sou · GQB374d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta förfarande är obligatoriskt för detaljhandlare som antingen är fysiska personer eller företag vars medlemmar är fysiska personer. Företagen skall ägna sig åt vidareförsäljning av varor dvs. varorna skall vara i samma skick vid försäljning som vid förvärv. För- säljningen till andra företagare får under föregående räkenskapsår inte ha överstigit av den totala omsättningen. Schablonbeskattning är inte tillämpligt när aktiviteten avser följande varor: N motorfordon, båtar, flygplan samt tillbehör eller reservdelar till dessa, N smycken, ädelstenar, juveler, pärlor m.m. med några undantag, N lyxiga pälskläder, N konstföremål och antikviteter, N av försäljaren begagnade varor, N redskap och maskiner för biodling och fågeluppfödning, N oljehaltiga produkter som är föremål för speciella skatter, N industritillbehör, N byggnadsmaterial m.m., N mineraler utom kol, N inspelade band och N järn, stål och andra metaller. Förfarandet innebär att handlarna själva får bära kostnaden för ingående mervärdesskatt avseende inköp för aktiviteten. Handlarna lägger moms på sina försäljningar men behöver inte deklarera eller betala in mervärdesskatten. Denna redovisas i stället som en intäkt i verksamheten. Den skatt som belöper på detaljhandelsledet tas i stället in via grossistledet med skattesatserna , och . Grossisten debiterar följaktligen detaljhandlaren såväl vanlig moms som den schabloniserade moms som avser detaljhandlarens utgående skatt. Någon avdragsrätt föreligger inte för sådan moms. Det förenklade förfarandet är frivilligt och kan endast tillämpas av företag inom vissa sektorer. Exempel på sådana sektorer är små restauranger, cafeterior, barer, taxiföretag, åkare, frisersalonger och bilreparatörer. De som har ett alltför stort antal anställda i förhållande till aktiviteten får inte tillämpa systemet (exempelvis högst sex anställda för frisörer och högst fem anställda för bilreparatörer). Systemet kan vidare endast tillämpas av fysiska personer eller av företag som består av fysiska personer. Förfarandet innebär att den beskattningsbara personen debiterar skatt på sina omsättningar enligt gängse regler. Denna skatt redovisas dock inte. Den verkliga utgående skatten beräknas i stället genom en objektiv uppskattning utifrån andra kriterier. Beräkningen kan ske på grundval av vissa parametrar, t.ex. antalet anställda, lokalyta, elförbrukning, lastkapacitet etc. Varje sektor har sina egna grunder för beräkning av skatten. Från den beräknade utgående skatten får avdrag göras för ingående skatt. Den ingående skatten är lika med den skatt som företaget debiterats på sina inköp. Även importskatt får dras av. Modellerna för beräkning av skatten fastställs av och baseras på statistiska och ekonomiska studier av områdena i fråga. Huruvida dessa förenklade förfaranden är tillämpliga på privata föreningar/företag av social karaktär är inte helt klart. Nästan alla sådana föreningar/företag är juridiska personer, bl.a. fonder, kooperativ, civila sammanslutningar och samfund. Endast vissa av dessa enheter omfattas av de förenklade förfarandena. I definieras beskattningsbar person (taxable person) som någon som är eller har skyldighet att vara registrerad till mervärdesskatt. I praktiken innebär detta att företag som utför beskattningsbara transaktioner (taxable supplies) utan skyldighet att registreras är sådana vars årliga omsättning understiger gränsen för momsregistrering, . Frivillig registrering är dock möjlig, och den som registrerats på detta sätt betraktas som taxable person. De engelska reglerna om taxable person bygger således på registreringsskyldigheten. Såvitt framgår är registreringsskyldig- heten i sin tur knuten till att skattepliktiga transaktioner (taxable supplies) sker och att omsättningsgränsen överskrids. Svaret innefattar dock inte några närmare uppgifter om hur definitionen av taxable supplies är utformad. Definitionen av taxable person gör ingen åtskillnad på vinstdrivande och icke vinstdrivande subjekt (non-profit-making organizations). Enligt svaret är detta i överensstämmelse med direktivets bestämmelser. Däremot har man införlivat vissa av undantagen i artikel 13 i den engelska lagstiftningen, enligt följande. Tjänster av fristående grupper (artikel 13 A.1 f) Detta undantag har inte införlivats i engelsk lagstiftning. Skälet är att man inte har lyckats identifiera några av de grupper