sou · GQB327d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi menar att det är viktigt att dessa beställningar just upphandlas och läggs ut på olika forskare, och inte utförs av fast anställda medarbetare inom . Med ett sådant för- farande skulle en nära kontakt mellan språkvården och språkforsk- ningen främjas. Vi återkommer i finansieringskapitlet till storleken på dessa resurser. Detta förslag innebär att också måste ha kompetens att initiera och genomföra dessa beställningar och att ta hand om resultaten. Det bör dessutom finnas en beredskap inom att genomföra olika regeringsuppdrag inom det språkpolitiska om- rådet. Vi föreslår att språkråd ges de uppgifter inom funktionen internationellt samarbete som framgår av kapitel 19. Vi menar att 0,5 årsarbetskrafter tills vidare bör avsättas för detta. Vår bedömning: bör behålla sin språkvård. Språkvård med anknytning till EU bör vara en viktig uppgift för . bör behålla sin språkvård har en egen språkvård i form av språkexperterna vid granskningsenhet och i Förvaltnings- avdelningen. Deras verksamhet har stor betydelse för utvecklingen av de texter som produceras inom , bl.a. lagar, förordningar, propositioner och direktiv, som i sin tur har stor be- tydelse för språket på myndigheterna. ger ut handböcker och riktlinjer till myndigheter och kommittéer som behandlar utformningen av föreskrifter, remissvar och betänkanden och ger också ut skrivregler för förvaltningen, Myndigheternas skrivregler. Enligt vår bedömning är det av stor vikt att behåller denna språkvård. språkvård bör ha ansvaret för språkvård med anknytning till EU Även språkvård med anknytning till EU har påbörjats inom . har resurserna inom Justi- tiedepartementets granskningsenhet förstärkts med en årsarbets- kraft för dessa frågor. När verksamheten kommit i gång kommer det att krävas ytterligare resurser. Vi anser att det är viktigt att sådana språkvårdande insatser be- drivs just inom . Frågor som rör förhåll- ande till EU-institutioner hanteras naturligen av . är även den centrala instansen när det gäller att ta fram riktlinjer för svenska tjänstemäns arbete med EU-frågor. Det är även som har ansvaret för att granska EG- rättsakter. Det är viktigt att olika frågor kan handläggas snabbt och inom de tidsramar som gäller för beredningen av EU-ärenden i , t.ex. för den språkliga granskningen av EG- rättsakter. torde också vara den aktör som har mest upparbetade kontakter med EU:s olika institutioner och den inrättning som har störst möjlighet att påverka EU:s olika institu- tioner i språkvårdsarbetet. språkvård med EU-anknytning omfattar inte bara departementen utan också tjänstemän från myndigheter som är med i t.ex. arbetsgrupper i kommissionen. När det gäller svenska myndigheters behov av centralt stöd i språkfrågor med EU- anknytning bör därför språkråd ha nära kontakt med . , men även termgrupper, samarbets- grupper och andra bör bistå med hjälp i den mån det behövs. bör t.ex. samordna terminologiarbetet. Detta bör skrivas in i instruktionen till den nya myndigheten. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) skall kommittéer genomföra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar om förslagen i ett betänkande påverkar eller har betydelse för följande: kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda samt samhällsekonomiska kon- sekvenser i övrigt brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags jämställdheten mellan kvinnor och män möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. I detta kapitel lämnar vi våra bedömningar av vilka konsekvenser som våra förslag kan få. Vi inleder med en genomgång av de eko- nomiska konsekvenserna. I avsnitt 21.1 går vi igenom kostnaderna för den nya språkvårdsorganisationen och i avsnitt 21.2 lämnas för- slag till finansiering. I det efterföljande avsnittet 21.3 går vi igenom kostnader för och finansiering av de övriga förslagen inom skilda samhällsområden. I avsnitten 21.4–21.9 redovisar vi de övriga kon- sekvenser som vi har bedömt är relevanta att behandla för att man skall kunna ta ställning till våra förslag. 