sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Trots detta kommer statistiken fortfarande att redovisas betydligt senare än i . har genom SCB åtagit sig att klara samtliga krav i hand- lingsplanen med ett undantag. har inte har åtagit sig att bi- dra till en snabbstatistik för det harmoniserade konsumentpris- indexet HIKP för EMU-området, vilket inte är ak- tuellt för . har noterats att det krävs ytterligare resurser för att skall kunna leva upp till dessa förpliktelser. Även och har åtagit sig att klara samtliga krav med något undantag. För att skall kunna uppfylla kraven i handlingsplanen behöver följande åtgärder vidtas: Nationalräkenskaperna måste snabbas upp i tre avseenden. En första version skall redovisas , vilket skulle kun- na uppnås genom att ta fram en snabbversion av nationalräkenskaperna liknande den som tas fram . En andra version skall redovi- sas , vilket kräver en uppsnabbning av de ordina- rie nationalräkenskaperna med , mer för andra kvar- talet. Dessutom skall sektorräkenskaper för hushåll, företag och offentlig sektor redovisas , vilket kommer att kräva ett betydande utvecklingsarbete. Statistiken måste snabbas upp från 55 efter periodens slut. För detta område måste en kortperiodisk kvar- talsstatistik utvecklas och publiceras efter kvar- talets slut. bygger de uppgifter SCB levererar till på nationalräkenskaperna. Statistiken måste snabbas upp från 45 efter periodens slut. I planerna ingår att statistiken skall publiceras efter månadens slut. Statistiken publiceras efter månadens slut, vilket klarar kraven . Den täcker emellertid bara mindre delar av tjänstesektorn och måste utvecklas till att täcka större delar. Statistiken måste snabbas upp efter periodens slut. Statistiken måste snabbas upp från 70 efter periodens slut. har genom SCB varit och är fortfarande drivande när det gäller att snabba upp den kortperiodiska ekonomiska statistiken in- om EU. Benchmarkingstudien mellan och och inom EU genomfördes på svenskt initiativ. Initiativet förbereddes av en arbetgrupp, som inkluderade representanter för Finansdeparte- mentet, och . Ordförande i den arbetsgrupp som genomförde studien var SCB:s generaldirektör, som också är vice ordförande vid sidan av generaldirektör i den arbetsgrupp som leder och följer upp implementeringen av handlingsprogrammet för att snabba upp statistiken. Skälet till att SCB har engagerat sig så hårt i denna fråga är att statistiken på EU-nivå är så bristfällig. Statistiken bygger på upp- gifter från 15 länder med 15 olika traditioner på området och med 15 olika sätt att producera statistiken. Det gör att det är svårt att få fram konsistent och snabb statistik på EU-nivå. Det är i sin tur ett problem i synnerhet när det gäller möjligheterna för ECB att föra en välgrundad penningpolitik och därmed finns det en risk för fel- aktiga beslut, som kan få negativa konsekvenser för hela EU inklu- sive . SCB har också haft gott stöd i denna fråga av Finansdeparte- mentet i Ekonomiska och Finansiella Kommittén (EFK) och av regeringen i Rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin), vilket ställer särskilt höga krav på att skall kunna leva upp till de krav som handlingsplanen ställer. 5.5IMF:s syn på ekonomiska statistik () genomförde en stu- die av svensk ekonomisk statistik på ett antal områden. En rap- port1, en s.k. ROSC, Report on the Observance of Standards and Codes, publicerades . Rapporten utgör en sammanfattande bedömning av hur uppfyller IMF:s sär- skilda statistikutgivningsstandard, SDDS2 (Dissemina- tion Standard) kompletterad med en genomgripande bedömning av kvaliteten i statistiken avseende nationalräkenskaper, priser, offent- 1Sweden – Report on the Observance of Standards and Codes (ROSC), International Moneta- ry Fund, 27, 2001. Rapporten kan hämtas i sin helhet från IMF:s hemsida , välj Standards and Codes och sedan Reports on the Observance of Stand- ards and Codes (ROSCs) från menyn. 