sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är inte några problem att rapportera till och System of Health Accounts. Arbetet med att ta fram producentprisindex ligger utspritt på respektive ämnesenhet. Totalt PPI görs på NR. För industrin finns tre index: producentprisindex, prisindex för inhemsk tillgång samt varuindex för industrivaror. PPI får inte revideras och därför har man utarbetat en analysserie (varuindex för industrivaror), som finns tillbakaräknad till 1995. Referensperiod är den 15 i . Priset som samlas in är det som den senaste kunden fick. Priset rapporteras i norska kronor och med valfri valutakursomräkning. En halv till en årsperson sysslar med företagskontakter. SSB gör kvartalsvisa arbetskraftsundersökningar () och års- visa registerundersökningar. I registerstatistiken skall yrke och av- talad arbetstid ingå . Faktisk arbetstid som efterfrågas av NR saknas dock. Lönestatistiken är årlig. Dessutom finns kvartals- vis löneindex, arbetskraftskostnader och lönesummor från arbetsgivaren. Uppgifter om optioner hämtas inte in, men begränsad information (antal tilldelade ) kommer från Skatte- myndigheten. Prestationsknuten bonus ingår på kvartal och år. Näringsgrenskodningen av nya företag görs av SSB. En vanlig fel- orsak är att verksamheten ändras när arbetet kommit igång på all- var. E-handelsföretagen finns med i registren, dessvärre ofta i fel bransch. Förändrad branschklassificering fångas upp med en årlig blankett till alla företag med fler än ett arbetsställe och till alla före- tag med fler än fem anställda. SSB har normalt reella nedskärningar om 2–2,. Genom att hänvisa till rationaliseringar (2000) kan SSB starta undersökningar utan att ha fått direkt finansiering för dem. I alla uppdragsöverenskommelser står att SSB har rätt att publicera resultaten som officiell statistik. SSB lägger ut allt som publiceras på webbplatsen. Det innebär att det finns mer på webbplatsen än som papperspublikationer. Webb- platsen har mellan 2 och 3 miljoner hits . Utbyggnaden av databaser har påbörjats. Totalt kommer drygt 800 press- meddelanden . Kunderna kan abonnera på nyheter per e- Ekonomisk statistik i tolv länder Presskonferenser har man egentligen bara för kvartalsräken- skaper och konjunkturtendenserna som presenteras av forsknings- avdelningen och generaldirektören varje kvartal. Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 4,5 miljoner, BNP: miljoner. Chef för (): Administrerende direktör . Historia: Första folkräkningen ägde rum och 1876 blev SSB en egen institution. Karaktäristika: har ett centraliserat statistiksystem som till stor del baseras på administrativa register. Det finns en forsknings- avdelning och nära samarbete mellan NR och prognoser. Ansvarsfördelning: SSB är en oberoende myndighet under Finans- departementet. Budget och allmänna ramar bestäms av . Statistiklagen specificerar SSB:s rättigheter och ansvar Ledning: med sju medlemmar (och fem ersättare) och den Administrerende direktören träffas för att dis- kutera och besluta om strategier, budget, årliga arbetsplaner och rapporter. Styrelsen har också en allmän tillsynsroll. Utifrån styrelsens beslut har Administrerende direktör har ansvaret för driften och hur arbetet skall utföras. Ledningsgruppens sex medlemmar träffas . Organisation: Det finns fyra avdelningar: ekonomi, näringar, sociala förhållanden och en forskningsavdelning som är indelade i sektioner. Det finns fem centrala staber: spridning, IT, statistiska metoder, internationell konsultverksamhet och administration. Finansiering: Intäkterna för SSB uppgår till ca NOK 425 miljoner varav uppdrag. Kostnaderna för den officiella statistiken uppgår till NOK 400 miljoner. Prispolicy: Faktiska kostnader för skräddarsydda produkter, margi- nalkostnad för spridning av officiell statistik, gratis via Internet. Personal: SSB har ca 1 040 anställda i och Kongsvinger varav 170 intervjuare. har högre utbildning. Den officiella statistiken omfattar ca 990 