21.1Ekonomiska konsekvenser – kostnader för ny språkvårdsorganisation 21.1.1Språkpolitik, språklagstiftning och språkvård Vi föreslår i kapitel 16 att språkpolitik skall utgöra ett eget politik- område med egna mål. Förslaget i sig innebär inga merkostnader, vare sig för staten eller andra aktörer. Till olika kostnader leder däremot våra förslag om åtgärder för att ge språkpolitiken det kon- kreta innehåll som fordras för att de språkpolitiska målen skall kunna uppnås. Detta utvecklas i den följande redovisningen. Språklagstiftning och språklig konsekvensbedömning I kapitel 18 föreslår vi att en särskild lag införs som fastställer svenskans status som huvudspråk i . I sig innebär detta inga nya kostnader, vare sig för myndigheter eller andra. Vi föreslår vidare att det i kommittéförordningen skall införas krav på bedömning av språkliga konsekvenser av förslag i betänk- anden. Enligt vår bedömning medför ett sådant krav inga merkost- nader. Konsekvensbedömningar ingår som en naturlig del i utred- ningsarbetet och ett utökat krav på kommittéväsendet bör kunna ställas utan att utredningsresurserna utökas. Nya uppgifter och ny organisation för språkvården Utifrån våra överväganden om ett nytt politikområde, en ny språklag och det faktum att en lång rad nya behov av språkvård har uppstått i samhället lämnar vi i kapitel 20 förslag till en ny språk- vårdsorganisation. En ny statlig myndighet – språkråd – inrättas, bestående av bl.a. nuvarande och . Förändringen av huvudmannaskap innebär i sig inte några mer- kostnader för staten eftersom det endast omfattar den del av den centrala språkvården som redan är statligt finansierad. Men vårt förslag till handlingsprogram innebär också att den nya myndighet- en ges utökade uppgifter, vilket leder till ökade kostnader för stat- en. I genomgången av språkvårdens olika funktioner nedan beräk- nar vi resursåtgången per funktion. Vi vill här för tydlighets skull påpeka att funktionsindelningen inte skall ses som något förslag till intern organisation för språkråd. I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i det korpusarbete som vi föreslår att språkråd skall bedriva. I betänkandet i övrigt lämnas också förslag som berör detta område. skall t.ex. kunna ge råd och stöd till medieföretagen i språkfrågor (kapitel 8) och studera datorkulturens effekter på språket (kapi- tel 10). årsarbetskrafter för den svenska delen av korpusarbetet och årsarbetskrafter för den finska delen. Detta motsvarar i stort de nuvarande insatserna som utförs inom främst korpusområdet av den befintliga personalen i Svenska språknämndens sekretariat och Sverigefinska språknämndens sekretariat. För meänkieli bör inled- ningsvis 1 årsarbetskraft avsättas och för teckenspråket I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i det status- och inlär- ningsarbete som vi föreslår att språkråd skall bedriva. Detta är en förhållandevis ny uppgift för språkvården som ställer krav på ny kompetens och nya resurser. Vi menar att denna del av verksamhet bör växa. Vår bedömning är att re- surser motsvarande 2 årsarbetskrafter inledningsvis bör avsättas för detta. 21.1.4Rådgivning, information och upplysning I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i det rådgivnings-, informations- och upplysningsarbete som vi föreslår att språkråd skall bedriva. I kapitlen i övrigt lämnas också flera förslag som berör detta område: skall verka för ökad med- vetenhet om språkets betydelse i arbetslivet (kapitel 5), ta initiativ till informationsinsatser om våra attityder till språk och språklig variation (kapitel 7) och utarbeta former för att snabbare nå ut till bl.a. medierna med svenska ord och uttryck (kapitel 8). I kapitel 12 pekar vi på att språkvårdens deltagande i den allmänna debatten kring språkriktighetsfrågor, språkutvecklingen och andra aspekter på språket skall förstärkas. Sammanfattningsvis