sou · GQB358d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Veckoarbetstiden för svenska kvinnor ligger tillsammans med franska kvinnors veckoarbetstid på den högsta nivån i . Även om svenska män arbetar förhållandevis mycket, , uppvisar den minsta skillnaden mellan kvinnor och män av samtliga länder. 2.2.2Hur många – hur mycket? Genom att visa hur stor andel av de anställda som arbetar olika många timmar , tillförs ytterligare en dimension när det gäller jämförelsen av arbetstid mellan och andra länder. Nedan redovisas fördelningen av olika faktiska veckoarbetstider. Tabell 2.2 Genomsnittlig faktisk arbetstid för anställda, fördelning inom vissa timintervall Källa: SOU 2002:22. Hur mycket arbetar vi? Det mest anmärkningsvärda i denna arbetstidsfördelning är att förefaller mer tudelat än andra länder. I finns stora grupper med en ganska lång veckoarbetstid, 40 . Denna andel är väsentligt högre än i de flesta andra länder. finns i tämligen många med en veckoarbetstid på 25 . I alla andra länder, förutom , är den grupp som arbetar 35–större eller väsentligt större än i . är exempel på ett land där hälften av samtliga anställda arbetar mellan 35 till som andra veckoarbetstidsvolymer är av begränsad omfattning. I de följande avsnitten redogörs för två faktorer som påverkar den faktiskt arbetade tiden i olika riktning: övertid och sjuk- frånvaro. Övertidsarbetets omfattning är en faktor som bidrar till en ökad faktisk arbetstid. 2.3.1Varför förekommer övertid? Övertidsarbete förekommer inom de flesta verksamheter. Enligt arbetstidslagen får högst övertid tas ut, med en begränsning till . För att anpassa dessa bestämmelser till de förhållanden som gäller inom olika branscher kan möjlighet till ytterligare övertid överenskommas i kollektiv- avtal. EG:s arbetstidsdirektiv sätter den yttersta gränsen för hur mycket övertid som får tas ut. EG-direktivet behandlas i kapitel 9. Syftet med att tillåta övertidsarbete är att verksamheter skall kunna klara tillfälliga ökningar i produktionen eller att i övrigt klara av arbetstoppar. Övertidsarbetet är med andra ord en lösning som olika verksamheter kan tillgripa vid ett kortsiktigt ökat behov av arbetsmängd, så att inte flaskhalsar uppstår i produktionen. Alternativet till att utnyttja övertid är att nyrekrytera personal på fast eller tillfällig basis. Skälen till att använda övertid i stället för nyrekryteringar är flera. Övertid ger företagen en möjlighet till flexibilitet i arbetskraftsutnyttjandet. Alla anställda arbetar inte övertid utan detta varierar mellan arbetstagarkategorier. Arbets- kraften är inte homogen, vilket innebär att det inte är givet att en Hur mycket arbetar vi? arbetslös kan ersätta en viss person med viss kompetens vid behov av extra arbete. Tillgången på arbetskraft är inte heller jämnt fördelad över landet. Omställningskostnaden kan bli för hög för nyrekrytering vid korta tillfälliga behov av mer arbete. Företag inom vissa verksamheter kan även välja att erbjuda deltidsanställda att utöka sin arbetstid. För företag som producerar tjänster och service gäller att de har ett komplext förhållande till kunden eller beställaren, exempelvis genom att en tjänst eller service ofta är kopplad till en person som inte är utbytbar i verksamheten. 2.3.2Betalt och obetalt övertidsarbete Arbetstidslagen definierar begreppet övertid och anger det högsta tillåtna uttaget av övertid, utifrån det ordinarie veckoarbetstids- måttet. Ersättningen för övertidsarbetet regleras framför allt i kollektivavtal och ges antingen i form av pengar eller som ledig tid, kompensationsledighet. I vissa fall kan den anställde och arbets- givaren, med stöd av kollektivavtal, komma överens om att särskild ersättning för övertid inte skall utgå. Den anställde erhåller i stället extra semesterdagar eller högre lön. Sådana överenskommelser förekommer framför allt för tjänstemän. Vissa högre tjänstemän omfattas inte heller av rätten till särskild övertidsersättning, utan erhåller i stället