anställda. Ekonomisk statistik i tolv länder Den officiella statistiken i produceras av en lång rad olika organisationer: departement, myndigheter och även privata organi- sationer. Den dominerande producenten är den franska statistik- byrån lInstitute National de la Statistique et des Études Économi- ques (INSEE), som står för av statistiken (mätt i antalet anställda). INSEE är en del av det franska Ekonomi- och Finans- departementet. Statistiksystemet hålls ihop av en stark institutio- nell och teknisk samordning som utövas av INSEE och ett natio- nellt statistikråd, CNIS (de l´Information Statis- tique). INSEE´s verksamhet finansieras i huvudsak via stats- budgeten. finansieras via uppdrag. Inom avdelningen för Ekonomiska studier, prognoser och national- räkenskaper finns en enhet som arbetar med analyser och prog- noser. Prognoserna sträcker sig 6 månader framåt i tiden och görs . Man tar fram data för Euroområdet totalt samt f.n. separat för , , och snart . INSEE har också en särskild avdelning som omfattar forskning samt utbildning på akademisk nivå vid två skolor. Det franska statistiksystemet har totalt ca 9 200 anställda. INSEE har 6 400 anställda varav merparten finns i de 24 regionala konto- ren. Inom INSEE tas den ekonomiska statistiken fram i huvudsak inom tre avdelningar. Avdelningen för företagsstatistik producerar struktur- och kunjunkturstatistik, PPI för industrin samt tjänsteprisindex. Vid avdelningen för social och demografisk statistik produceras också KPI och arbetsmarknadsstatistik. Avdelningen för ekono- miska studier, prognoser och nationalräkenskaper ansvarar för national- räkenskaper, analys och prognoser. Viktigt underlag produceras emellertid utanför INSEE. Tullen ansvarar för utrikeshandeln med varor, producerar betalningsbalans och finansräkenskaper, olika departement tar fram statistik för bl.a. offentliga finanser, industriproduktion och arbets- marknad. Dessutom hämtas statistik från branschorganisationer och andra privata producenter. INSEE är således beroende av många externa producenter. Ekonomisk statistik i tolv länder Underlag för IT-statistik insamlas dels löpande, bl.a. i den årliga företagsstatistiken, dels via ad hoc-undersökningar. I företagssta- tistiken ingår bl.a. frågor om företagens försäljning via Internet. Man planerar att lägga in frågor om mjukvaruinvester- ingar. Särskilda undersökningar om IT-användning i företagen m.m. görs bl.a. i samarbete med och . Utvecklingen av tjänsteprisindex pågår sedan början av 1990- talet. har man tagit fram index för sex områden som täcker av tjänstesektorn. Med ett undantag tar man fram indexarna kvartalsvis. Utvecklingsarbetet görs av 9 personer och man avser att öka resurserna. Man räknar med att det tar ca innan ett nytt index kan publiceras. Utvecklingstiden är och därefter vill man ha 6 kvartal beräknade innan publiceringen kan starta. Uppsnabbning av statistiken är inte en stor fråga i . Man avser dock att arbeta med denna fråga i ett EMU-perspektiv. Den splittrade bilden när det gäller ansvaret för statistikinsamling- en försvårar en uppsnabbning. Ett särskilt problem är att grunddata ibland inhämtas från privata arbetsgivare- och branschorganisatio- ner och en uppsnabbning kan kräva att statistiken i stället samlas in direkt från företagen av INSEE. Nationalräkenskaperna produceras inom ramen för ett decentrali- serat system. INSEE samordnar, svarar för definitioner, metoder m.m. och tar fram räkenskaper för företagssektor/näringslivet. En annan avdelning inom tar fram räkenskaper för den offentliga sektorn. tar fram finansiella räken- skaper och betalningsbalansen. Hushållssektorn är en residual. Sam- manlagt arbetar ca 200 personer med nationalräkenskaperna varav ca 115 i INSEE. sysselsätter 70 perso- ner. Resterande arbetar i företagsstatistiken med tillgångs- och användningstabeller, avstämningar m.m. Vid enheten för nationalräkenskaper sammanställs års- och kvar- talsräkenskaper i två skilda system där