2En detaljerad beskrivning av SDDS finns på liga finanser, monetär statistik (den s.k. finansmarknadsstatistiken) och betalningsbalans. IMF:s studie är ett led i ett arbete som kommer att omfatta ett stort antal länder. Granskningen omfattar bl.a. statistikens kvalitet, statistiska metoder samt de legala och institutionella ramverken. Arbetet syftar till att höja statistikkvaliteten för att förbättra be- slutsunderlaget i den ekonomiska politiken och bättre kunna före- bygga ekonomiska kriser. är ett av de första länder som har granskats. I rapporten konstateras att den svenska ekonomiska statistiken inom de under- sökta områdena väl uppfyller kraven enligt IMF:s särskilda statis- tikstandard, SDDS. Vissa förslag till förbättringar framförs också. IMF framhåller särskilt att statistiken över den offentliga sektorns ekonomi behöver förbättras för att underlätta möjligheterna till analys av budget- och skuldutvecklingen. I det följande beskrivs kort- fattat huvudpunkterna och de viktigaste slutsatserna och förslagen i studien. Ett avsnitt av rapporten innehåller en bedömning av hur uppfyller den särskilda statistikutgivningsstandarden, SDDS, som IMF introducerade 1996. Syftet med SDDS är att sätta en standard för medlemsländer som utnyttjar eller kan komma att utnyttja de internationella kapitalmarknaderna avseende deras tillhandahållande av ekonomisk och finansiell statistik till omvärlden. Systemet inne- bär att de anslutna länderna löpande uppdaterar IMF:s hemsida för SDDS med vissa metadata om statistiken, bl.a. en publicerings- kalender. Dessutom skall en nationell statistiksamlingssida finnas åtkomlig via länk från IMF:s SDDS-sida. Systemet förväntas för- bättra tillgängligheten till aktuell och utförlig statistik och där- igenom bidra till bedrivandet av en sund ekonomisk politik och till bättre fungerande finansiella marknader. Anslutning till systemet är frivilligt. anslöt sig formellt och började uppdatera metadata på IMF:s hemsida för SDDS . SDDS täcker 18 olika statistikområden inom fyra sektorer av ekonomin (realekonomi, stat och kommun, finansiella marknader och utlandssektorn) jämte befolkning samt identifierar fyra dimen- sioner (statistik, tillgänglighet, integritet och kvalitet) för statistik- Den aktuella studien omfattar dimensionerna statistik (täckning, periodicitet och aktualitet) samt tillgänglighet (publice- ringskalender och samtidig publicering till samtliga användare). IMF konstaterar att uppfyller SDDS-kraven avseende täck- ning, periodicitet och aktualitet på samtliga statistikområden. För 7 av de 18 ingående statistikområdena är periodiciteten högre än kra- ven. Aktualiteten är bättre i nio fall. Kraven på offentliggörande av information om kommande publicering av statistiken uppfylls ock- så. Statistikansvariga myndigheter presenterar publiceringskalend- rar i tryckt form eller på sina hemsidor. Dessutom uppdateras en kalender på IMF:s hemsida. SDDS-kravet om tillgänglighet för all- mänheten uppfylls därmed. I rapporten konstateras också att statis- tiken offentliggörs till alla intresserade parter, dels på den ansvariga myndighetens hemsida, dels på statistiksamlings- sida. uppmärksammar man att underlag på två områden läm- nas till parter utanför statistikproducenten utan att detta finns offi- ciellt dokumenterat. () lämnar viss budgetinformation till före publicering. SCB lämnar visst arbetsmaterial till en begränsad krets av tjänstemän vid några myndigheter som ett led i arbetsprocessen för nationalräken- skaperna. Rapporten innehåller också slutsatser från en grundlig kvalitets- bedömning av statistiken på fem områden: nationalräkenskaper, priser, offentliga finanser, monetär statistik och betalningsbalans. Kvalitetsbedömningen av statistiken följer en modell som utveck- lats av IMF. Bedömningen sker utifrån sex olika aspekter: en av- seende olika förutsättningar för statistikverksamheten och fem kvalitetsaspekter. Bedömningen är även här att statistiken väsent- ligen håller hög standard. I rapporten anges ett antal områden där åtgärder rekommenderas. Några av dessa