sou · GQB3121d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett krav på att undervisningen vid en fristående skola skall vara icke-konfessionell torde inte vara förenligt med internationella åtaganden. Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Undervisningen i den egna konfessionen får dock inte ersätta den undervisning som ges inom det offentliga skolväsendet inom ämnet religionskunskap. Målen i kursplanerna i religionskunskap skall nås även vid en fristående skola. Tillstånd för enskild förskola eller enskilt fritidshem För att yrkesmässigt få bedriva en enskild förskola eller ett enskilt fritidshem behövs tillstånd enligt 2 a kap. 13 § skollagen. Det är kommunen där verksamheten bedrivs som beviljar detta. Tillstånd beviljas bara om verksamheten uppfyller krav på god kvalitet och säkerhet. Om verksamheten förändras helt eller till väsentlig del eller flyttas skall nytt tillstånd sökas. Den som bedriver verksamhet utan tillstånd kan dömas till böter. Kommunen kan men behöver inte lämna bidrag till enskild för- skoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg. Verksamheten måste uppfylla de krav som finns i 2 a kap. 3 § skollagen. Bestämmelserna om godkännande av en enskild förskoleklass är olika utformade beroende på om förskoleklassen anordnas vid en fristående skola eller inte. Utbildningen skall dock i båda fallen stimulera varje barns utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skolgång och följa de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet (2 b kap. 7 § skollagen). Om huvudmannen för en fristående grundskola eller särskola vill bedriva en fristående förskoleklass beslutar om godkän- nande och rätt till bidrag. Om en enskild huvudman i annat fall vill anordna en förskoleklass prövas ärendet av kommunen. Kommu- nen kan men behöver inte lämna bidrag till verksamheten. Den som bedriver utbildning utan godkännande döms till böter. För en fristående grundskola och fristående särskola som bedri- ver förskoleklass skall bidrag utgå för varje elev som deltar i utbild- ningen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna förskoleklassen. Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen eller om skolan tar ut avgifter i strid med bestämmelserna skall inte lämna någon rätt till bidrag. För enskild förskoleklass och fristående förskoleklass gäller att elevavgifter får tas ut för verksamhet som överstiger och för elever som tas emot före höstterminen det år eleven fyller . Ovanstående bestämmelser för enskild förskola, enskild förskole- klass och enskilt fritidshem skall inte förväxlas med att kommunen enligt 2 a kap. 5 § och 2 b kap. 2 § skollagen genom entreprenad- avtal kan överlåta till en enskild att utföra kommunens uppgifter beträffande förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg resp. för- skoleklassen. I detta avtal får dock inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning överlämnas till enskild att utföra. Godkännande för fristående grundskola och fristående särskola beslutar om godkännande och rätt till bidrag. För att skolan skall godkännas skall vissa villkor vara uppfyllda enligt 9 kap. 2 §. Utbildningen skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet skall för- medla. Skolan skall svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Skolan kan ha en konfessionell inriktning, dock inom ramen för de all- männa mål och den värdegrund som i övrigt gäller för det offent- liga skolväsendet. Skolan skall ha minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal. Godkännandet kan avse vissa årskurser. För en fristående grundskola och fristående särskola skall bidrag utgå för varje elev som deltar i utbildningen på samma sätt som för en fristående förskoleklass. Om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen eller om skolan tar ut Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet avgifter i strid med bestämmelserna skall inte medge rätt till bidrag. Godkännande av fristående specialskola Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar specialskolan prövas av Specialskole- myndigheten. Samma villkor skall vara uppfyllda som gäller för fri- stående grundskola och särskola enligt 9 kap. 2 § skollagen. Rätten till bidrag är inte reglerad för fristående specialskolor. Statlig tillsyn och rätt till bidrag för fristående gymnasieskola och fristående gymnasiesärskola Rätten att starta och driva en fristående skola över grundskolenivå betraktas som en del av den allmänna näringsfriheten i . En fristående gymnasieskola eller fristående gymnasiesärskola kan dock ställas under statlig tillsyn och förklaras berättigad till bidrag enligt bestämmelserna i 9 kap. 