längre semester. Vid överenskommelser av detta slag förekommer det också att tjänstemannen undantas från reglerad arbetstid, dvs. att ingen registrering av arbetstiden sker. Obetalt övertidsarbete verkar förekomma främst av två skäl. Ett skäl är att den anställde inte hinner med sitt arbete under ordinarie arbetstid utan sitter kvar på arbetsplatsen eller tar med arbete hem. Det andra är att den anställde befinner sig i karriären och känner att det förväntas, rätt eller fel, att han/hon arbetar mer än ordinarie tid. Det mest illustrativa måttet på övertidens omfattning är dess andel av faktiskt arbetad tid, dvs. hur många procent av faktiskt arbetade timmar som utgörs av övertid. Vidare är det så att inte all övertid ersätts utan utförs av arbetstagaren utan betalning av olika skäl. Hur mycket arbetar vi? deltidsarbetande kallas det arbete som utförs utöver överens- kommet arbetstidsmått för mertid. I tabell 2.3 redovisas omfattningen av övertidsarbetet , fördelat på kön och facklig organisationstillhörighet. Tabell 2.3 Kalkylerad sann övertid och mertid för anställda Årsmedeltal 2001, procent av faktisk arbetad tid Anm.: Övertid och mertid avser huvudsysslan för åldersgruppen 20–. Källa: , Arbetskraftsundersökningar, specialbeställt material. Den betalda övertiden uppgår till av den faktiska arbetstiden. Det gör drygt på en fyrtiotimmarsvecka. Den obetalda övertiden uppgår till . Mertidsarbetet har tämligen begränsad omfattning. Hur mycket arbetar vi? Det kan konstateras att vissa skillnader finns vad gäller arbets- tagare som tillhör olika organisationer. Det betalda övertidsarbetet är något högre bland TCO- och SACO-anslutna jämfört med LO- anslutna. Det gäller i än högre grad för det obetalda övertidsarbetet, där SACO-medlemmar arbetar så mycket som obetald övertid. Övertidsarbetet är högre för män än för kvinnor. I genomsnitt arbetar män betald övertid, vilket är det dubbla jämfört med kvinnor. Kvinnor arbetar dock väsentligt mer mertid, vilket förklaras av den högre andelen deltidsanställningar bland kvinnor jämfört med män. Män arbetar något mer obetald övertid än kvinnor. Inom grupperna män och kvinnor finner man motsvarande fördelning vad avser organisationstillhörighet som för den totala populationen. Män inom TCO- och SACO-området arbetar mer betald övertid än manliga LO-medlemmar och väsentligt mer obetald övertid. Detsamma gäller för kvinnor, utom vad beträffar mertid som i stor utsträckning utförs av LO-anslutna kvinnor. () genomför kontinuerligt Arbetskraftsunder- sökningar (). I dessa tillfrågas intervjupersonerna om vanligen arbetad tid samt faktisk arbetstid. Överstiger den faktiska arbetstiden den arbetstid som vanligen utförs uppstår övertid. Frågor ställs också om ersättningen för övertiden. SCB har noterat en allvarlig brist i detta sätt att mäta övertiden. Det uppkommer av att det värde på faktisk arbetad tid som intervjupersonerna anger är ett netto som även innefattar eventuell frånvaro, t.ex. vid sjukdom. Före- komsten av övertid kan i värsta fall helt suddas ut av eventuell frånvaro under samma mätvecka. SCB:s slutsats är att ordinarie därför generellt under- skattar omfattningen av övertidsarbetet. För att överkomma detta problem genomförde SCB en evaluerings- studie som syftade till att beräkna hur stort mätfel som finns i ordinarie . Det gjordes genom en enkätstudie till 18 000 personer där frågor om övertid respektive frånvaro ställdes var för sig. Resultaten i denna studie jämfördes sedan med resultaten i ordinarie , varvid det kunde bestämmas hur mycket värdena i den senare måste räknas upp för att nå ett mått på sann kalkylerad övertid. Dessa omräkningsfaktorer har därefter applicerats på ordinarie 2001. I tabell 2.3 visas ett resultat av ordinarie 2001, korrigerad med dessa omräkningsfaktorer. Hur mycket arbetar vi? 2.3.4Hur många arbetar övertid? Förutom övertidens omfattning kompletteras bilden med före- komsten eller utbredningen av övertidsarbete bland de anställda. Tabell 