innebär detta ökade krav på arbete med rådgivning, information och upplysning, varför denna funktion måste förstärkas betydligt. Till en början bör resurser som motsvarar minst 2 årsarbetskrafter avsättas för denna funktion. Dessutom bör medel för ökad utgivning av broschyrer etc. beräk- nas. Det bör här påpekas att rådgivning, information och upplys- ning även ingår i övriga funktioner. I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i den terminologi- verksamhet som vi föreslår att språkråd skall ges ansvaret för . I kapitlen i övrigt lämnas också förslag som berör detta område. I kapitel 6 föreslår vi att staten skall ta ansvar för det allmännyttiga terminologiarbetet. skall kontinuerligt följa läget när det gäller svenska datatermer, stödja termsamarbets- grupper, bevaka att flerspråkiga termbaser utvecklas och kartlägga myndigheternas begreppsansvar. skall prioritera arbetet med svenska datatermer (kapitel 10). I kapitel 9 föreslår vi att Sve- rige skall se till att det finns kompetens i för att förse EU:s termdatabaser med svenskt material och att högkvalitativa ordlistor kan skapas. Terminologiverksamhet skall enligt vårt förslag i kapitel 20 ut- göra ett separat verksamhetsområde inom språkråd, men det faktiska genomförandet kommer till största delen att ligga på andra aktörer. Vi utgår från att kommer att vara en av dessa aktörer. har ca 6 årsarbetskrafter till sitt förfogande, vilka finansieras dels genom statsbidrag, dels genom uppdragsintäkter. Den föreslagna organi- sationsmodellen innebär att statsbidraget förs över till språkråds disposition för upphandling av allmännyttig terminologi- verksamhet eller för bidragsgivning till TNC. Vi föreslår en viss förstärkning av detta anslag. Modellen innebär att måste ha kompetens inom terminologiområdet för att kunna ha ett över- gripande ansvar för den allmännyttiga terminologin, stödja mynd- igheternas terminologiarbete och ev. kunna upphandla allmän- nyttigt terminologiskt arbete samt ge stöd till termgrupper m.m. När det gäller stödet till termgrupper bör enligt vår mening t.ex. administrativt stöd kunna ges av språkråd. Vidare måste medel avsättas för att arvodera termgruppernas ledamöter. Att be- tala sådana arvoden är enligt vår mening ett statligt åtagande som bör finansieras genom statsbudgeten och administreras av Språk- rådet. Vi har vidare pekat på att grupperna bör ges resurser för att ta fram underlag m.m. Under utredningsarbetet har den enda med full kraft verkande termgruppen framfört att resursbehovet för en sådan grupp uppgår till . Ett annat exempel är Matematikterminologigruppen som f.n. driver ett pro- jekt inriktat mot matematikterminologi i skolan, vars budget är . Mot bakgrund av de begränsade resur- ser som finns till förfogande gör vi bedömningen att per grupp bör räcka för att få till stånd en fungerande verk- samhet. Om man antar att det kommer att finnas fem sådana termgrupper innebär det en årlig kostnad på . Denna kostnad bör delas mellan staten och när- ingslivet. Staten bör framför allt finansiera arvoderingen av grupp- ernas ledamöter (fem grupper om vardera tio ledamöter à per deltagare och år) och via ge grupperna kostnadsfritt administrativt stöd m.m. Resterande kostnader bör näringslivet och andra intressenter stå för. Enligt vår bedömning bör ges resurser motsvarande 1 årsarbetskraft för rådets egen verksamhet, för termgrupper samt ett anslag för att upphandla terminologi alterna- tivt ge bidrag till som motsvarar en viss höjning av det nuvarande statsbidraget till TNC Vi föreslår att arbetet med att bygga upp en nationell språkbank fortsätter och att Språkbanken vid knyts till språkråd. I kapitel 17 och 19 görs en genomgång av inne- hållet i den föreslagna språkbanksverksamheten. Vi har i våra överväganden kring kostnaden för den fortsatta uppbyggnaden av en svensk nationell språkbank utgått från de kostnadsberäkningar som Norsk Språkråd har gjort i den revidera- de utgåvan av den norska handlingsplanen för IT och språk. Norsk Språkråd menar att arbetet med att bygga upp språkbanken kan delas in i tre faser: 1.Utredning av olika problemställningar. 