sou · GQB387d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är alltså endast övervakningen av svenska organisationer som skall be- handlas. Säkerhetstjänsternas övervakning av utländska organisa- tioner verksamma i som t.ex. olika exilorganisationer och utländska terroristgrupper faller alltså utanför uppdraget och detta även om det i organisationerna ingår också svenska medborgare. Den studie som ägnats åt övervakningen av de svenska Palestina- grupperna utgör i viss mån ett undantag. Kommissionen har emel- lertid bedömt att en sådan studie varit motiverad med hänsyn till gruppernas betydelse för säkerhetspolisens hotbildsbedömning rö- rande vissa svenska vänsterrevolutionära organisationer, ur vilka Palestinagrupperna i betydande utsträckning hämtade sina med- lemmar. Det hot som grupperna skall anses ha riktat mot skall avse rikets inre säkerhet, dvs. Mycket av säkerhetstjänsternas hotbilder med avseende på de politiska ytter- lighetsorganisationerna har emellertid präglats av uppfattningen att dessa medvetet eller omedvetet verkat i främmande makts intresse. De har alltså, enligt denna uppfattning, utgjort redskap för ut- ländsk subversion mot . Denna misstänkta subversiva verk- samhet har uppfattats ha som mål inte främst att under fredsförhål- landen få till stånd en våldsam omvälvning av det demokratiska statsskicket. I stället har säkerhetstjänsterna i mycket uppfattat verksamheten som förberedelser för brott mot rikets säkerhet i en kris- eller krigssituation, t.ex. underrättelseverksamhet, sabotage och defaitistisk propaganda och desinformation före eller i sam- band med ett krigsutbrott. Misstankar har också funnits om att medlemmar i och sympatisörer med organisationer av detta slag bedrivit sådan verksamhet även i fred. Mot denna bakgrund har kommissionen granskat säkerhetstjänsternas övervakning av vissa personer med anknytning till ytterlighetsorganisationer som varit misstänkta för spioneri och andra brott mot rikets säkerhet. Också säkerhetstjänsternas övervakning av fredsrörelserna har av samma skäl gjorts till föremål för kommissionens granskning. Kommissionen skall beskriva i vilken omfattning personer med anknytning till organisationer av åsyftat slag har övervakats och be- lysa vilka person- och sakuppgifter som från tid till annan bedömts relevanta. Det är således inte en uppgift för kommissionen att granska hur säkerhetstjänsterna hanterat enskilda fall, annat än om sådana kan tjäna som exempel på övervakningens omfattning och inriktning. Kommissionen skall vidare utreda vilka metoder som använts för insamling av uppgifter, vilka regler som gällt för verk- samheten samt om reglerna efterlevts. I anslutning härtill vill kommissionen framhålla att den inte sett som sin uppgift att söka klarlägga vilken eller vilka befattningshavare som kan ha begått eventuella fel under tjänsteutövningen. Det är säkerhetstjänsterna som sådana, inte enskilda tjänstemän, som är föremålet för kom- missionens granskning. Kommissionen skall vidare enligt direktiven kartlägga och analy- sera det inbördes förhållandet mellan de organ som bedrivit den författningsskyddande verksamheten samt i vilken utsträckning som det har funnits kopplingar mellan säkerhetstjänsterna och and- ra myndigheter eller organisationer och politiska partier. Samarbe- tet – och motsättningarna – mellan säkerhetstjänsterna har visat sig vara ett fruktbart område att utreda. Frågan om vilka kopplingar som har funnits mellan dessa tjänster och andra myndigheter har av tidsskäl huvudsakligen studerats utifrån inkomna rapporter till sä- kerhetstjänsterna. Några studier av t.ex. kommunikationsverkens arkiv har således inte kunnat genomföras. Vad gäller samarbete med organisationer har kommissionen med hänsyn till de press- uppgifter som förekommit om samarbete mellan säkerhetstjänster- na och vissa näringslivsorganisationer koncentrerat sig på att finna belägg för förekomsten av ett sådant samarbete men med klent re- sultat. Vad slutligen angår samarbete