2.4 visar hur stor andel av de anställda som arbetat övertid under mätveckan, fördelat på kön och facklig organisation. Tabell 2.4 Andel anställda som arbetar övertid och mertid Årsmedeltal 2001, antal respektive andel av antal anställda (procent) Övertid/mertid utan Anm.: Övertid och mertid avser huvudsysslan för åldersgruppen 20–. Källa: , Arbetskraftsundersökningar, specialbeställt material. Av nästan 3,7 miljoner anställda arbetar betald övertid. Andelen för män, , är dubbelt så hög som för kvinnor. Förekomsten av mertidsarbete är begränsad. Hur mycket arbetar vi? anställda kvinnor arbetar mertid och av de anställda arbetar obetald övertid eller mertid. Även vad gäller det obetalda övertids- och mertidsarbetet är andelen män dubbelt så stor som andelen kvinnor, . Fördelningen på facklig organisation följer tämligen väl det mönster som kunde iakttas när det gäller övertidens omfattning. Bland centralorganisationer har TCO och högre andelar av sina medlemmar som arbetar såväl betald som obetald övertid. Vad avser den obetalda övertiden har en andel som väsentligt överstiger de övrigas. Utvecklingen av sjukfrånvaron är relevant i detta sammanhang eftersom sjukfrånvaro minskar den faktiska arbetstiden. Sjukfrånvarons längd per sjukfrånvarande är en viktig variabel för att avgöra den faktiska arbetstiden. Måttet visar hur många timmar som den sjuke har varit frånvarande. Utvecklingen av denna variabel redovisas i diagram 2.2. Hur mycket arbetar vi? Diagram 2.2 Sjukfrånvarons längd per sjukfrånvarande enligt Arbetskraftsundersökningar, 12 månader glidande medelvärden : Diagrammet baseras på uppgifter i Arbetskraftsundersökningarna som beskriver förhållanden under en regelbundet återkommande mätvecka då intervjuer genomförs. Diagrammet visar således hur stor del av som de personer som uppgav sig vara sjuka, var frånvarande. Källa: Regeringens proposition 2001/02:100, egen bearbetning. Av diagrammet framgår att sjukfrånvarons längd per sjukfrån- varande har ökat till nästan , en ökning . Den kanske mest dramatiska utvecklingen när det gäller ohälsan rör de långa sjukskrivningarna. I diagram 2.3 visas utvecklingen av antalet personer som har varit sjukskrivna längre än . Hur mycket arbetar vi? Diagram 2.3 Sjukskrivningar som varat längre än enligt , 12 månader glidande medelvärden Källa: Regeringens proposition 2001/02:100, egen bearbetning. Antalet personer som har varit sjukskrivna längre än , har mer än fördubblats och är uppe i drygt 110 000 personer. Effekten av att såväl sjukfrånvarons längd som antalet personer med långa sjukskrivningar har ökat, innebär en minskning av den faktiska arbetstiden. Ohälsa för även med sig att människor lämnar arbetskraften. Detta har ingen direkt påverkan på faktiskt arbetad tid hos anställda. Däremot påverkas arbetsmarknaden i stort genom att utbudet av arbetskraft sjunker. Som framgår av diagram 2.4 har utvecklingen av antalet sjuka utanför arbetskraften varit dramatisk , då antalet har ökat med nästan 40 000 personer. Hur mycket arbetar vi? Diagram 2.4 Sjuka utanför arbetskraften enligt Arbetskrafts- undersökningar, 3 månader glidande medelvärden Källa: Regeringens proposition 2001/02:100, egen bearbetning. 2.5Slutsats – faktisk arbetstid En trendmässig ökning av medelarbetstiden har skett , även om årsvisa fluktuationer har förekommit. I är den faktiskt arbetade veckoarbetstiden ungefär lika lång som i flera jämförbara europeiska länder. Det är dock många i som arbetar som en stor grupp arbetar 25 . I andra europeiska länder har utvecklingen inneburit att de flesta arbetar mellan 35 och . Övertiden i utgör totalt sett av den faktiskt arbetade tiden. Tjänstemannagrupperna står för merparten av övertidsarbetet, såväl det betalda som det obetalda. Män arbetar mer övertid än kvinnor. Kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män. Sjukfrånvaron har ökat markant . Det har skett dels genom att sjukfrånvarons längd har ökat och dels genom att antalet långa sjukskrivningar