2.Etablering av en organisation för språkbanken. 3.Uppbyggnaden av själva språkbanken (innehåll, bearbetning, inköp av utrustning). Enligt den norska utredningen skulle en uppbyggnad av en norsk språkbank medföra följande kostnader: Ca för att utreda bl.a. juridiska, or- ganisatoriska och tekniska förhållanden (knappt ett årsverke samt kringkostnader). Ca för att etablera en driftsorganisa- tion som skall samla in, bearbeta och lagra data från forskning och näringsliv och som tillhandahåller materialet för forskning och produktutveckling. För att starta detta arbete behövs sam- manlagt 4 årsverken (en chef, en administratör och två hand- läggare). Dessutom behövs datorer, programvara och licenser. Ca 60–för att insamla och anpassa språkmaterial till språkbanken. Den norska utredningen utgår från att språkbanken skall omfatta minst 100 miljoner ord på vardera bokmål och nynorska samt talmaterial som omfattar minst , fördelat på olika dialekter, kön, åldrar etc. För att genomföra detta beräknar man att det behövs ca 90 årsverken samt datorer och program m.m. för ca . Till detta kommer medel för drift samt utveckling och utbygg- nad av basen. Kostnaden för den löpande driften och friköp av upphovsrätter har inte kostnadsberäknats. För svenskt vidkommande finns redan en mycket god grund till en nationell språkbank, vilket bör medföra utmärkta förutsättningar för detta arbete. När det gäller de två första punkterna – utredning och upprättande av en driftsorganisation – måste för svensk del naturligtvis beaktas att det redan finns en fungerande organisation i , nämligen Språkbanken i . När det gäller den tredje punkten gör vi bedömningen att det redan finns mycket språkresurser, både vid Språkbanken (ca 75 miljoner ord) och på andra håll. Att samla länkar till befintliga material torde i sig inte vara förenat med några stora kostnader. Material finns redan vid olika universitet och forskningsinstitu- tioner m.m. som bör kunna utnyttjas. Jämfört med den kostnads- beräkning som Norsk Språkråd har gjort måste man för svensk del dessutom beakta att kostnaderna för att utveckla en språkbank för norska torde vara högre än för många andra språk på grund av att har två officiella skriftspråk och att bruket av dialekter är mer utbrett än i . En viss del av det svenska material som finns är inte allmänt tillgängligt. Det finns behov av ekonomiska resurser för att lösa rättighetsproblem i syfte att göra så många språkresurser som möj- ligt allmänt tillgängliga. Det är svårt att uppskatta kostna- derna för detta eftersom underlag saknas. Inte heller den norska utredningen har kunnat uppskatta kostnaden för detta. Det bör därför bli en första uppgift för språkråd att göra en hel- täckande kartläggning av vilket befintligt material som finns , både i och i andra länder, och vad det skulle kosta för staten att lösa ut rättigheterna för detta. bör i detta samman- hang överväga olika metoder för att lösa rättighetsproblemen. Till detta kommer att det finns behov att bygga upp språkliga re- surser som inte finns , särskilt inom talspråksområdet. Norsk Språkråd menar att man måste undersöka möjligheterna att kombi- nera olika finansieringskällor, både offentliga och privata. Vi delar denna bedömning och menar att det därför är viktigt att en nation- ell språkbank vidareutvecklas i samarbete med både forskning och näringsliv. När det gäller den del av det fortsatta utvecklingsarbetet som kommer att finansieras med statliga medel gör vi följande bedöm- ning. I kapitel 17 har vi föreslagit att forskning och utveckling inom språkteknologiområdet skall förstärkas. Vi har där bl.a. före- slagit att skall ges i uppdrag att utlysa medel för riktad forskning inom språkteknologiområdet, vilket bör finansi- eras genom omprioriteringar i forskningsbudgeten. Vi menar att bör prioritera