med politiska partier har sam- arbetet med socialdemokraterna stått i förgrunden, vilket inte hind- rat att kommissionen lagt ned åtskilligt arbete på att söka eventuel- la kopplingar också till andra partier. Kommissionen skall också i möjligaste mån redovisa och värdera de avvägningar som gjorts av den politiska, polisiära och militära ledningen . En viktig uppgift för kom- missionen anges vara att värdera de hotbildsanalyser som legat till grund för regeringarnas och säkerhetstjänsternas ställningstagan- den. Redan att redovisa hotbildsbedömningarna har visat sig vara en svår uppgift, eftersom de särskilt under den tidigare delen av granskningsperioden mera sällan finns sammanställda. Med hjälp av annat material och övervakningens faktiska inriktning torde emel- lertid kommissionen ha kunnat göra sig en hygglig bild av hur sä- kerhetstjänsterna såg på ytterlighetsorganisationerna såsom ett hot mot rikets säkerhet. Svårare har det varit att få ett grepp om vilka hotbilder som styrt regeringen, vilket förklaras av att skriftligt ma- terial som belyst detta knappast föreligger. Kommissionens försök att täcka luckan genom att höra ett stort antal förutvarande statsråd och höga ämbetsmän inom har inte varit särskilt framgångsrika. Än mer komplicerat är att värdera hotbildsanalyserna. Sådana värderingar måste rimligtvis utgå från vad som var känt för säker- hetstjänsterna när de gjordes, inte från vad vi vet – eller tror oss veta – . I det sammanhanget kan man inte, utan att bli orättvis, bortse från den antikommunistiska tidsanda som rådde, särskilt under det första decennier. I förlängningen av frågan om kvaliteten på hotbildsanalyserna ligger naturligtvis spörsmålet om det fanns någon påtaglig risk för att hoten skulle komma att förverkligas. Även om vissa hemliga utländska arkiv numera öpp- nats för forskning, måste svaret på frågan om påverkan från främ- mande makt sannolikt ännu bli spekulativt. Kom- missionen har samtalat med ett antal företrädare för organisationer och grupper som varit föremål för säkerhetstjänsternas intresse lik- som med personer som varit engagerade i sådana grupper för att söka få en uppfattning bl.a. om realismen i säkerhetstjäns- ternas bild av det revolutionära hotet. De uppgifter som härigenom inhämtats har inte gett underlag för några säkra slutsatser. Det- samma kan sägas om de böcker som skrivits i ämnet av dem som var med. 3.2Presentation av det skriftliga källmaterialet inklusive gallring Som tidigare nämnts har kommissionen genom särskild lagstiftning (1999:988) givits möjlighet att utan hinder av sekretess ta del av handlingar i svenska myndigheters arkiv som kan antas vara av be- tydelse för kommissionens uppdrag. Detta har medfört att kom- missionen utan dröjsmål och utan förhandsgranskning har kunnat utfå de handlingar som kommissionen önskat ta del av. Det har emellertid överlämnats till kommissionen att avgöra hur omfattan- de arkivgenomgångar som bör göras inom ramen för dess uppdrag och vad som kan lämnas åt pågående och framtida forskning. Kommissionen har inte förvägrats tillgång till något material som den önskat ta del av. Genom lagen har kommissionen också getts befogenhet att före- lägga en enskild person som innehar en skriftlig handling, som kan antas vara av betydelse för utredningen, vid vite att visa upp denna handling. Den förelagde skall dock inte behöva visa upp en hand- ling, som han eller hon inte skulle ha behövt visa upp i en rätte- gång. Detta undantag från editionsplikten har inneburit att kom- missionens möjligheter att mot den enskildes vilja få ta del av t.ex. dagböcker varit begränsade till situationer där det förekommit synnerlig anledning att handlingen företes (jfr 38 kap. 2 § tredje stycket ). Bestämmelsen om editionsplikt har inte utnyttjats av kommissionen. Sannolikt har den dock haft viss bety- delse för kommissionens möjligheter att få ta del av några dagböck- er som deponerats hos allmänna arkiv med förbehåll om att de inte får offentliggöras förrän