refereras nedan. När det gäller förutsättningarna för statistiken (Prerequisites of quality) är bedömningen att det finns legala och institutionella ram- verk som stöd för en statistikverksamhet av god kvalitet. En enda myndighet, SCB, borde ges ansvaret för sammanställningen av sta- tistiken över de offentliga finanserna i enlighet med on Statistics (GFS). När det gäller integritet (Integrity) visar alla de fyra studerade myndigheterna (SCB, ESV, RGK och ) professionalism och öppenhet. De har utarbetade etiska regler för personalen. På metodområdet (Methodological soundness) följer nationalräken- skaperna, prisstatistiken och betalningsbalansen internationella rikt- linjer. Den monetära statistiken och särskilt statistiken över de offentliga finanserna skulle enligt rapporten vinna på en närmare anpassning till internationella riktlinjer. Sammanställningen av sta- tistiken för den offentliga sektorn sker inte så att en allsidig analys av finanspolitiken underlättas. Dessutom skulle en konsistent an- vändning av begreppet staten i olika statistiska publikationer vara av värde. När det gäller tillförlitlighet (Accuracy and reliability) är slutsat- sen att grunddata ger ett tillfredsställande underlag för statistik- sammanställning samt att statistiska tekniker och procedurer är av god kvalitet. Sammantaget bidrar detta till hög tillförlitlighet. Sär- skilt för betalningsbalansen och nationalräkenskaperna kan de an- svariga producenterna genomföra och publicera studier och analy- ser av revideringarna i statistiken. Statistikens användbarhet (Serviceability) är god genom att den i allmänhet är relevant, frekvent, aktuell och på andra sätt uppfyller användarnas krav. IMF noterar dock att användare har uttryckt önskemål bl.a. om aktuellare nationalräkenskaper, mer konsistent statistik över den offentliga sektorns finanser och tydligare redo- visningar av revideringsrutinerna för statens finanser och betalnings- balansen. Tillgängligheten (Accessibility) till statistiken är god och servicen till användare är snabb och effektiv. Mer komplett dokumentation om metoder etc. behövs för nationalräkenskaperna och statistiken över statens finanser. Studien redovisar ytterligare ett antal rekommendationer på de enskilda statistikområdena. Generellt pekar man på behovet av tyd- liga upplysningar om tidsseriebrott, bred publicering av standarder för insamling, sammanställning och spridning av den officiella sta- tistiken samt löpande redovisning av studier och analyser av revide- ringar. Slutsatser av IMF:s rapport IMF:s allmänna bedömning av tillståndet för den svenska ekono- miska statistiken är positiv. uppfyller de åtaganden som föl- jer av anslutningen till SDDS. Aktualitet och periodicitet i statis- tiken är i många fall bättre än vad som krävs. Den fördjupade stu- dien på vissa områden av den ekonomiska statistiken visar också att det svenska statistiksystemet fungerar väl enligt IMF:s kriterier. Det finns legala och institutionella förhållanden som stöder insam- ling, sammanställning och spridning av statistik av god kvalitet. Professionalism, användning av internationellt vedertagna metoder, användandet av fullgoda tekniker och processer samt tillgång till källdata bidrar till att den svenska statistiken håller hög kvalitet. På bl.a. följande områden rekommenderade IMF åtgärder som skulle förbättra statistiken och dess användbarhet. SCB borde få ansvaret för en samlad statistisk redovisning av de offentliga finan- serna (enligt GFS, se nedan) och statistiken bör ingå i den officiella statistiken. Studier och analyser av revideringar bör genomföras löpande och användas i statistikprocessen samt publiceras. I de fall spridning av statistiska data sker innan den officiella publiceringen sker bör detta förhållande offentliggöras. Brott i tidsserier till följd av metodändringar m.m. bör tydligt anges i statistiken inklusive de- taljerade förklaringar. Dokumentationen om nationalräkenskaperna och statistiken över de offentliga finanserna behöver