8–8 c §§ skollagen. Skolan skall förklaras berättigad till bidrag om utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall för- medla på nationella eller specialutformade program respektive som gymnasiesärskolan skall förmedla. Skolan skall svara mot de all- männa mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Skolan kan ha en konfessionell inriktning. Bidrag skall utgå för varje elev som deltar i utbildningen och som hemkommunen är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning. Om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen eller i näraliggande kommuner skall inte förklara skolan berättigad till bidrag. Godkännande av en internationell grundskola En internationell grundskola skall godkännas av enligt 9 kap. 5 §. Internationella skolor kan anordnas för sådana elever i som endast för är bosatta i landet eller för elever som har andra skäl att få utbildning i en internationell Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Regeringen får medge att en internationell skola tar emot även andra barn. En internationell skola kan inte motsvara en sär- skola eller specialskola. Ansökan om statsbidrag för en internationell grundskola och gymnasieskola I förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor finns bestämmelser om såväl internationella grundskolor som internationella gymnasieskolor. En internationell gymnasie- skola definieras som en fristående skola med gymnasial utbildning som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller vid en fristående gymnasieskola. Ansökan om statsbidrag för en internationell grundskola och en internationell gymnasieskola skall lämnas till för bedömning och ytt- rande. Ansökan skall vara ställd till regeringen. En internationell grundskola som får statsbidrag skall vara öppen för alla som får fullgöra sin skolplikt vid en sådan skola. Om det inte finns plats för alla behöriga sökande skall urvalet ske efter grunder som är godkända av . 7.2.7Tillsyn och återkallande av godkännande Enskilda förskolor och fritidshem Kommunen har tillsyn över denna verksamhet och har rätt att inspektera verksamheten, inhämta upplysningar och ta del av hand- lingar som behövs för tillsynen. Om det föreligger missförhållan- den i verksamheten får kommunen förelägga den som ansvarar för denna att avhjälpa missförhållandet. Kommunen kan återkalla tillståndet om missförhållandet är allvarligt och om kommunens föreläggande inte följs. Kommunens beslut om tillstånd och om föreläggande eller återkallande av till- stånd kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Enskild och fristående förskoleklass Kommunen har tillsyn över den enskilda förskoleklassen och har rätt att inspektera verksamheten, inhämta upplysningar och ta del av handlingar som behövs för tillsynen. Fristående förskoleklass som bedrivs av fristående skolor står under tillsyn av . Skolan är skyldig att delta i uppföljning och utvärdering. Kommunen där den skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten och skolan är skyldig att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksam- heten i den utsträckning kommunen bestämmer. Om utbildningen inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen kan kommunen respektive återkalla godkännandet. Både kommunens beslut och beslut om godkän- nande eller återkallande av godkännande kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Fristående grundskolor, särskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor Fristående grundskolor och fristående särskolor står under tillsyn av . Skolorna är skyldiga att delta i uppfölj- ning och utvärdering. Skolorna skall upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Kommunen där skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten och skolan är skyldig att delta i kommu- nens uppföljning och utvärdering i den utsträckning kommunen bestämmer. Om utbildningen inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen skall återkalla godkännandet och rätten till bidrag. En skolas rätt till bidrag skall återkallas om verksamheten vid skolan förändrats i en sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för kommunen där skolan är belägen eller i nära- liggande kommuner (gäller gymnasieskolor). beslut om godkännande och rätt till bidrag samt om återkallande av godkännande och av rätt till bidrag kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. beslut om rätt till bidrag kan överklagas. Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Kommittén skall föreslå hur skollagen kan moderniseras genom att förenklas och förtydligas. Av ovanstående redovisning av nuva- rande reglering av de fristående skolorna framgår att denna i många avseenden skiljer sig från den som gäller för de offentliga skolorna. Den frihet från författningar som präglar fristående skolor härstammar från den tid då flertalet av dessa skolor var privatfinan- sierade. För att få offentligt stöd i form av statsbidrag förutsattes att skolorna tillämpade friare undervisningsformer eller alternativa pedagogiska inriktningar. I propositionen om fristående skolor m.m. (prop.1995/96:200 s. 30) finns uttalanden som stödjer uppfattningen att de övergri- pande regelsystemen bör vara likartade. Den frihet som har funnits för fristående skolor finns nu även inom det offentliga skolväsendet. Hela skolområdet har avreglerats kraftigt jämfört med tidigare. För att skapa förutsättningar för likvärdig utbildning, öppen för variation och mångfald, på lika vill- kor bör de övergripande regelsystemen för offentliga och fristående skolor vara likartade, dvs. så generella som möjligt. Samarbetet mellan de fristående skolorna och kommunerna kan fördjupas och stärkas. Samarbete är ett sätt att bättre utnyttja de gemensamma resurserna, vilket i sin tur bör kunna gagna såväl fristå- ende som kommunala skolor. I propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35 s. 29) betonas detta ytterligare: De fristående skolorna är en del av det totala utbildningsutbudet och därmed en del av den nationella skolpolitiken. Tillsammans utgör offentliga och fristående skolor skolväsendet för barn och ungdom. Uttalandena i dessa propositioner har inte följts upp i nuvarande skollag. har fristående skolor genom politiska beslut successivt fått rätt till kommunala bidrag. Kommu- nerna är skyldiga att lämna bidrag till varje elev som går på en fristående skola om skolan av har förklarats berättigad till bidrag. Det är heller inte tillåtet att ta ut elevavgifter för sådana skolor. Anledningen till att fristående skolor fått rätt till offentliga bidrag är en allmän uppfattning att skolgången för alla elever i Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet skall vara likvärdig varhelst utbildningen anordnas i landet och oberoende av om huvudmannen är , landstings- , statlig eller enskild. Detta synsätt, att alla elever oberoende av om de går i en offent- lig eller enskild skola får sin utbildning bekostad av det allmänna och inte behöver betala elevavgifter, medför att det kan anses självklart med samma frihet från skollag och andra författ- ningar som under tidigare förhållanden. Andelen elever i fristående skolor utgör i vissa delar av landet 10–av eleverna i kommunen. Därmed blir skillnaderna i reglering svår att motivera, speciellt när flertalet fristående skolor är av allmän karaktär, det vill säga arbetar efter samma styrdoku- ment som de kommunala skolorna i kommunen. Man kan inte heller tala om att fristående skolor i en sådan kommun utgör en marginell företeelse. Denna snabba framväxt av fristående grundskolor i vissa regio- ner – utvecklingen är likartad även för fristående gymnasieskolor och särskolor – understyrker, enligt kommittén, också behovet av en reglering som så långt möjligt är gemensam för både offentliga och fristående skolor. Kommitténs förslag i det följande är ett för- sök att utveckla ett system som innebär ett fullföljande av de prin- ciper som uttrycks i ovan redovisade propositioner. Detta ligger också i kommitténs uppdrag att se över lagstrukturen. Ur elevperspektiv är det, enligt kommitténs mening, inte heller rimligt att eleverna vid de fristående skolorna ska stå vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna enligt 1 kap. 3 § nuvarande skollag. Samhället har ett ansvar för alla elevers rätts- säkerhet varför även dessa elever bör omfattas av de allmänna före- skrifterna (3 kap.) och vissa av de bestämmelser som kommittén föreslår om överklagande (20 kap.). Med hänvisning till vad som anförts ovan om ett gemensamt regelsystem är det enligt kommitténs mening inte lämpligt att skolor som anordnas av enskilda huvudmän inom skolväsendet betecknas som fristående skolor. Kommittén föreslår att dessa i stället skall benämnas enskilda skolor. I kommitténs arbete med att åstadkomma en gemensam regler- ing har nedanstående modell använts i det följande vid bedömning av hur författningsbestämmelser skulle kunna utformas: Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Enskilda skolor ansluter sig till den författningsbestämmelse eller det styrdokument som gäller för offentliga skolor. Det friutrymme som de fristående skolorna använder sig av inom ett visst område öppnas generellt genom författ- ningsändringar även för offentliga skolor. För både offentliga och enskilda skolor tillåts, efter prövning av regeringen