medel till forskning som resulterar i framtagande av korpusar. Vi menar vidare att alla offentligt medfinansierade korpusar skall göras allmänt tillgängliga via språkbanken. Detta bör enligt vår be- dömning leda till att språkbanken kommer att byggas ut under de Vidare bör ges vissa resurser för att kunna beställa sådana korpusar som inte kommer fram genom forskningen. Det bör vara en uppgift för språkråd att noga följa utvecklingen inom forskningen och vid behov presentera underlag för regeringen i samband med framtagandet av de årliga budgetunderlagen, om rådet gör den bedömningen att ytterligare särskilda statliga medel måste tillföras området. Vi uppskattar den årliga kostnaden för att lösa rättighetsproblem och för att bygga upp nya språkresurser till . När det gäller frågan om hur många personer som behövs för att utföra de uppgifter som åläggs språkbanksverksamhet gör vi följande bedömning. I den norska utredningen föreslås att det inledningsvis behövs en chef, en administratör och två hand- läggare för driftorganisationen. Vi delar den bedömningen. Vårt organisationsförslag innebär att ledning och administration läggs på gemensamma budget, varför resurser motsvarande två handläggare bör avsättas för språkbanksverksamheten. Vårt organisationsförslag innebär att Språkbanken vid skall föras över till språkråd. Vi utgår från att datorkraft och dylikt överförs till . Att detta sker bör beaktas när det gäller finansieringen av detta förslag. Enligt vår bedömning bör resurser motsvarande 2 årsarbetskrafter avsättas för språkbanksverksamhet. Dessutom bör år- ligen avsättas för att bygga upp kompletterande språkresurser och lösa rättighetsproblem. Ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat skall inrättas inom språkråd. I kapitel 17 och 19 görs en genomgång av inne- hållet i det språkteknologiska arbete som vi föreslår. I kapitlen i övrigt lämnas också förslag som berör detta område, bl.a. skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram m.m. (kapitel 8 och 10). ges i uppdrag att inleda arbetet med att ta fram maskinöversättning för svenska (kapitel 17). skall det språkteknologiska sekretariatet överta detta arbete. Vi föreslår i kapitel 10 att språkvården ges möjlighet att på upp- drag kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra program av språkligt intresse. Vi menar att denna kvalitetsmärkning skall finansieras genom avgifter från programleverantörer och andra. Detta förutsätter att regeringen fattar ett särskilt beslut om att ges denna möjlighet. bör i samråd med Eko- nomistyrningsverket ta fram förslag på hur avgifterna skall sättas. Det ekonomiska målet för verksamheten bör vara att full kost- nadstäckning skall uppnås och att verksamheten inte skall medföra någon vinst. Utifrån de uppgifter som vi har föreslagit att det språktekno- logiska sekretariatet skall ha har vi gjort bedömningen att resurser motsvarande minst 3 årsarbetskrafter inledningsvis bör tillföras för denna verksamhet. I detta ingår även t.ex. behovet av stöd till myndigheterna i språkteknologifrågor. Vi föreslår att maskinöversättning för svenska skall tas fram. I den inledande delen av detta arbete bör det ingå att ta fram ett underlag över bl.a. förväntade kostnader och intäkter. Vi har i våra kostnadsberäkningar utgått från de uppgifter som vi inhämtat under vårt studiebesök vid . Som exempel kan nämnas att det nederländska projektet som refereras i kapitel 17 kostar totalt ca . Det nederländska projektet pågår –2002 och omfattar översättning för nederländska, från och till engelska och franska. Projektet finansi- eras till av företaget och till av offentliga medel (bl.a. och berörda länders regeringar). Enligt vår bedömning bör utvecklingsarbetet genomföras i sam- arbete med andra nordiska länder och/eller i samarbete med EU- kommissionen samt näringslivet (t.ex. något företag som utvecklar maskinöversättningssystem). Innan ett första underlag har tagits fram är det enligt vår bedömning svårt