göras mer komplett. SCB har i sitt budgetunderlag –2005 föreslagit att SCB får ett samlat ansvar för en redovisning av den offentliga sektorn i enlighet med on Statistics (GFS). När det gäller revideringar har utredningen initierat en studie av revideringarna i de svenska nationalräkenskaperna samt en jäm- förelse med andra länder. Studien redovisas i bilaga 4 till detta be- tänkande och utredningen föreslår att SCB löpande skall redovisa studier och analyser av revideringarna. har redovisat sin revideringspolicy avseende betalningsbalansstatistiken. Formerna för redovisning av revideringar skall övervägas i samband med över- gången till ny statistikinsamling som startar . IMF:s påpekande om att den förhandsinformation som ges till en begränsad krets avseende nationalräkenskaperna och statsbudge- ten skall offentliggöras har följts. Informationen finns nu på IMF:s hemsida för SDDS. Information om tidsseriebrott tas även upp av Utredningen har låtit ta fram en dokumentation över nationalräkenskaperna som presenteras i bilaga 3 till utredningen. Detta kapitel tar upp de områden inom nationalräkenskaperna där utredningen funnit att det finns särskilda behov av förbättringar. Det gäller belysning av beräkningsrutiner, analyser av revideringar, kapitalstocksberäkningar, input-output-statistik, att mäta produk- tivitet inom offentlig sektor, att få fram en snabbindikator för den kvartalsvisa BNP-tillväxten, att snabba upp de kvartalsvisa BNP- beräkningarna och att mäta den svarta ekonomin. I avsnitt 6.9 ges en bakgrund till utredningens överväganden och förslag om att det bör inrättas en na. Dessutom beskrivs i avsnitt 6.10 några ytterligare områden där nationalräkenskaperna skulle kunna förbättras. Det gäller exempel- vis samordning av statistik om produktion, löner och sysselsätt- ning, ökad samordning mellan nationalräkenskaperna och finans- räkenskaperna samt ökat samarbete mellan producenter av primär- statistik och beräkningsansvariga vid nationalräkenskaperna. Enligt utredningens direktiv skall nationalräkenskapernas beräk- ningsrutiner belysas, såsom hur avstämningen sker mellan olika delar i nationalräkenskaperna, vilka regler som gäller för revidering, hur statistiken korrigeras för kalenderuppgifter och för säsongvaria- tioner m.m. Utredningens kartläggning av användarnas behov peka- de också på ett stort behov av information om hur nationalräken- skaperna tas fram, om metoder och beräkningsrutiner. I följande avsnitt redovisas det arbete som utförts på initiativ av utredningen och som resulterat i den dokumentation av nationalräkenskapernas aktuella beräkningsrutiner, som redovisas i en bilaga till föreliggan- de betänkande.1 1 Bilaga 3, Beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna. Dokumentation av NR:s aktuella beräkningsrutiner Det har saknats en aktuell, övergripande och officiell dokumenta- tion av de löpande beräkningarna av nationalräkenskaperna (NR). Förutom att utredningen enligt direktiven skall ta fram en sådan dokumentation pekade utredningens kartläggning av användarnas behov på stor efterfrågan på information om NR:s beräknings- metoder. Därför har utredningen tagit initiativ till att få fram en rapport om beräkningsrutiner och metoder i NR. Rapporten är skriven så att användarna skall få en inblick i hur beräkningarna går till. , tidigare programchef för nationalräkenska- perna, fick i uppdrag av utredningen att skriva rappor- ten om NR:s beräkningsrutiner. Utredningen bestämde, efter syn- punkter från både NR och utredningens experter, om innehåll och disposition av rapporten. I en första version publiceras rapporten som en bilaga till utredningen. Rapporten kommer att finnas till- gänglig på SCB:s webbplats. kommer ansvaret för upp- dateringar av rapporten att ligga hos SCB. Nationalräkenskaperna har själva uttryckt behov av att hålla dokumentationen uppdaterad, både för sin egen personal och för att kunna ge användarna önskad information. Utöver den ovan nämnda rapporten har de svenska