eller av den myndighet som regeringen utser, i varje enskilt fall avvikelser från gällande bestämmelser. Särregler för enskilda skolor skrivs in i skollag/skolförordning där det befinns lämpligt att enbart en enskild skola skall kunna tillämpa en viss reglering. Sammantaget kommer kommitténs förslag att innebära föränd- ringar i villkoren för både offentliga och enskilda skolor i syfte att uppnå likvärdiga förhållanden för alla elever. Det skall även i fortsättningen vara möjligt att fullgöra sin skol- plikt i skolor med enskild huvudman utanför skolväsendet, bl.a. utifrån internationella åtaganden. Kommittén föreslår att sådana skolor, skall ha en reglering som i princip motsvarar den som finns för fristående skolor i 9 kap. skollagen. Någon rätt till offentligt stöd föreslås inte för sådana skolor. Dessa skolor benämns fristående skolor i kommitténs förslag och regleras i 17 kap. De nationella styrdokumenten för de offentliga skolorna har ändrat karaktär och en betydande avreglering har skett sedan skollagens tillkomst 1985. Nuvarande nationella läroplaner och kursplaner ger stort utrymme för en offentlig skola att utforma utbildningens innehåll efter lokala förutsättningar t.ex. genom skolans val och med hänsyn även till olika elevers individuella önskemål t.ex. genom elevens val. Som tidigare nämnts följer de flesta fristående skolor de nationella läroplanerna, de nationella kursplanerna och sätter betyg precis som de offentliga skolorna. Några fristående skolor har dock använt sig av möjligheterna att använda egna styrdokument eller ha egna anpassningar till nationella läroplaner. Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet Skolor med egna styrdokument Det mest uttalade och kända exemplet på ett eget utarbetat styr- dokument är och samråds läroplan En väg till frihet – åldern 1–. Den har dock successivt anpassats till de nationella läro- planerna. I den version som utkom (tryckår 2002) uttrycks att Waldorfskolornas läroplan skall utgå från de nationella läroplanerna och mera kan betraktas som en konkretisering och pedagogisk vägledning för waldorflärarna än en väsensskild egen läroplan. Under förutsättning att betygsfrågorna i en sådan skola kan lösas på annat sätt, skulle den läroplanen, så som den är utformad , inte utgöra något hinder för samreglering. I skollagens mening skulle den läroplan som dessa skolor tillämpar inte skilja sig från de nationella läroplanerna, förutom texterna om betygsättning i avsnitt 2.7 i Lpo 94 och i avsnitt 2.5 i Lpf 94. har texterna i läroplanen om rektors ansvar och ställ- ning varit en stötesten för generella bestämmelser om nationella läroplaner för dessa skolor. Kommittén föreslår att det i alla enskilda skolor, och således också i en Waldorfskola, skall finnas en utpekad person med rektors befogenheter som skall leda och samordna det pedagogiska arbetet och besluta om den inre organisationen samt besluta i vissa angivna frågor som rör enskilda elever. Rektor har också möjlighet att delegera delar av den pedagogiska ledningen (se avsnitt 8). Skolor med egna anpassningar av de nationella läroplanerna Den andra kategorin fristående skolor utgörs av skolor som lagt till några extra läroplansmål. Det som är viktigt är att ytterligare läro- plansmål inte strider mot innehållet i de nationella läroplanerna utan är fördjupningar eller förtydliganden av de nationella läro- planerna. kontrollerar i samband med godkän- nande/rätt till bidrag att eventuella anpassningar inte strider mot innehållet i de nationella läroplanerna. Sådana möjligheter finns enligt nuvarande skollag inte för offentliga skolor. Däremot finns lokala mål som oftast kommer till uttryck i kommunernas skolplaner eller de lokala arbetsplaner som upprättas på de enskilda skolorna. I dessa lokala bearbetningar av Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet de nationella målen görs t.ex. anpassningar till en viss skolas profileringar. Kommittén föreslår att de nationella läroplanerna ska gälla även för enskilda skolor inom skolväsendet, se 1 kap. 9 §. Detta uteslu- ter inte att enskilda såväl som offentliga skolor kan använda och utveckla egna styrdokument inom ramen för de natio- nella läroplanerna. Andra enskilda skolor med egna läroplaner är de statsbidragsunder- stödda internationella skolorna som i sin undervisning använder tysk, fransk eller engelsk läroplan eller läroplaner som bygger på en internationell läroplan. Dessa internationella skolor följer en särskild förordning (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. I finns fem internationella skolor (Tyska skolan, Lycée , , och Internationella Skolan i ) som använder sig av andra