kvartalsberäkningarna i hög grad är modellbaserade. Årsräkenskaperna kommer i tre versioner. Den första prelimi- nära versionen publiceras efterföljande år, de två följande versionerna publiceras ett resp. . Det första utfallet baseras på korttidsindikatorer, kvartalsvisa momsdata och Ekonomisk statistik i tolv länder andra administrativa källor m.m. Inför den definitiva redovisningen finns fullständig information från skattemyndigheterna tillgänglig. Årsräkenskaperna bygger på tre skilda beräkningar av BNP, dvs. från produktions-, användnings- och inkomstsidan. De tre beräk- ningarna görs och balanseras i en typ av input-output- matris. Man använder kedjeindex. Kvartalsräkenskaperna publiceras i en första version , försörjningsbalansen i fasta och löpande priser. En detaljerad version med institutionella konton kommer . Kvar- talsräkenskaperna beräknas i ett eget modellbaserat system som är skilt från årsräkenskaperna. Man använder tillgängliga korttidsindi- katorer samt annan statistik och information. För saknade indika- torer används ARIMA-prognoser. Lagerstatistik saknas och lager- posten utgör en residual som används för att balansera tillgång och användning. Kvartalsstatistiken anpassas löpande till årsstatistiken med hjälp av ekonometriska modeller för att nå konsistens. Det historiska sambandet mellan kvartals- och årsutvecklingen för en variabel antas gälla även för beräkningsperioden. Ett problem med detta förfaringssätt är att kvartalsberäkningarna kan missa vänd- punkterna i konjunkturen. Denna fråga analyseras. Statistiken publiceras på nivån 40 produktgrupper med eftersläpning. Användare kan beställa mer detaljerad infor- mation. Det finns tidsserier . I det franska systemet sak- nas information om arbetsställen och deras insatsförbrukning. Det saknas också heltäckande information om insatsförbrukningen per produkt. I stället används information om hela företagets verksam- het samt om försäljningen m.m. för att få fram en traditionell in- put-output-tabell. Svårigheten med beräkningarna anses vara att bedöma livslängder för olika kapitalobjekt. Livslängdsantagandena skiljer sig mellan länder och det är svårt att avgöra om man kan anta samma livsläng- der som i vissa andra länder. I samlas information om värdet på bostäder, men för övrigt saknas direkt information om avskrivningstakter för kapitalobjekt. Revideringarna i statistiken har varit relativt begränsade jämfört med andra länder. En förklaring kan vara den anpassning som löpande görs av kvartalsstatistiken till årsberäkningarna för före- gående år. Kvartalsräkenskaperna publiceras dagkorrigerade och säsongren- sade. Beräkningarna utgår från ett basår, f.n. 1995, till skillnad från årsräkenskaperna som använder kedjeindex. Detta ger mindre skill- Ekonomisk statistik i tolv länder nader i tillväxttakten. 15 personer arbe- tar med kvartalsräkenskaperna. INSEE räknar fram förändringstal för den s.k. arbetsproduktivite- ten, dvs. förädlingsvärdet per arbetad timme eller per sysselsatt. Resultaten anses emellertid osäkra, eftersom det är svårt att mäta antalet arbetade timmar och även antalet sysselsatta. Därför läggs inte fokus på dessa tal i någon publikation. Användare kan ändå få tillgång till tidsserier över produktivitetsutvecklingen. För övrigt har vissa produktivitetsstudier genomförts vid avdelningen för ekonomiska studier. När det gäller att beräkna svart ekonomi använder INSEE fasta vikter för skilda sektorer för att korrigera för undertäckningen av de svarta inkomsterna i nationalräkenskaperna. De utgår från ett s.k. benchmarkår, där vikterna bygger på expertbedömningar, eller särskilda studier. Exempelvis har vissa företag undersökts om deras egna uppskattningar av undertäckningen. INSEE räknar med att av BNP utgör svart produktion. Det finns ett begränsat intresse för regionala räkenskaper, främst för att är utpräglat centralstyrt. Viss statistik bryts emel- lertid ned på 20 regioner, exempelvis för privat konsumtion samt förädlingsvärden. Vid INSEE arbetar man med tre huvudundersökningar som gäll- er hushållens inkomster. Den viktigaste är en urvalsundersökning av deklarationer som ger underlag för fattigdomsstudier och jämfö- relser med disponibel inkomst i nationalräkenskaperna. Det hus- hållsbegrepp som används är ett slags kosthushåll. Som konsum- tionsenhetsskala används OECD-skalan men man ser behovet av en nationell skala som bättre speglar utgiftsmönstret i . Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 59,2 miljoner, BNP: 309,8 miljarder. Chef för lInstitute National de la Statistique et des Études Éco- nomiques (INSEE): Generaldirektör . Historia: Den första befolkningsräkningen gjordes 1772, INSEE grundades . Karaktäristika: Det franska statistiksystemet består av ett stort an- tal producenter. Även privata organisationer producerar underlag för den officiella statistiken. En stark institutionell och teknisk samordning utövas av INSEE och CNIS (de l´Information Statistique). Ansvarsfördelning: INSEE är en självständig del av Ekonomi- och . Generaldirektören utnämns av regeringen och kan inte avskedas. De sju avdelningscheferna utses av departe- mentschefen. Verksamheten regleras i statistiklagen . Ledning: Det finns ingen styrelse eftersom INSEE är en del av departementet. Generaldirektören leder verksamheten och bildar tillsammans med de sju avdelningscheferna en ledningsgrupp. Organisation: Under Generaldirektören sorterar sju avdelningar: med budget; Personal och IT; Samordning och internationella relationer; Företagsstatistik; Social och demografisk statistik inkl. KPI och arbetsmarknad; Ekonomiska studier; prog- noser och nationalräkenskaper; Publicering och regional statistik; samt Forskning och egna skolor. INSEE har 24 regionala kontor. Finansiering: Budgeten för INSEE är miljoner. Upp- dragsverksamheten utgör . Kostnaderna för hela statistiksystemet uppgår till ca miljoner. Personal: Det franska statistiksystemet har totalt ca 9 200 anstäl- lda, varav 6 400 i INSEE och 2 800 i andra departement. INSEE har 2 000 anställda vid huvudkontoret i och 4 400 i den regionala organisationen. Ekonomisk statistik i tolv länder Statistikproduktionen i samordnas av The Office for National Statistics (ONS) som också producerar en väsentlig andel av National Statistics(NS). Statistik som produceras utanför ONS, är exempelvis utbildnings-, jordbruks- och utrikeshandelsstatistik. Inom avdelning för ekonomisk statistik bildades The Eco- nomic Accounts Division. Den har ett övergri- pande ansvar för tolkning och analys av statistiken. Vid divisionen arbetar ett tjugotal ekonomer med hög akademisk kompetens. Genom att bevaka förändrade behov av ekonomisk statistik initi- erar ekonomerna nya projekt, som syftar till att möta behoven och därmed förbättra statistiken. Divisionen verkar också för att för- bättra den externa informationen om produktionsmetoder, osäker- hetsintervall, revideringar m.m. ONS har totalt ca 4 000 anställda som arbetar med statistikpro- duktion. Därutöver arbetar ca 600 med folkbokföring. Hela stati- stiksystemet har ca 6 100 anställda. Det är i förhållande till folk- mängden lägst bland de studerade länderna. Under avdelningen för ekonomisk statistik ligger tre undergrupper: , samt Accounts. Totalt arbetar omkring 1 200 personer vid avdelningen. Inom prisstatistiken arbetar 15 personer med att utveckla tjäns- teprisindex (TPI). Parallellt arbetar 17 personer med att vidare- utveckla den relativt nya månadsindikatorn för tjänstesektorn. Mål- sättningen är att täcka in både privat och offentlig tjänstesektor med tjänsteprisindex , för att därigenom kunna för- bättra kvaliteten på volymberäkningarna för tjänsteproduktionen. finns prisindex för ca hälften av den privata tjänstesektorn. använder nationalräkenskaperna åtta av de indexar som tagits fram inom projektet. Normalt tar det två till för att få fram ett nytt prisindex som kan publiceras. Både det nya tjänsteproduk- tionsindexet samt nya