har stigit. Hur mycket arbetar vi? Regleringen av arbetstidens längd och förläggning är i den svenska lagstiftningen i stort sett helt semidispositiv. Det betyder att de centrala parterna på arbetsmarknaden är fria att söka lösningar som är anpassade till olika verksamheters särskilda förutsättningar. Parterna kan dessutom i de centrala riksavtalen överenskomma om i vilken omfattning lokala parter och/eller den enskilde anställde och arbetsgivaren kan träffa överenskommelser om andra lösningar. Det är av stor betydelse för lagstiftaren att ha grund för att bedöma hur en ändring av lagstiftningen kan hanteras i förhand- lingssystemet. För att få en bred översikt över kollektivavtalens regler om arbetstider och ledighet samt för att få ett underlag för hur lagändringar påverkar existerande kollektivavtalslösningar, har sekretariatet genomfört en undersökning för att få en samman- ställning över gällande arbetstidsregler i de centrala kollektivavtalen /2002. I undersökningen ombads de fyra huvudorganisationerna på arbetsgivarsidan att vidarebefordra ett enkelt frågeformulär till alla medlemmar som är bärare av ett riksavtal. Formuläret innehöll frågor om faktiska uppgifter i kollektivavtalen. Frågorna avsåg avtalens regler om arbetstidens längd och avtalade ledigheter. Frågor om förhandlingsregler såsom stupstockar och uppgifter om olika ersättningars storlek omfattades inte av formuläret. Uppgifter avseende 88 olika riksavtal, vilket motsvarar 1,5 miljoner anställda, har inkommit till sekretariatet. I dessa ingår inte uppgifter om anställda som arbetar under lokala avtal, s.k. hängavtal som är likalydande med riksavtalet. Uppgifter om hur många dessa är saknas i den svenska statistiken. Det innebär att undersökningen inte är heltäckande. Alla viktigare avtal ingår dock i undersökningen och det är sannolikt att övriga avtal inte avviker på principiella punkter. Det är därför möjligt att dra kvalitativa slutsatser om de regler om arbetstider som gäller i kollektiv- avtalen. Det kan konstateras att arbetstidslagen och semesterlagen är starkt normerande när det gäller arbetstidens och ledigheternas längd, trots parternas stora frihet att söka andra lösningar. Två viktiga undantag finns dock. Det gäller semesterns längd inom den offentliga sektorn och omfattningen av så kallad betald ledig tid inom framför allt industrisektorn. Hur mycket arbetar vi? Arbetstidslagens regler om 40 timmars arbetsvecka tolkas inom i stort sett samtliga avtal som per helgfri vecka. Detta betyder att arbetstiden i genomsnitt är i års- genomsnitt, om hänsyn tas till helgdagar som infaller på vardagar. Ett litet antal avtal, inom framför allt den offentliga sektorn, innehåller regler om kortare arbetstid än per helgfri vecka. De avtal som reglerar skiftarbete innehåller en kortare arbetstid för intermittent och kontinuerliga 3-skift. Vanligt är i genomsnitt 38/vid intermittenta skift och 36/vid kontinuerliga skift. Vid tvåskift är arbetstiden i regel i genomsnitt. Semestern är för i princip hela den privata arbets- marknaden, dvs. Inom den offentliga sektorn är semestern längre, på den kommunala sidan och på den statliga . Semesterns längd ökar i båda fallen och uppåt med den anställdes ålder. av de statligt anställda och av de anställda i kommuner och landsting har mer än 25 dagars semester I och med Avtal 2001 har det inom den kommunala och den landstingskommunala sektorn införts regler som gör det möjligt för de anställda att ta ut semesterdagar utöver 25 som ledighet under del av dag. ställde de fackliga organisationerna krav på en förkortning av arbetstiden för tvåskiftsarbete, på samma sätt som tidigare skett för treskiftsarbete. Inom verkstadsindustrin, där de anställda i första hand drev kravet, var arbetsgivarnas motstånd inledningsvis starkt. Arbets- givarna hävdade att kostnaderna för en arbetstidsförkortning, som också innebar en kortare driftstid, var för stora. Lösningen som parterna enades om var innovativ och har kommit att