långt fram i tiden. Kommissionen har genomfört efterforskningar i ett stort antal för dess uppgift centrala svenska arkiv, såväl allmänna som privata. Kommissionen har även utnyttjat dagböcker, memoarer, tidigare utredningar, vetenskapliga arbeten och andra tryckta framställning- ar. Säkerhetspolisens () arkiv Kommissionens arkivgenomgång har i hög grad koncentrerats till . Därvidlag har sak- och personakter med anknytning till övervakade organisationer i stor omfattning studerats. Det- samma gäller de serier av hemliga skrivelser som finns i arkivet. Även det s.k. , som innehåller kvalificerat hemliga hand- lingar, har granskats. I i förvaras också handlingar som enskilda polismän efterlämnat. Av visst värde har därvidlag varit den tjänstedagbok som sektionschefen i Helsing- borg förde . Arkivgenomgångar har även genomförts i vissa sektionsarkiv, nämligen i , , och . Äldre handlingar från sektionerna i och har studerats i i . Militära underrättelse- och säkerhetstjänstens (MUST) arkiv De arkivgenomgångar som f.d. kanslichefen gjort för FUN i samband med dess utredning om den militära underrät- telse- och säkerhetstjänsten har genom försorg kompletterats såvitt avser den militära säkerhetstjänstens arkiv för åren 1981 – 2001. Beträffande vissa äldre arkivserier har också gjort fördjupade genomgångar. En omfattande samman- ställning har gjorts över studien. Också vissa register som förs av MUST och annat material i har studerats. Under kommissionens arbete har MUST på säkerhetsavdelning- ens krigsuppehållsplats påträffat ett omfattande mikrofilmat mate- rial, främst register, som ställts till kommissionens förfogande. I förvaras bl.a. handlingar underrättelse- utredning. Detta, ännu delvis hemliga material, har gåtts igenom och visat sig vara av begränsat värde för kommissionen. I Försvars- departementets arkiv i har diarier över in- och utgående handlingar samt konseljakter för perioden - 1974 studerats. Genomgångarna har tillfört ytterst lite av värde. Dessutom har för- svarsministrarnas möteskalendrar studerats. I har handlingar i arkiven efter försvarsstabens chefs- expedition, försvarsstabens adjutanturavdelning och försvarssta- bens sektion 2 studerats. Syftet har varit att, beträffande grupp B/IB, klarlägga frågor om anslag, rekrytering av personal och i viss mån hur verksamheten har inriktats. I förvaras vidare det mikrofilmade arkivet efter den hemliga underrättelsetjänsten . En del handlingar avser inhämtning av inrikes underrättelser och granskningen av dessa har varit av stort värde för utredningen. handlingar förvaras i samt, såvitt avser tiden , i centralarkiv. I båda dessa arkiv har kommissionen gått igenom handlingar rörande sä- kerhetspolisen. Handlingar från samt äldre hand- lingar från enskilda tjänstemän har studerats vid besök hos Justitie- departementets polis- och åklagarenhet. I cen- tralarkiv förvaras även arkivet efter Neutralitetspolitikkommissio- nen. Uppteckningen av det samtal som Neutralitetspolitikkommis- sionen höll med har varit av värde för bilden av grupp B/IB:s framväxt. På Försvarsdepartementet har diariet över kvalifi- cerat hemliga handlingar studerats fram . Endast en handling av värde har påträffats. har inom ramen för sitt expertuppdrag för kommissionen studerat vissa handlingar i Försvars-, Inrikes- och Utrikesdepartementens arkiv. I förvaras handlingar efter försvarsut- kottets utredning om IB (FöU 1973:25). Materialet sammanställdes av utskottssekreteraren och be- står bl.a. av dennes handskrivna uppteckningar från en rad ut- skottsförhör med personer som , , Bir- ger , och . Detta material har studerats. Vid nämnda tingsrätter har stickprov gjorts i syfte att kontrollera att de ansökningar om telefonavlyssning som återfunnits i arkiv överensstämmer med motsvarande ärenden vid tingsrätten. Vid tingsrätten i har en genomgång av samtliga ärenden som rör kommissionens arbetsområde gjorts. En sådan genomgång har också gjorts vid tingsrätten i beträffande . har för kommissionens räkning