sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Man framhöll att denna uppfattning hade starkt stöd hos en stark majoritet av de invånare som hade besökt informationsmöten och som önskade att platsundersökningar skulle komma till stånd. I fråga om Platsvalet ansåg kommun att SKB:s syn hade förändrats från att betrakta goda geologiska förutsättningar som dominerade säkerhetsfaktor till ett synsätt där det räcker att berget duger. Man vände sig mot att SKB hade avfärdat fortsatt studier i kommun med argumentet att berg- grunden är likartad som i Oskarshamnns kommun och att bola- get inte såg anledning att närmare studera transportför- hållandena. Två citat ur yttrandet belyser stämningsläget: Svårigheterna att nå Hultsfred sjövägen torde varit uppenbara även utan en omfattande förstudie. Eller är måhända den säkraste platsen belägen i den kommun som har den högsta procentsatsen ja- sägare? Kommunen redovisade i yttrandet också sin syn på fortsatt loka- liseringsarbete i regionen. Men efterlyste en fördjupning av det regionala perspektivet och framhöll att , som grann- kommun till , påverkas. Denna påverkan gällde inte enbart säkerhetsfrågorna utan också frågor som infrastrukturella satsningar, kollektivtrafik, arbetskraft, utbildning, näringsliv, fastighetsmarknad och rekrytering. Man förordade också ett fortsatt brett och fördjupat MKB-arbete i frågan och med tillämpning av de arbetsmetoder som vuxit fram i samspelet mellan berörda två kommuner och i län (jfr avsnitt 22.2). kommun och kärnavfallsfrågan från mitten av godkände kommunstyrelsen en plan för kommunens fortsatta arbete med kärnavfallsfrågan under återstående del av . Planen innehöll i huvudsak följande. Kunskapsuppbyggnaden skulle fortsätta och breddas, så att samhällsmedborgarna skall vara förberedda och väl upplysta om innebörden av platsundersökningar i grannkommunen och eventuellt i kommun. Arbetssättet där kun- skap, insikt, demokrati och delaktighet utgör grundstenar behålls och fördjupas. SKB:s förstudieredovisning skall avslutas och kompletteras (enligt den tidigare i detta avsnitt redovisade överenskom- melsen mellan SKB och kommunen). delar av förstudiematerialet skall redigeras för använd- ning i kommunens skolor. Erfarenheter från förstudiearbetet, särskilt frågor som berör samspelet mellan kommunens företrädare och allmänheten. Man framhöll att kommun varit unik bland för- studiekommunerna genom att ge intresserade kommuninne- vånare möjligheter att deltaga i förstudieprocessen. Det kan här nämnas att SKB:s rapport (R-01-47) Utflyttarna vad tycker de om kommun? utgör ett resultat av den nämnda överenskommelsen mellan kommunen och bolaget. Vidare kan konstateras att det författades en kandidatuppsats vid samhällsvetenskapliga institutionen vid och där förstudien stod i centrum. Uppsatsens titel är i en beslutsprocess – Ett demo- kratiförsök i kommun. Regeringens beslut med anledning av FUD-K föranledde kommunstyrelsens arbetsutskott att ge kom- munens projektledning för förstudien i uppdrag att fram – 2002 slutföra förstudien och färdigställa even- tuella rapporter och slutdokument. Projektledaren överlämnade till kommunstyrelsen ett förslag om fortsatt lokal informationsverksamhet i kommun . accepterade förslaget med tillägget att verksamheten skulle anpassas till det faktiska läget i lokalise- ringsprocessen och pågå tills föreslagna kommuner hade tagit ställning till platsundersökningar samt planerade geologisk-hyd- rologiska arbeten i kommun hade avslutats. Beslutet förutsatte att verksamheten godtages av berörda myndigheter och finansieras av kärnavfallsfonden. Ett förslag om verksamhetsplan, budget och organisation 2002 för kommunens informationsverksamhet rörande djup- förvar av utbränt kärnbränsle diskuterades och godkändes vid arbetsutskottets sammanträde . Företrädare för kommunen har deltagit i olika aktiviteter som andra kommuner, SKB och berörda statliga myndigheter har ordnat kring kärnavfallsfrågorna. fick kommu- nens förstudiegrupp en inbjudan till överläggningar med SKB. Vid dessa framkom att SKB avser genomföra vissa geo- hydrologiska utredningar inom kommunen. kommun har tills vidare behållit en del av den tidigare förstudieorganisa- tionen. 