tjänsteprisindex publicerades . En stor del av IT-statistiken tas fram inom enheten för ekono- misk analys. Den har startat flera projekt på området med inrikt- Ekonomisk statistik i tolv länder ning på att mäta den s.k. nya ekonomin. Hit hör att mäta och ana- lysera effekterna av IT-användning på ekonomin, såsom effekter på priser, real BNP-tillväxt, investeringar och kapitalstockar, företag och hushåll. Enheten har bl.a. tagit initiativ till ny datainsamling om elektronisk handel för att mäta effekterna av e-handeln på före- tagens utveckling. har ONS även undersökt företagens kvartalsvisa utgifter för mjukvaror och övriga IT- produkter. En uppdelning av maskininvesteringarna på datorer och övrigt ingår. ONS använder också en stor del redan befintlig stati- stik för att mäta påverkan på ekonomin av IT-användningen. Vad gäller uppsnabbning har redan relativt snabb ekonomisk statistik. Exempelvis publiceras ett första utfall för de kvartalsvisa BNP med endast ca en månads eftersläpning. Beräk- ningarna bygger på relativt snabba korttidsindikatorer, både för industrin och för tjänstesektorn. Månadsindikatorn för produk- tionsvolymen i privat tjänstesektor, som tagits fram , är delvis ett led i uppsnabbningen av nationalräkenskaperna. Den är också ett led i arbetet med att täcka in tjänstesektorn bättre i den ekonomiska statistiken. Vid nationalräkenskaperna arbetar omkring 200 personer totalt, varav 85 personer med beräkningarna av nationalräkenskaper och övriga med betalningsbalansstatistik, finansräkenskaper, korttids- indikatorer samt systemutveckling. 35 personer arbetar med input- output-tabeller och sammanvägningar av BNP från produktions- respektive utgifts- och inkomstsidan, 50 med beräkningar av BNP från utgifts- och inkomstsidan, 40 med betalningsbalansen, 40 med korttidsindikatorer samt 30 med programmering, databashantering etc. Man skiljer mellan datasuppliers och compilers å ena sidan och co-ordinators å den andra. De senare har kunskap om de olika underlagen (expenditure/income/output) och hur de bäst stäms av mot varandra. Det hålls särskilda s.k. balancing meetings med dem som ställer samman statistiken och även med ekonomerna från ana- lysdivisionen inom den ekonomiska avdelningen. Kvartalsserier för huvudaggregat för BNP finns , med 1995 som basår. En övergång till kedjeindex i nationalräkenskaper- na görs . Det kommer att kräva nya insatser för att få Ekonomisk statistik i tolv länder fram långa tidsserier. Årsserier finns nu , vilka togs fram . Input-output-tabeller tas fram vid The National Accounts Co- ordination Division, som består av 35 personer. Tabellerna tas en- dast fram i löpande priser och för 123 produktgrupper. Input- output-tabellerna, eller rättare de s.k. tillgångs- och användnings- tabellerna som bygger på input-output-matriser, används alltså ännu inte i de löpande kvartalsberäkningarna av BNP. Ett forsknings- projekt för att beräkna input-output-tabeller i fasta priser har pågått . Målsättningen är att integrera tillgångs- och användningstabeller i det löpande arbetet med att beräkna BNP realt. Vid enheten för ekonomisk analys arbetar två till fyra personer med att utveckla kapitalstocksberäkningarna. ONS använder Per- petual Inventory Method () och linjärt avskrivningsmönster. De studerar även möjligheten till samt effekter av att använda ett geo- metriskt avskrivningsförlopp. ONS har utvecklat en egen modell för att korrigera för att stora delar av kapitalstocken skrotas under djupa lågkonjunkturer. Ekonomerna vid ONS anser att det dess- utom med är svårt att fånga upp snabb teknisk utveckling och ersättning av kapital, vilket ställer ökade krav på snabbare uppdate- ringar av avskrivningstakter. Som underlag för kapitalstocksberäk- ningarna har ONS genomfört en pilotundersökning om existerande kapitalstockar samt byggt upp ett dataregister över företags kapital- tillgångar. Information om revideringspolicyn finns i månadsrapporten . Tre olika uppskattningar av BNP görs . Den första kommer efter och baseras huvudsakligen på korttidsindikatorerna för produktionen inom industrin och tjänstesektorn. Den andra kom- mer och baseras på information om utgifter och inkomster. En avvägning mot produktionssidan görs då också. Den tredje uppskattningen, som baseras på mer fullstän- dig statistik, bl.a. sektorräkenskaperna, kommer . Dessutom görs revideringar av år t-1 samt t-2. Vidare kommer den årliga uppdateringen av tillgångs- och användningstabellerna, inklu- sive input-output-tabeller, för år t-2. Det finns även en policy för hur stora revideringarna får vara. En regel är att estimeringarna för det innevarande året inte får variera för kraftigt. Det finns revision size targets för olika delar av BNP. Ett exempel är att revideringar- Ekonomisk statistik i tolv länder na för BNP-tillväxten bör understiga sex tiondelar som avses. publiceras en artikel i om revideringarna, i vilken det ingår en uppskattning av om det funnits en bias i de första preliminära utfallen. ONS beräknar arbetsproduktivitet både och per syssel- satt. Produktivitetstal publiceras för den privata sektorn och kvartalsvis för hela ekonomin. Produktivitetstalen publiceras separat, men i nära anslutning till publiceringen av nationalräken- skaperna. Det finns en productivity section på hemsidan för den officiella statistiken. har ONS arbetat med att få fram volymmått för pro- duktion inom offentlig sektor. Det finns en styrgrupp med repre- sentanter från , nationalräkenskaperna samt eko- nomer från analysdivisionen för att diskutera utvecklingsarbetet. I takt med att indikatorer av tillfredsställande kvalitet tas fram tas de in i nationalräkenskaperna. baseras av den offentliga sektorn (statliga och kom- munala myndigheter exklusive statliga företag) i nationalräkenska- perna på nya volymberäkningar. Nya indikatorer för av offentlig sektor är nu under utveckling. tar ONS även fram ett index för statlig produktivitetsutveckling. Det kommer att publiceras , som experi- mental serie och skall därefter publiceras en gång . ONS driver vidare ett projekt för att bygga upp hälsoräkenska- per enligt riktlinjer. Arbetet övervakas av en styrgrupp med representanter för ONS, departement, hälsovårdsmyndigheter och forskningsvärlden. Inom ONS bedrivs arbetet som ett tvärpro- jekt och involverar personal från både den ekonomiska och den sociala statistiken. Statistikinsamlingen på det ekonomiska området är koncentrerad till kontoret i . Där sker statistikinsamlingen både för den kortperiodiska statistiken och den årliga strukturstatistiken i en rationell miljö Även om svarsprocenten för företagsstatistiken är hög, 80–, finns vissa problem med att få in uppgifter sär- skilt från stora företag. ONS har därför skapat en särskild grupp på sex till åtta personer, ett s.k. business profile team, som skall ha Ekonomisk statistik i tolv länder närmare kontakter direkt med företagen och lösa problem tillsam- mans med uppgiftslämnarna. ONS ökar nu personalstyrkan inom metodavdelningen till följd av ambitionen att genomföra helhetslösningar för ONS vad gäller informations- och databassystem, klassificeringar, analysredskap, metoder m.m. En övergripande målsättning är att öka konsistens och jämförbarhet mellan olika statistikprodukter. Det gäller även säsongrensningsmetod och behandlingen av tidsserier över huvud taget. Det skall finnas metoder som skall vara standard inom samt- liga statistikområden. har ONS satsat särskilt mycket på att i huvudsak sprida statistik och publikationer gratis via Internet. Månads- publikationen Economic Trends sprids exempelvis huvudsakligen från webbplatsen. Den omfattande spridningen via Internet har lett till att det externa intresset för presskonferenser i samband med publiceringar minskat. Antalet tryckta publikationer har också mins- kat. Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 59,8 miljoner, BNP: 424,1 miljarder. Chef för Office for National Statistics (ONS): National Statiti- cian .