som undantaget gäller och som inte redan omfattas av andra undantag. Några konkurrensproblem har därför inte uppkommit. Personal för själavård (artikel 13 A.1 k) Efter omfattande efterforskningar har man funnit att religiösa och filosofiska institutioner inte tillhandahåller personal på det sätt som anges i artikel 13 A.1 k. Undantaget har därför inte införts men detta kan ske om behov skulle uppstå. Tjänster och varor mot medlemsavgift (artikel 13 A.1 l) har undantag gällt för medlemsavgifter till fack- föreningar och yrkesorganisationer (professional bodies). Medlemsavgifter till politiska, religiösa, patriotiska, filosofiska, filantropiska och organisationer med medborgarrättsliga syften har dock varit undantagna först från . ansågs medlemsavgifter (förutom till organisationer med med- borgarrättsligt syfte) som icke ekonomisk aktivitet i de fall där medlemmen endast betalade för att möjligheten att delta i verk- samheten och få rapporter om densamma. I andra fall beskattades medlemsavgifter. Förändringen var en följd av dom i mål nr C-45/95. Lydelsen av de inhemska reglerna följer direktivets uppbyggnad och innebär att undantag inte skall gälla när konkurrens- snedvridningar kan uppkomma. Som exempel nämns att undan- taget inte omfattar det fallet att medlemmar bereds gratis inträde till anläggningar, evenemang eller framträdanden om icke-med- lemmar måste betala. Tjänster avseende idrott (artikel 13 A.1 m) Undantaget för tjänster inom idrottsområdet infördes och överensstämmer med direktivet. Såvitt kan utläsas av till svaret bifogad lagstiftning gäller undantaget dels rätten att delta i tävlingar som anordnas av godkända subjekt (eligible bodies), dels gäller tjänster med nära anknytning till idrott och fysisk träning som tillhandahålls av sådana subjekt. Med godkända subjekt avses icke vinstdrivande organisationer som bl.a. inte får dela ut vinst och inte får ha kommersiella syften (not subject to commercial influence). Det finns detaljerade beskrivningar av vad som avses med det senare kriteriet. Tjänster och varor i samband med penninginsamlingsevenemang (artikel 13 A.1 o) Även detta undantag infördes och är tillämpligt på välgörenhetsorganisationer (av vilka det finns ett stort antal i ), icke vinstdrivande idrottsklubbar, kulturella organ som inte är offentliga (jfr artikel 13 A.1 n) samt sådana organ som omfattas av artikel 13 A.1 l. 1.omsättning av varor och tjänster av välgörenhetsorganisationer i samband med insamlingar (fund-raising events) arrangerade för välgörande ändamål, 2.omsättningar av varor och tjänster av ett kvalificerat organ i samband med insamlingar som arrangeras för det syftet (for its own benefit). Med insamlingar avses fester, baler, basarer, shower och liknande föreställningar som arrangeras tillfälligt. Med kvalificerat organ avses icke-vinstdrivande organ som omfattas av undantaget motsvarande artikel 13 A.1 l, alla icke-vinstdrivande organisationer vars huvudsakliga syfte är att tillhandahålla faciliteter för idrott eller fysisk träning och sådana organ som omfattas av p. 2 i grupp 13 (vet ej vad det sistnämnda innebär) Det betonas särskilt att eftersom skattefriheten endast gäller vissa slag av tillfälliga arrangemang så uppstår inga konkurrens- snedvridningar av betydelse. Konkurrenssnedvridningar har endast kunnat observeras i ett särskilt fall, nämligen när det gäller golfbanor som drivs kom- mersiellt. Dessa bedriver också omfattande kampanjer mot det gällande undantaget för medlemsavgifter i golfklubbar. Storbritan- nien har begärt att frågan skall behandlas av EG:s mervärdesskatte- kommitté. Särskilda regler för små företag Den höga omsättningsgränsen på när det gäller skyldigheten att registreras till mervärdesskatt sägs vara ett av de effektivaste sätten att lätta de administrativa bördorna för små företag och för välgörenhetsorganisationer. Även myndigheternas hanteringskostnader reduceras härigenom. Möjligheten till frivilligt inträde har utnyttjats av ca 250 000 företag, inklusive ett antal icke- vinstdrivande organisationer som har både skattepliktiga och skattefria transaktioner (registrering tillåts inte om ett subjekt har endast skattefria transaktioner). har med stöd av artikel 27.5 infört regler som innebär att även om ett företags omsättning överstiger gränsen för registrering, kan företaget begära undantag från skyldigheten om samtliga omsättningar omfattas av en nollskattesats (zero-rated). Därigenom