länders läroplaner eller en internationell läroplan. För dessa skolor finns inte krav på att de skall följa svenska nationella läroplaners allmänna mål och värdegrund. Skolorna är också speciella i den meningen att de riktar sig till elever som vistas en begränsad tid i . Skolorna får, förutom statsbidrag från svenska staten, även bidrag från hemlandet i form av bidrag till rektor och lärare samt för tillsyn och även till exami- nationsförfaranden för de två gymnasieskolorna Tyska skolan och Lycée . Det förefaller, enligt kommittén, inte rimligt att elever vars utbildning i skall syfta till att underlätta deras skolgång utomlands följer de svenska nationella läroplanerna och kurs- planerna. Däremot skulle det vara en fördel om kraven på att följa de nationella läroplanernas allmänna mål och värdegrund skrivs in i skollagen med tanke på elevernas rättssäkerhet under vistelsen i . I tillsynsverksamhet har problem med att sådana bestämmelser saknats i nuvarande skollag uppmärksammats. Behovet av att även offentliga skolor i skulle kunna anordna en sådan speciell internationell skola förefaller obetydligt. Dessa internationella skolor utgör närmast motsvarigheten till de Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet 30-tal svenska utlandsskolor som finns runt om i världen. En skill- nad är dock att de länder där de svenska utlandsskolorna är belägna inte ger statsbidrag till de svenska utlandsskolorna. I stället står den svenska staten för finansieringen av utbildningen. Kommittén föreslår att internationella skolor regleras i kapitlet om särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet (17 kap. 10–11 §§.) En bestämmelse införs (17 kap. 11 §) om att de nationella läroplanernas allmänna mål och värdegrund skall efterlevas oavsett om skolan använder ett annat lands eller en internationell läroplan. De flesta fristående skolor använder de nationella kursplanerna både på grundskole- och gymnasienivå. En offentlig skola kan, likaväl som en fristående skola, ha klasser med en viss pedagogisk inriktning grundad på t.ex. Freinet, , Waldorf eller Reggio . En skola kan också arbeta mer eller mindre ämnesintegrerat och tematiskt, t.ex. för att för- bättra integreringen mellan de praktisk-estetiska ämnena och de mer teoretiska. Skolan kan även ha t.ex. en miljöprofil eller en idrottsprofil inom ramen för Skolans val. Därtill pågår en försöks- verksamhet i 900 kommunala skolor att genomföra utbildning utan timplan utifrån de nationella kursplanemålen. Många fristående skolor har dock generellt sett ett mera fritt förhållande till de nationella kursplanerna. Det finns också fristå- ende skolor som har ett eller flera egna ämnen, som utöver moderna språk som språkval även har t.ex. latin som språkval. Konfessionella skolor kan t.ex. ha kristendom eller islam som ett eget ämne. Waldorfskolornas kursplaner har bedömts som likvär- diga med de nationella kursplanerna men har också egna ämnen, t.ex. eurytmi. Ett generellt krav på att enskilda skolor på grundskolenivå skall använda nationella kursplaner skulle innebära en förändring och insnävning av friutrymmet för vissa av de enskilda skolorna. Vissa kursplaner skulle t.ex. behöva omarbetas. finns förordningar för kommunala grundskolor som i vissa särskilda fall ger en viss frihet från nationella kursplaner. Ett exempel är förordningen (SKOLFS 2002:8) om judiska studier i i . I den föreskrivs att styrelsen Fristående skolor blir enskilda skolor i skolväsendet för utbildningen skall fastställa kursplan för ämnet och betygskrite- rier. Förordningen är tidsbegränsad. För elever som går förberedande dansutbildning i skall fastställa kursplaner för utbildningen och meddela föreskrifter om mål för undervisningen i dans. är inte ett ämne som kan förekomma i andra skolor/utbildningar än dem som omfattas av förordningen. Betyg behöver inte sättas i ämnena bild, slöjd och teknik. får meddela avvikelser från timplanen. Fristående skolor på gymnasienivå skall ha kärnämnen motsva- rande dem som finns i offentliga gymnasieskolors nationella program. Därutöver kan den fristående gymnasieskolan ha egna kurser, kursplanemål och betygskriterier. kan styrelsen för utbildningen i offentliga gymnasieskolor i begränsad omfattning besluta om lokala inriktningar och därvid även fastställa ytterligare mål för utbildningen utöver dem som gäller för det nationella programmet. Styrelsen för utbildningen kan även besluta om att inrätta lokalt valbara kurser och kursplaner enligt bestämmelser i 5 kap. 1 § gymnasieförordningen. En möjlighet att skapa lokala ämnen inom ett visst begränsat tidsutrymme bör, enligt kommittén, både offentliga och enskilda skolor ha.