national- räkenskaperna tagit fram en dokumentation om de svenska beräk- ningarna av bruttonationalinkomsten (BNI) och BNP i löpande priser, som finns tillgänglig på SCB:s webbplats. Dokumentationen är ett krav från EU och används i första hand för att bedöma om EU-länderna mäter BNI lika i enlighet med det europeiska natio- nalräkenskapssystemet (ENS 95) och om därmed beräkningarna av ländernas bidrag till den gemensamma budgeten blir korrekt, då den baseras på bl.a. BNI. BNI-dokumentationen täcker de årliga definitiva beräkningarna i löpande priser och är mycket detaljerad. Den beskrivning som ges i utredningens rapport om beräkningsrutiner i NR bygger i viss ut- sträckning, när det gäller beskrivningen av grunddefinitioner, källor och beräkningsmetoder, på BNI-dokumentationen. Beskrivningen i är emellertid mer detaljerad. BNI-dokumenta- tionen kommer att uppdateras . Dessutom kommer doku- mentation av beräkningarna i fasta priser enligt EU:s direktiv att färdigställas . Vidare har vid SCB:s avdelning för ekonomisk sta- tistik, gjort en beskrivning av den säsongrensningsmetod som an- vänds för nationalräkenskaperna. Beskrivningen kommer att läggas ut på SCB:s webbplats . Säsongrensningsmetoden sammanfattas också i ett appendix till utredningens bilaga om nati- onalräkenskapernas beräkningsrutiner. Vidare avser nationalräkenskaperna att lägga ut metodrapporter på SCB:s webbplats för ekonomi. Med dessa rapporter an- ser sig utredningen ha belyst nationalräkenskapernas beräknings- rutiner. NR-dokumentation i andra länder Under utredningens besök hos statistikbyråerna i elva länder togs frågan upp om det fanns officiell information för användarna om nationalräkenskapernas beräkningsrutiner. De flesta hade någon form av sådan information. BNI-dokumentationen som beskrivits ovan skall finnas för alla EU-länder. Som exempel kan dokumentationen av nationalräken- skaper nämnas. ger de ut en månadspublikation, Wirt- schaft und Statistik, som också finns tillgänglig från webbplatsen. Där finns bl.a. artiklar om revideringar, statistikomläggningar, meto- der, avstämning och skillnader mellan utbuds- och efterfrågesidan m.m. Många frågeställningar från användarna återkommer och sva- ren finns ofta i artiklar, som redan har skrivits. I stort sett allt om NR:s olika metoder har förklarats i artiklar . Ett forskningsinstitut i har publicerat ett lexikon för nationalräkenskaperna avseende 951. Det har varit till stor hjälp även för NR-personalen. En fördel är att det ger en kortfattad, men innehållsrik faktainformation om detaljer, definitioner, begrepp etc. De olika statistikbyråerna har visat att det finns en rad exempel på olika sätt att informera användarna om nationalräkenskapernas beräkningar. statistikbyrå publicerar exempelvis en rad rapporter om beräkningar i nationalräkenskaperna, bl.a. en rap- port om tillgångs- och användningstabeller. statistikbyrå (ONS) informerar användarna i första hand från webbplatsen. Månadspublikationen Economic Trends tar 1 , tredje upplagan, 2002. Utgiven av Prof. , , Dipl.-Volkswirt , vice- president för Statistischen Bundesamtes, , R. . upp en rad skilda frågor, ibland om metoder som används i national- räkenskaperna. statistikbyrå (INSEE) tar fram en om- fattande rapport, som beskriver nationalräkenskapernas årsberäk- ningar i detalj. Den används endast internt inom nationalräkenska- perna. För övrigt finns en översiktlig rapport om kvartalsräkenska- pernas beräkningar, tillgänglig på INSEE:s webbplats. Statistics informerar användarna om generella metoder, definitioner m.m. i nationalräkenskapernas publikationer. För övrigt får användarna information om metodändringar och dylikt, bland annat i särskilda faktarutor i pressmeddelanden. (), som tar fram nationalräken- skaperna för , publicerade senast en aktuell doku- mentation av NR:s beräkningar. Den ger huvuddragen om beräk- ningsrutiner, visar vilka källor som använts m.m. Dessutom finns en Guide on the National Income and Production Accounts, samt äldre