20.8Kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad Den organisation med fem arbetsgrupper som skapades (avsnitt 20.2) skulle, enligt den kommunala förstudie- organisationens verksamhetsberättelse för , efter en rimlig kunskapsuppbyggnad aktivt kunna verka bland samhälls- medborgarna i den mentala process som är särskilt viktig i en kommun utan tidigare kärnteknisk verksamhet. Grupperna hade alltså ett vidare syfte än att enbart granska olika aspekter av SKB:s arbete i kommunen. I förstudieorganisationens verksamhetsplanering för (upprättad ) finns ett antal uttalanden som kan tolkas som målsättningar för kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad. Några av dessa uttalanden är följande. I det kommunala förstudiearbetet skall den sociala kompe- prioriteras. Samhällsmedborgarnas eventuella oro och frågeställningar skall noggrant bemötas och besvaras. Kommunens lokal- kännedom skall särskilt betonas. Den kommunala förstudiens enskilda medlemmar skall kunna fungera som kontaktytor med samhällsmedborgarna. Vid informationsmöten skall i första hand personer med anknytning till aktuell plats medverka. Expert- och tekniker- stämpeln nedtonas och informationsinsatserna ges en social och demokratisk inriktning. Kunskap, insikt, demokrati och delaktighet är honnörsord i det kommunala förstudiearbetet. Kunskapsnivån höjs successivt genom särskilt riktad utbildning där SKB, Kärnkraftinspektionen och medverkar genom föreläsningar, studiecirk- lar, konferenser och studiebesök. Kommunen väljer kompletterande utbildning genom del- tagande i alternativa seminarier, studiebesök och konferenser. Miljörörelsen och lokala intresseorganisationer skall ges möj- lighet att deltaga i kommunens förstudieverksamhet. skall informera och finnas till hands var än medborgarna befinner sig (gator, torg, idrottsevene- mang, marknader etc.). Om kommun föreslås till en av de platser där SKB önskar utföra platsundersökningar skall samhällsmedborgarna vara mentalt förberedda och väl upplysta om innebörden av ett sådant beslut. Den snäva tidsplanen för framtagandet av den preliminära för- studierapporten i kombination med kommunens förstudiemed- lemmars höga ambitioner att medverka i processen medförde att den utåtriktade verksamheten inte fick den omfattning som planerats. genomförde dock i samarbete med Särskilde rådgivaren, , och informationsmöten i , , , , , och . Särskild information gavs till de remissinstanser för förstudien som så önskat, nämligen en handfull grannkommuner. För- studieorganisationen informerade dessutom över kaffekopp, vid hembesök och lokala träffpunkter. Marknader visade sig vara bra tillfällen att nå en bredare allmänhet. Officiella, utannonserade och välplanerade informationsmöten visade sig nå endast ett fåtal, dock intresserade, samhällsmed- borgare. Uppsökande verksamhet, oväntade fora (marknader, tipspromenader, tävlingar, symöten etc.) samt lokalpressen nådde ett betydligt större antal medborgare. Informationens omfattning och kvalitet blev dock lägre och ytligare. Medlemmar i arbetsgrupperna har i stor omfattning deltagit i studieresor och seminarier inom och utom . Kommunen har också själv stått som arrangör av några större möten, avsedda för både deltagarna i arbetsgrupperna och allmänheten. Sålunda arrangerade man bl.a. ett tvådagars alternativ- seminarium till vilket representanter för och inbjöds. Som framgått av avsnitt 13.3 har kommuner rätt till ersättning från Kärnavfallsfonden för kostnader för informa- tion till allmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. De ersättningar som ut- betalats till kommun från Kärnavfallsfonden har 2001 uppgått till sammanlagt cirka 7,8 mil- joner kronor. Av beloppet avsåg kost- nader för verksamhet som ägde rum . ÖVERSIKT ÖVER KÄRNAVFALLS- FRÅGANS