genomfört vissa ar- kivgenomgångar i National Archives i . Genomgångar- na har syftat till att utreda dels påståenden om att svenska myndig- heter lämnat ut uppgifter om svenska medborgare till den ameri- kanska underrättelsetjänsten, dels uppgiften att amerikanska krav på säkerhetskontroll ska ha varit av avgörande betydelse för inrät- tandet av grupp B. har för kommissionens räkning genomfört vissa arkivgenomgångar i tyska arkiv. Efter den tyska återförening- en sammanfördes de östtyska partiernas och organisationernas ar- kiv och lämnades i förvaltning av en stiftelse, und der DDR im Bundesarchiv (SAPMO-BA) med säte i . Här återfinns bl.a. arkivet efter det statsbärande partiet i DDR, SED. Arkivet efter partidistriktet i , som ansvarade för de s.k. , återfinns dock i Landesarchiv . Ett tredje arkiv med handlingar från f.d. DDR är det s.k. i . Arkivet förvaltas av en statlig myndighet, für die Unterlagen des Staatssicherheitsdienstes der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik (BstU). Studiet av handlingar i de två förstnämnda arkiven har givit in- tressanta resultat, dock främst avseende de interna partistriderna inom SKP/VPK . Materialet i har däremot inte i nämnvärd utsträckning givit kommissionen någ- ra nya insikter. Den östtyska underrättelsetjänstens intresse för har, i den utsträckning det berört kommissionens uppdrag, också studerats med hjälp av handlingar i . Kommissionen har med hjälp av i för- sökt få tillgång till en rad specificerade dokument i f.d. sovjetiska arkiv. Trots flera påstötningar har kommissionen inte lyckats få ut de önskade handlingarna. 3.2.3Organisationers och enskildas arkiv Arkiv med anknytning till näringslivet I direktiven har angivits att det är en uppgift för kommissionen att granska det samarbete som kan ha förekommit mellan säkerhets- tjänsterna och enskilda organisationer och partier. I syfte att försö- ka klarlägga huruvida sådant samarbete förekommit har kommis- sionen granskat relevanta arkivserier i Svenskt Näringslivs (f.d. SAF och ) och arkiv lik- som i arkivet hos inom Bank och Företagande, det s.k. . Resultatet av dessa arkivgenomgångar har dock varit magert och det framstår som rim- ligt att anta, att det samarbete som bedrivits mellan företrädare för säkerhetstjänsterna och företrädare för näringslivet främst har ägt rum på lokal nivå. Arkivmaterial om sådant samarbete torde därför få efterforskas i respektive företags arkiv snarare än hos de centrala näringslivsorganisationerna. Av tidsskäl har en sådan genomgång inte kunnat genomföras. Det torde dock i stora drag framgå hur detta samarbete har fungerat genom handlingar i . Arkiv med anknytning till arbetarrörelsen En central uppgift för kommissionen har varit att utreda huruvida samarbete förekommit mellan säkerhetstjänsterna och företrädare för arbetarrörelsen. Omfattande arkivstudier har därför genomförts i SAP:s och liksom i personarkiv efter , , och . Begränsade studi- er har gjorts i . Samtliga dessa arkiv förvaras i Arbetarrö- relsens arkiv och bibliotek i och . arkiv är mycket omfattande, vilket har gjort det nödvändigt att koncentrera genomgången av handlingar till vissa serier. volymer som avser IB-affären har därför studerats. De innehåller mestadels pressuttalanden, utskrifter från TV- och radioprogram och brev till från allmänheten. Endast en handling kan sägas ha varit av intresse för kommissionen: en uppteckning från ett samtal som hade med två journalister . Uppenbarligen bandade samtalet, skrev ut det och gav det till . Därutöver har vissa arkivgenomgångar genomförts i VPK:s re- spektive . Vissa enskilda arkiv i har studerats. Det gäller de tidi- gare överbefälhavarna handlingar, främst tjänstedagböcker. Detsam- ma gäller de tidigare försvarsstabscheferna . Kommissionen har fått tillgång till den dagbok som förts av framlidne , som var chef för , liksom dennes enskilda arkiv, handlingar som förvaras hos . Dagbo- ken, som har utpräglad tjänstekaraktär, innehåller uppgifter bl.a. om T-kontorets