att beräkna kostnaden för detta projekt, men utifrån det nederländska exemplet kan den stat- liga, engångsvisa kostnaden beräknas till . Staten bör dock redan nu reservera medel för denna projektkostnad 21.1.8Centralt stöd till myndighetsspråkvården Vi föreslår att det centrala stödet till myndighetsspråkvården be- hålls och att det utvecklas till nya områden i samband med att an- svaret förs över till språkråd. Förutom de uppgifter som nämns i kapitel 9 och 19 föreslås ett antal nya uppgifter för det centrala stödet i kapitel 6; skall bl.a. kartlägga myndig- heternas begreppsansvar. I kapitel 12 föreslår vi att språkvårds- insatser skall göras för att motverka språkbruk som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor. Vi pekar särskilt på vikten av att myndighetsspråkvården uppmärksammar detta. Statskontoret har betonat att behoven när det gäller myndighets- språkvården är stora, men är de tillgängliga resurserna mycket små. Vi anser att det behövs en ordentlig förstärkning av det centrala stödet till myndighetsspråkvården. Statskontoret har i sin utvärdering angett att den synliga kostnaden för dagens Klar- språksgrupp uppgår till ca för , men att detta bara återspeglar en del av det verkliga kostnadsläget. Stats- kontoret har uppskattat det samlade resursbehovet för det centrala stödet till myndighetsspråkvården till (verkliga kostnader för dagens verksamhet samt kostnader för den tillkom- mande verksamheten). Statskontoret menar att resursramen kom- mer att behöva revideras uppåt, särskilt vid en kommande mer offensiv satsning på stöd till samtliga myndigheter inom den offentliga sektorn. När det gäller stödet i minoritetsspråkfrågor till kommunala och statliga myndigheter i de s.k. förvaltningsområdena gör vi bedöm- ningen att detta inte kommer att bli någon resurskrävande arbets- uppgift. Den del av språkråd som motsvaras av nuvarande bör kunna handlägga stödet för finsk- ans del och den föreslagna funktionen för meänkieli bör kunna bi- stå myndigheterna beträffande detta språk. För samiskans del torde goda kontakter med och dess samiska språkråd be- hövas. Beträffande stödet till myndigheterna i språkteknologiska frågor gör vi bedömningen att detta bör kunna ingå i de uppgifter som det språkteknologiska sekretariatet ges. Angående stödet till myndig- heterna inom terminologiarbetet torde terminologi- handläggare, termgrupperna och möjligheterna att få allmännyttig terminologi från bl.a. kunna utnyttjas. Vi delar Statskontorets uppfattning och föreslår att resurser motsvarande ca 4 årsarbetskrafter ställs till förfogande för stödet till myndighetsspråkvården. Dessutom bör funktionen ha övriga resurser inom till sitt förfogande. Vi utgår från att utåtriktade aktiviteter i form av t.ex. seminarier kommer att vara delvis avgiftsfinansierade. I kapitel 19 görs en genomgång av innehållet i det arbete som vi föreslår att språkråd skall bedriva inom områd- et uppföljning och utvärdering. Där föreslås även att ges resurser för att upphandla kvalificerade utredningar. Arbetet med uppföljning och utvärdering kan initieras antingen av eller av allmänheten genom anmälningar till Språk- rådet. När det gäller den första delen, dvs. uppföljning och ut- värdering som initieras av , är det svårt att uppskatta vilken omfattning uppföljning och utvärdering av hur författnings- bestämmelser och andra regler fungerar inom språkområdet bör ha. Det bör vara som självständig myndighet som bedömer detta. Vi utgår i våra kostnadsberäkningar från att detta inlednings- vis kommer att koncentreras till de centrala författningarna inom området, dvs. den föreslagna språklagen och minoritetsspråklag- stiftningen. Den andra delen är den som initieras genom kontakter av olika slag från allmänheten. Vi har i detta betänkande tydligt pekat på att alla har rätt till språket. Detta förutsätter att allmänheten kan vända sig till någon statlig instans när man anser att det föreligger fel eller brister av språkpolitisk natur.