bortfaller avdragsrätten för ingående skatt. I tillämpas även andra förenklade system, såsom att små företag kan redovisa moms utifrån tidpunkten för betalning i stället för tiden för leverans eller fakturering (cash accounting scheme). Uttrycket beskattningsbar person (ty: Steuerpflichtiger) motsvaras i tysk momslagstiftning av begreppet Untermehmer (företagare, näringsidkare). Med Unternehmer avses enligt § 2 i den tyska mervärdesskattelagen den som självständigt utövar näringsverksamhet eller yrkesmässig verksamhet. Sådan verksam- het omfattar all näringsverksamhet eller yrkesmässig verksamhet som drivs av näringsidkaren eller företaget. Som näringsverksamhet eller yrkesmässig verksamhet anses all varaktig verksamhet som syftar till att erhålla inkomster eller att ge vinst. Definitionen motsvarar såvitt avser innehållet artikel 4 i EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Begreppet Unternehmer används även i annan tysk skattelag- stiftning (t.ex. inkomstskattelagstiftningen). Det är dock fråga om självständiga begrepp med olika betydelse. från EG-dom- stolen om begreppets innebörd medför därför inte några problem. Domarna får ingen betydelse för den inhemska lagstiftningen utanför momsområdet. Inrättningar utan vinstsyfte uppfyller enligt § 2 i den tyska mervärdesskattelagen förutsättningarna för att vara näringsidkare eller företag. Sådana inrättningar kan alltså utföra beskattningsbara transaktioner (Ausgangsleistungen) i enlighet med artikel 2.1 i sjätte mervärdesskattedirktivet. Beskattningsbara transaktioner som görs av inrättningar utan vinstintresse är ofta befriade från mervärdesskatt. Motsvarigheter till de undantag som finns i artikel 13 A 1 f, k, l, m och o har införts i tysk mervärdesskattelagstiftning (§ 4 punkterna 14, 18a, 21, 22, 25 och 27). I svaret hänvisas till bifogad lagtext när det gäller den närmare innebörden av dessa undantag. Några konkurrenssnedvridningar till följd av dessa undantag har inte kommit till myndigheternas kännedom. Särskilda regler för små företag Med stöd av artikel 24 i sjätte mervärdesskattedirektivet har infört regler om gräns för beskattning av små företag. Beloppsgränsen uppgår till (ca ) och avser summan av skattepliktiga omsättningar, med avdrag för summan av vissa skattefria omsättningar. Omsättningar som görs av ett företag som omfattas av reglerna är inte skattefria. Det före- ligger dock inte någon skyldighet att redovisa skatten. finns det inte någon rätt till avdrag för ingående skatt. De särskilda reglerna för små företag är också tillämpliga på inrättningar utan vinstsyfte, i den mån skattefria transaktioner inte förekommer (artikel 24.4 i sjätte direktivet). Reglerna i österrikisk lag vad gäller uttrycket beskattningsbar person överensstämmer innehållsmässigt med motsvarande regler i sjätte direktivet (artikel 4 punkterna 1 och 2). Motsvarande begrepp är Steuerpflichtiger. Ett begrepp med samma omfattning är Unternemher (företag). Vad gäller ideella aktiviteter anges följande beträffande aktuella undantag i artikel 13 A.1 i direktivet. Tjänster av fristående grupper (artikel 13 A.1 f) Motsvarigheten i österrikisk mervärdesskattelagstiftning till undangaget för fristående grupper gäller inte generellt utan endast i särskilt reglerade fall. Dessa avser undantag för sammanslutningar av läkare och sammanslutningar av banker och försäkringsbolag. Personal för själavård (artikel 13 A.1 k) Undantaget avseende personal som tillhandahålls av kyrkor etc. synes inte ha införts. Det anges att dessa aktiviteter regelmässigt inte bedöms som yrkesmässiga. Tjänster och varor mot medlemsavgift (artikel 13 A.1 l) Inte heller undantaget avseende omsättningar mot medlemsavgift synes ha införts. Även här anges att de aktuella aktiviteterna regelmässigt inte bedöms som yrkesmässiga. Tjänster avseende idrott (artikel 13 A.1 m) Motsvarande undantag har införts i österrikisk mervärdesskattelag- stiftning. Tjänster och varor i samband med penninginsamlingsevenemang (artikel 13 A.1 o) Undantaget avseende välgörenhetstillställningar etc. synes inte ha införts. Särskilda regler för små företag Enligt anslutningsfördraget med EU har rätt ha skattebefrielse för den vars årliga omsättning understiger ett belopp motsvarande 35 000 ECU (ca ). Sådana bestämmelser har också införts i den österrikiska lagstiftningen. Reglerna om skattebefrielse är tillämpliga även på ideella organisationer och föreningar.