relationer till såväl den polisiära som den militära säkerhetstjänsten. Studiet av denna har varit av stort värde för kommissionen. Vid handskriftsavdelningen i Lunds Universitetsbibliotek förva- ras framlidne ambassadören dagböcker. Dessa har studerats av kommissionen utan att några mer betydande resultat har vunnits. souschefen vid , , skrev ett manuskript till memoarer, Bilder ur ett liv. Manu- skriptet har ställts till kommissionens förfogande av . Det innehåller bl.a. intressanta uppgifter om och verksamhet. Genom tillmötesgående av har dag- böcker i deras helhet kunnat studeras av kommissionen. förde dagbok t.o.m. . Studiet av dagböckerna har givit in- tressanta inblickar i hur regeringen och statsministern uppfattade frågor med anknytning till säkerhetstjänsternas verksamhet. Det har även förekommit att handlingar av skiftande relevans och värde har tillställts kommissionen. Sålunda har förre rikspolis- chefen lämnat in handlingar avseende IB. kan nämnas det enda existerande s.k. kommunkortet, en in- ternutredning om grupp B:s verksamhet samt några PM upprättade av Axel . Kommissionen har också i flera fall hos efterlevande till anställda inom säkerhetstjänsterna efterfrågat handlingar. Så har skett t.ex. avseende och tidigare chefen för försvarsstabens sek- tion II, , i båda fallen med negativt resultat. I några andra fall har kommissionen på så sätt kunnat ta del av handlingar, dock utan att detta har givit några för utredningen särskilt viktiga upplysningar. Gallring av handlingar i En grundläggande princip för gallring av säkerhetspolisens sak- och personakter har varit att handlingar som inte anses ha betydelse för verksamheten får förstöras. Under innevarande år har emellertid detta förhållande förändrats. skall, enligt beslut av , person- och sakakterna bevaras i sin helhet. Ett undantag från denna regel utgör blanketter för regis- terkontroller och viseringar vilka får gallras . har det i olika omgångar skett flera gall- ringar av säkerhetspolisens register. Efter personalkontrollkungö- relsens ikraftträdande förstördes över 100 000 sökingångar till de politiska personregistreringarna. Flertalet poster gällde personer som var registrerade som kommunister. I många fall var det emel- lertid enbart just sökingångarna som gallrades medan själva hand- lingarna, registreringsblanketter, spanings-PM m.m. finns kvar. Det betyder att personerna inte har varit sökbara vid slagningar i sam- band med personalkontroll men att de uppgifter som registrerats har varit tillgängliga för kommissionen. I några fall har emellertid omfattande gallringar genomförts där även de fysiska handlingarna förstörts. Det gäller personer som re- gistrerades för verksamhet i FNL-rörelsen - i den mån sådan verk- samhet var den enda grunden för registrering gallrades handlingar- na . Så är också fallet med personer som registrera- des med verksamhet inom KFML/SKP som grund. När SKP avfördes från de kvalificerat hemliga föreskrifterna rörande registrering påbörjades en gallring av registerposterna som fortsatte . Gallringen av registerposter med anknytning till FNL-rörelsen och KFML/SKP har i viss mån försvårat arbetet med att på individnivå konstatera vilken aktivitet som kunde leda till re- gistrering. Handlingar finns dock bevarade i sådan utsträckning att kommissionen ändå kunnat skapa sig en god bild av detta. Åtminstone har de datoriserade sök- ingångarna till de politiska personregistreringarna omprövats då den senaste registrerade aktiviteten är . Om personen vid tiden för registreringen inte fyllt eller om den aktuella uppgiften anses svårbedömd skall sökingången gallras . Femårsregeln gäller även om personen vid tiden för registrering inte har en framträdande roll eller på annat sätt varit aktiv. har även registerposter avseende personer med anknytning till och (r) gallrats ur centralregister. Dessa registreringar ska alltså inte vara sökbara vid registerkontroll. Av hänsyn till kommissionens arbete har dock bevarat de fysiska handlingarna