BEHANDLING I ÅTTA KOMMUNER Följande uppslag innehåller en översiktlig bild av tidpunkterna för viktigare händelser i samband med SKB:s förstudier i åtta kommuner inför lokalisering av ett förvar för använt kärn- bränsle. Översikten ansluter till den föregående framställningen av händelseförloppet och omfattar alltså kommunerna Förstudiearbetet har bedrivits på delvis olika sätt i kommunerna. Detta har i viss mån begränsat förutsättningarna för samverkan mellan förstudiekommunerna. Dessa skillnader gäller även vid en jämförelse mellan regionerna (Norduppland, sydöstra manland och nordöstra ). Förstudiekommunerna har deltagit i informationsträffar och seminarier, som bland annat har anordnats av Kärnkraftinspek- tionen, , Särskilde rådgivaren, och . Kommunerna har även deltagit i internationella seminarier, till exempel inom ramen för COWAM (), som vänder sig till europeiska kommuner som berörs av frågan om lokalisering av kärnavfallsanläggningar. Studiebesök vid olika anläggningar inom och i andra länder har också givit många tillfällen till kontakter mellan kommunala politiker och tjänstemän och i samband därmed utbyte av kunskap och erfarenheter av för- studiearbetet. I beredningen av kommunala yttranden och beslut har det skett ett utbyte av beslutsunderlag mellan de olika förstudie- kommunerna i , och . Ett samarbete mellan dessa kommuner påbörjades och fortsatte inom ramen för den bildade Regionala arbetsgruppen för deltagande i lokaliseringsprocessen efter lämplig plats för djupförvar av det använda kärnbränslet (se avsnitt 22.2). 21.2Möten 1999 2001 mellan berörda förstudiekommuner Kommunerna har haft återkommande samråds- träffar i 2001. Det första mötet genomfördes . Därefter har de träffats ytterligare . Vid det första mötet träffa- des enbart kommunpolitikerna, men därefter deltog även tjänste- män från kommunernas referensgrupper. Mötena har ägnats åt aktuella frågor som varit av gemensamt intresse för förstudie- kommunerna, till exempel säkerhets- och MKB-frågor. En form av organiserat samarbete mellan Tierps, och kommuner sker genom den Stra- tegiska gruppen för nordupplandskommunerna. Gruppen är sam- mansatt av kommunstyrelsens ordförande, en ledande kommun- politiker från oppositionen samt kommunchefen i var och en av de tre kommunerna i Norduppland. Gruppen har sammanträtt cirka . Sammanträdena ägnas åt utbyte av erfarenheter och överläggningar i frågor av gemensamt intresse för kommunerna, med syfte att finna former för samarbete över kommungränserna. Efter hand som kommunerna i Norduppland blev föremål för SKB:s förstudier, togs dessa frågor upp på dagordningen. Vid den Strategiska gruppens sammanträde be- slutades att en grupp för norduppländskt samarbete i kärnavfalls- frågor skulle bildas. Strategiska gruppen deklarerade att man inte avsåg att arbeta aktivt med kärnavfallsfrågan samt att samarbets- gruppen skall vara underställd den Strategiska gruppen. Syftet med samarbetsgruppen, som går under benämningen NUSKA (Norduppländskt regionalt samarbete i kärnavfallsfrågor) har varit att stärka och att utveckla samarbetet mellan kommunerna och dessas referensgrupper (NUSKA övertar inte de kommunala referensgruppernas arbete) som SKB genomför undersökningar avseende lokalisering av använt kärnbränsle i regionen. NUSKA-gruppen har bestått av ordföranden och vice ordföranden i de tre kommunernas referensgrupper och dessas sekreterare. Gruppens strategi har varit att planera och samarbeta i informations- och utbildningsfrågor samt att medvetandegöra och engagera grannkommuner, läns- och rikspolitiker i kärn- avfallsfrågan. Handläggningen av remisser är ett område där de berörda norduppländska kommunerna i flera fall har upprättat yttranden baserade på regionala överläggningar kompletterade med kommunspecifika synpunkter. NUSKA har sammanträtt cirka . Gruppen har upphört , då och Tierps kommuner inte längre berörs direkt av fortsatta platsvalsundersökningar. Förutom det regionala samarbetet i regi, har