bud för utlänningar att vara politiskt aktiva och att inte gjort sig skyldig till något brott. verksamhet är i huvudsak antia- merikansk och torde i och för sig ej nämnvärt skilja sig från uppfattningar som svenska mi- nistrar offentligen fört till torgs. Anledning finns sålunda att anta att politiska verksamhet ej strider mot statens intresse. Så länge man inte vet mera om samröre med utländsk makt torde ej heller hans verk- samhet rubriceras som stridande mot rikets sä- 488 PM Rps/Säk 30/11 1967. personakt P 7197 löpnr Ö 1. kunde alltså inte utvisas enbart på grund av sin antiameri- kanska verksamhet inom FNL-rörelsen eftersom liknande uppfatt- ningar framförts från medlemmar av den . Men det var trots allt de antiamerikanska demonstrationerna, förmodli- gen i kombination med den utländska bakgrunden, som gjort att säkerhetspolisen intresserade sig för från början. Ärendet föredrogs för som förordade fortsatt övervakning eftersom endast samröre med utländsk makt eller brottslig verksamhet skulle kunna ge önskat resultat i ärendet. höll FNL-rörelsen sin tredje rikskon- . DFFG ombildades nu från en paraplyorganisation till ett förbund med de enskilda FNL-grupperna som sektioner underord- nade centralstyrelsen. I praktiken innebar rikskonferensen en ökad centralisering och en starkare marxist-leninistisk profil.490 Fort- farande redovisades dock DFFG under rubriken pacifistiska orga- nisationer i säkerhetspolisens kvartalsrapporter. var sluten och säkerhetspolisen synes inte ha haft tillgång till någon mer kvalificerad information om vad som förekommit på konferen- sen. kom från meddelaren Blå uppgifter om vilka som ingick i den nya styrelsen.491 Liknande uppgifter inkom från IB i oktober.492 Uppgifterna var emellertid inte mer exklusiva än att säkerhetspolisen lika gärna kunde ha fått dem genom att läsa Viet- nambulletinen. Någon mer ingående kunskap hade knappast säker- hetstjänsterna om FNL-rörelsen vid . 1967 var ett turbulent år för den svenska vänstern. bildades av kretsarna kring den s.k. nya vänstern med personer som i spetsen. bytte SKP namn till VPK och antog nya stadgar och nytt partiprogram.