på ett sådant sätt att dessa har kunnat studeras. ska dessa handlingar överföras till . Över dessa gallrade akter har upprättats ett nytt sökbart register vilket innebär att dessa personer fortfaran- de är registrerade, dock inte i centralregistret. gallrades även de promemorior som upp- rättades för personalkontrollen och som bara innehöll uppgifter om personers politiska aktiviteter. Stora delar av det grundmaterial på vilket registreringarna baserades har dock sparats i arkivet. Säkerhetspolisen har mikrofilmat arkivet - un- der senare tid har detta skett systematiskt. I vilken utsträckning dessa mikrofilmer har gallrats i samband med att själva dokumen- ten har gallrats är oklart. Enligt beslut av generaldirektören för skulle den rutinmässiga filmningen av personakter upphöra . Enligt beslutet skulle befintliga mikrofilmer bevaras t.o.m. och därefter förstöras. Beslutets verkställande har uppskjutits i av- vaktan på att kommissionen slutfört sitt arbete. I samband med kommissionens arbete har på krigsup- pehållplats påträffats mikrofiche innehållande dels äldre arkivmate- rial, dels material som filmats och framåt. Huruvida någon gallring sker av detta material är inte känt. Att det äldre ma- terialet, avseende handlingar , innehåller handlingar som har gallrats i står dock klart. Sålunda har exempelvis en äldre akt avseende författaren med make påträffats.1 Varför mikrofichen inte gallrats i samma omfattning som motsvarande dokument i är oklart. Gallring av handlingar i Omfattande gallringar har skett av det äldre arkivmaterialet.2 Riks- arkivet utfärdade föreskrifter angående utgallring inom för- svaret av vissa handlingar upprättade i samband med personalkon- troll och SUA-arbete.3 Dessa föreskrifter ersattes av nya bestämmelser i samma ämne.4 För utredningen relevant offentligt tryck såsom offentliga utred- ningar, regeringspropositioner och betänkanden av riksdagsutskott har studerats. Genom har kommis- sionen erhållit kopior av de riksdagsprotokoll där säkerhetstjäns- ternas verksamhet har behandlats. Den norska till har varit av stort värde för kommissionens arbete. Såväl svensk som utländsk litteratur som belyst underrättelse- och säkerhetstjänst samt ytterlighetsorganisationers verksamhet har studerats. Av särskilt intresse har varit och hemmelige krigen som behandlar de norska sä- kerhetstjänsternas verksamhet . En litteraturlista som inte gör anspråk på fullständighet fogas till betänkandet. 1Ingrid har i ett flertal sammanhang hävdat att den akt över henne som lämnat ut inte är fullständig utan att ytterligare äldre handlingar måste finnas. Säker- hetstjänstkommissionen kan alltså bekräfta att så är fallet. 2Jfr FUN:s rapport s. 40 f. och 47 och till rapporten fogade bilagor över kartläggningen av . 3Riksarkivets gallringsbeslut nr 293, 14.10.1971 4Riksarkivets beslut 1990:124, TFG nr 900053 3.3Erfarenheter av förhör och samtal5 Ett centralt inslag i den särskilda lagen utgörs som nämnts av reg- lerna om förhör under straffansvar. Kommissionen har hållit förhör med omkring 75 personer som antagits kunna lämna uppgifter av betydelse för kommissionens verksamhet. De hörda har främst va- rit politiker i regeringsställning, höga ämbetsmän och nuvarande och tidigare befattningshavare inom säkerhetstjänsterna. Ett tiotal har förhörts vid två eller flera tillfällen. Lagens regler härom ankny- ter nära till vad som gäller om vittne vid domstol. De som hörts av kommissionen har visserligen inte avlagt någon ed men haft samma skyldighet som ett vittne att, som det heter i vittneseden säga hela sanningen och intet förtiga, tillägga eller förändra. Ett brott mot denna skyldighet är belagt med straff. Kommissionen har haft be- fogenhet att förelägga vite för att förmå en person att inställa sig och besvara frågor. Denna möjlighet har behövt utnyttjas endast vid något enstaka tillfälle. En parallell till domstolsförfarandet är att den som skall höras inför kommissionen har rätt till juridiskt biträ- de på statens bekostnad.