starkt påverka diskussionen om minskad arbetstid . Lösningen var en arbetstidsbank med Hur mycket arbetar vi? kompensationstid där på tvåskift gav en två timmars betald kompensationsledighet. driftstiden låg kvar men att varje anställd upparbetade ett tillgodohavande betald ledig tid per arbetad vecka. Lösningen uppfattades av många anställda som positiv. Det gav en trygghet att ha timmar på banken som kunde användas . När de fackliga organisationerna inom industrin krävde en förkortning av arbetstiden också för dagtidsanställda låg kompromissen från tvåskiftsarbete nära till hands. års avtalsrörelse då systemet infördes för dagtids- anställda under verkstadsavtalet har denna lösning spritt sig i de följande två avtalsrörelserna till allt fler avtalsområden. De detaljerade tekniska lösningarna i avtalen har dock blivit allt mer olika mellan avtalsområdena även om den grundläggande tanken från tvåskiftslösningen består, nämligen att arbetad tid ger en upparbetad rätt till betald ledighet. Avtalens omfattning och innehåll Olika varianter av system, där den anställde upparbetar en annan rättighet än lön för varje arbetad timme, har 2001 införts inom hela industrisektorn samt inom byggsektorn. avtalsrörelse omfattas omkring 800 000 arbetstagare av någon form av avtalad arbetstidsminskning och när avtals- perioden är slut kommer troligen 900 000 arbetstagare omfattas3. Viktiga områden som inte omfattas av denna form av avtal är privat service samt den offentliga sektorn. När den nu löpande avtalsperioden är slut blir den vanligaste omfattningen av annan betald ledighet på lönesumman, vilket motsvarar cirka sex betalda lediga dagar . Variationer finns beroende på när systemen började byggas upp inom olika avtalsområden. Avsättningen till systemen sker i samtliga fall med en takt av av löneutrymmet . Vad gäller de avtalade ledighetssystemen finns fyra viktiga skillnader i förhållande till den ledighet som semesterlagen ger rätt till: det är endast arbete som kvalificerar till ledighet, ersättningen är densamma som vid arbete, ledigheten kan tas ut som timmar, 3 SOU 2001:91 och [2001]. Hur mycket arbetar vi? som del av dag. Slutligen innehåller avtalen inga regler som stärker den enskildes rätt att förlägga den lediga tiden om inte arbetsgivaren samtycker. Arbetsgivaren kan å andra sidan inte lägga ut ledighet utan den anställdes samtycke. Systemen ger även möjlighet för arbetstagaren att ta ut den upparbetade tiden på annat sätt än genom en minskning av arbets- tiden. Avtalen innehåller flera olika lösningar, men det finns två principiella metoder utöver betald ledig tid. Den första innebär att den anställde , eller efter att ha sparat en viss mängd ledig tid, väljer att avsättning inte skall ske till timbanken utan att lönen skall höjas med motsvarande belopp. Den andra innebär att arbets- tagaren kan välja att avsättning görs till en privat pensions- försäkring, som kan falla ut som del- eller förtidspension. 2.6.4Slutsats – arbetstid i kollektivavtal Slutsatsen är att arbetstidslagen och semesterlagen fortfarande har en stark normerande effekt på arbetstidens längd. Historiskt har den viktigaste avvikelsen varit semesterns längd inom den offent- liga sektorn. har det dock skett en för- ändring när det gäller omfattningen av rätten till betald ledighet för i första hand anställda inom industrin med 40 timmars arbetsvecka, dvs. 3Minskad arbetstid – samband och effekter I arbetstidsdebatten framförs olika argument för en förkortad arbetstid, där de vanligaste argumenten anges nedan1: N Individernas önskemål, det vill säga att arbetstagarna vill ha mera fritid. Många individer skulle förmodligen uppleva en ökad livskvalitet i och med att ökad fritid ger mer utrymme för social samvaro och avkoppling. Stora skillnader råder dock mellan olika individers preferenser. N Hälsoskäl, det vill säga att arbetskraften skulle få en bättre hälsa . Kortare arbetstid kan sannolikt medföra bättre hälsa för vissa grupper på arbetsmarknaden. Det finns emellertid inga vetenskapliga belägg för ett generellt samband mellan arbetstidens längd och hälsan. N Jämställdhetsskäl, det vill säga en jämnare fördelning mellan könen av det avlönade och oavlönade arbetet. Möjligheterna för arbetstagare att kombinera yrkesliv och familjeliv har också betydelse. N Sysselsättningsskäl, det vill säga att antalet sysselsatta personer ökar och antalet arbetslösa minskar om en generell förkortning av arbetstiden genomförs. Ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är inte de mest fram- trädande argumenten för en arbetstidsförkortning, men diskussionen om det finns ett samband eller ej är ständigt aktuell. I detta kapitel belyses de olika argumenten som förekommer i debatten. Samband mellan arbetstidens längd och olika faktorer på 1 Se t.ex. Anxo, D. [1999] och , J. [2000] för en översikt av debatten om arbetstiden. Minskad arbetstid – samband och effekter Relevanta faktorer rör såväl ekono- miska som sociala samband. Argumenten i debatten grundas ofta på situationen för den enskilde individen, vilket innebär ett snävt synsätt. I samhället finns ett antal olika individer och hur varje enskild individ agerar påverkar andra individer, företaget eller verksamheten som individen arbetar i samt samhället som helhet. Konsekvenserna av arbetstidens längd och därmed effekterna av en förkortad arbetstid skiljer sig åt beroende på ur vilken synvinkel ett visst samband analyseras. För att analysen av samband och effekter vid en minskad arbetstid skall bli så heltäckande som möjligt, görs beskrivningen i detta kapitel utifrån individens, företagets eller organisationens samt samhällets perspektiv. Avslutningsvis redo- visas några empiriska studier för att ge en bild av samband och effekter vid några genomförda arbetstidsförkortningar. Beskrivningen i detta kapitel utgår till stor del från samband och effekter vid en förkortad normalarbetstid. Orsaken till denna begränsning är att forskningen på arbetstidsområdet främst behandlar normalarbetstidsförkortningar. Skillnader beträffande samband och effekter av en minskad arbetstid genom förkortad normalarbetstid respektive utökad ledighet diskuteras i kapitel 4. Ur ett historiskt perspektiv har individen successivt kunnat få en höjd levnadsstandard tack vare hög ekonomisk tillväxt. Den ökade levnadsstandarden har till viss del tagits ut i form av ökad lön och till viss del i form av kortare arbetstid. Utökat antal semesterdagar har främst motiverats av rättviseskäl för att utjämna mellan olika fördelaktiga villkor i kollektivavtal. Därtill har ledigheter som har varit riktade till en särskild grupp och med ett särskilt syfte införts och utökats. Arbetstiden har minskats genom successiva förkort- ningar av veckoarbetstiden, ökat antal semesterdagar samt en utbyggnad av olika ledigheter såsom föräldra- och studieledighet. Avsnittet behandlar hur arbetstidens längd påverkar individen. Förenklat kan sägas att individens liv består av arbetstid och fritid. Inom fritidens ram skall allt annat på sidan om lönearbetet rymmas såsom umgänge med familj och vänner, omsorg om barn och andra anhöriga, vård av det egna hemmet, handla och laga mat, resor till och från arbetet samt fritid i form av vila och rekreation. För att en individ skall uppleva välbefinnande krävs att det råder balans mellan Minskad arbetstid – samband och effekter tid för arbete och tid för fritid. En allmän uppfattning är ofta att om arbetstiden minskas, ökas välbefinnandet eftersom mer tid blir över till fritid. Detta gäller dock endast under förutsättning att tiden med fritid upplevs som mer meningsfull än tiden i arbete. Det kan också vara så att om tiden för arbete blir för kort, förlorar arbetet meningsfullt innehåll och blir dessutom svårare att utföra på ett bra sätt. Vad som är rätt och fel är inte enkelt att utröna och varje enskild individ har olika preferenser. Avsikten med detta avsnitt är att belysa en rad centrala aspekter på det individuella planet.