metodpapper. Allt finns på . statistikbyrå ger ut publikationen Concepts, Sources and Methods, som ger en omfattande beskrivning av definitioner, källor, metoder etc. i deras nationalräkenskaper. Den senaste publika- tionen gavs ut . En ny uppdatering skall göras . statistikbyrå publicerar dokumentation av hur NR beräknas, men den är föråldrad och behöver uppdateras. Det finns emellertid viss separat information på webbplatsen, men den är inte samlad i någon publikation. Längst bak i kvartalspublikationerna finns även förklaringar om säsongrensningsmetod, revideringar m.m. arbetar de med att ta fram en första dokumenta- tion av metoden för kapitalstocksberäkningarna. statistikbyrå publicerade senast dokumentation över beräkningsrutinerna i nationalräkenskaperna. Den är inte helt aktuell beträffande vilka indikatorer national- räkenskaperna använder, men beskrivningarna av själva beräknings- rutinerna är fortfarande aktuella. Utöver rapporten finns teknisk dokumentation i databaserna samt från webbplatsen under rubri- ken Om statistiken. I finns viss dokumentation, som omfattar ca 20 sidor i nationalräkenskapernas årspublikation. förlag ger ut en bok1 av , nuvarande chef för den ekonomiska Handelshøjskolens Forlag, 2000. statistiken, som beskriver nationalräkenskapssystemet, beräknings- rutiner etc. Den gavs ut och uppdateras . I direktiven för utredningen står att den skall jämföra de svenska nationalräkenskaperna med andra länders, bl.a. med avseende på revideringarnas storlek. Utredningen har uppdragit åt professor vid SCB att genomföra en sådan studie. vid SCB deltog i arbetet med rapporten, som redovisas som bilaga till utredningen.1 Nationalräkenskaperna har levererat underliggande data och kommenterat en preliminär ver- sion av rapporten. I detta avsnitt redovisas studiens huvudresultat. Vidare har utredningen besökt ett antal länder för att bl.a. stude- ra hur de hanterar sina revideringar. Erfarenheter från andra länder redovisas också i följande avsnitt. Officiella och löpande analyser av de svenska nationalräkenskaper- nas revideringar har inte genomförts löpande inom SCB. Endast ett fåtal studier har gjorts tidigare. Två sådana gjordes i bör- jan av av respektive (se vidare bilaga 4). Båda studierna avser revideringar i de kvartalsvisa national- räkenskaperna . Utredningen sammanfattade i sitt första delbetänkande att mån- ga användare vill att SCB skall redovisa information om osäkerhe- ten i nationalräkenskaperna. Användarna vill exempelvis veta hur stor spridningen av de preliminära räkenskaperna kring det slutliga utfallet har varit. De vill också veta om det finns en tendens att under- eller överskatta BNP i de preliminära nationalräkenskaperna i förhållande till senare utfall. Det bör, menar man, framgå i vilken grad preliminära utfall kan komma att revideras. Det bör också fin- nas mer information om vad revideringarna kan förklaras av. framförde exempelvis att tillförlitligheten i uppgif- terna alltid bör kommenteras. För nationalräkenskaperna, för vilka det är svårt att tillämpa traditionella statistiska osäkerhetsberäk- 1 Se bilaga 4 till föreliggande betänkande, Revisions of Accounts 1980–1998 and an International Comparison, och , . ningar, bör andra former av kvalitativa bedömningar redovisas, menade . ansåg att användarna bör få en beskrivning av såväl revideringar som eventuella avstäm- ningsproblem i nationalräkenskaperna. Även programrådet för eko- nomisk statistik har betonat att revideringar i nationalräkenskaper- na bör kommenteras och publiceras systematiskt. Studie av revideringarna i nationalräkenskaperna I utredningens uppdrag till professor ingick att göra en analys av storleken på revideringarna av olika delar av BNP- beräkningarna från användningssidan för . Dessutom ingick i uppdraget att jämföra revideringarna med motsvarande i de elva länder utredningen har besökt. Som underlag för studien byggdes en databas upp över revide- ringar i nationalräkenskaperna , avseende både års- och kvartalsuppgifter.