nordupplandskommunerna arrangerat möten med grannkom- munerna samt . kommuns samarbete med sina grannkommuner (, , , , och ) har främst skett genom informationsträffar med respektive kommun. har det även skett ett samarbete med grannkommunerna inom ramen för den så kalla- de Regiongruppen i kommuns förstudieorganisa- tion. Kommunerna har i detta sammanhang representerats av politiker eller tjänstemän. Regiongruppen hade åtta samman- träden . Gruppen medverkade bland annat till ett seminarium för allmänheten om bergtektonik i kom- mun . Samarbetet mellan och kommuner har varit mindre omfattande än samarbetet mellan nordupplands- kommunerna. Under förstudieskedets senare del utvecklades samarbetet mellan och de övriga för- studiekommunerna. kommun medverkade, i samband med sitt eget förstudiearbete, i möten med grannkommunerna . kommun informerade vid dessa möten om den egna förstudie- verksamheten. Detta skedde till stor del . Vid dessa möten, med en grannkommun åt gången, medverkade även , , Sär- skilde rådgivaren och SKB. kommun utvecklade sina kontakter med nordupplandskommunerna. I förstudiearbetet i den nordöstra har även i län deltagit genom två politiska rapportörer. har de fyra kärnkraftskommunerna samverkat inom ramen för ett nätverk, Kärnkraftskommunernas samarbetsorgan, KSO. I detta ingår även . Den aktiva kärnan inom detta samarbetsorgan utgörs av två ledande kom- munpolitiker från var och en av de deltagande kommunerna. Kärnavfallsfrågan har diskuterats inom denna grupp. Särskilt har frågor om KBS-3-metoden, om lokalise- ringen av ett slutförvar och om sättet att hantera frågan inom berörda kommuner diskuterats vid olika möten. Detta har lett till att även företrädare för de båda kärnkraftskommuner som inte är aktuella för lokalisering av ett slutförvar för använt kärn- bränsle, och , har haft en god och fortlöpande insyn i arbetet med att finna en lämplig plats. 22Samspelet mellan kommun och länsstyrelse En översiktlig beskrivning av den centrala roll som länssty- relserna har vid platsvalsprocessen och vid tillståndsprövningen av ett slutförvar för kärnavfall, liksom vid framtida tillsyn av en sådan anläggning, finns i avsnitt 7.6. Den följande framställningen tar sikte på länsstyrelsernas engagemang under förstudieskedet. Detta engagemang bör ses utifrån den roll som kommer att ha med platsundersökningar samt samråd och tillståndsprövningar enligt och andra lagar. För sammanhangets skull återges i det följande en del uppgifter som också finns i andra delar av denna rapport, i första hand avsnitt 5.2, 5.3 och 7.6. Bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag enligt 6 kap. (1998:808) innebär att är den blivande verksamhetsutövarens främsta motpart vid både tidigt samråd och utökat samråd med miljö- konsekvensbedömning som skall föregå ansökningarna om till- stånd enligt och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Samråden skall omfatta projektets lokalisering, om- fattning, utformning och miljöpåverkan. Förutom dessa fyra hörnstenar skall det utökade samrådet fokusera på innehåll och utformning av den miljökonsekvensbeskrivning (MKB), som skall ingå i den blivande verksamhetsutövarens ansökningar om tillstånd. Miljökonsekvensbeskrivningen skall enligt 6 kap. 7 § miljö- balken innehålla en redovisning med avseende på konsekven- serna av alternativa platser och alternativa utformningar (inklu- sive nollalternativet, som innebär att anläggningen inte kommer till stånd). Likaså skall valet av plats motiveras. har dessutom befogenhet att – i samband med beslut att betydande miljöpåverkan kan antas – kräva att miljökonsekvensbeskriv- ningen även skall innehålla en redovisning av andra jämförbara sätt att nå samma syfte. I detta sammanhang skulle ett sådant krav innebära att det använda kärnbränslet tas omhand på annat sätt än som avfall i ett slutförvar av KBS-3-typ eller annan jämförbar typ. Det kan förutsättas att samråder med regeringen innan sådana krav ställs (jfr prop. 1997/98:45, del 2, s. 63 64). När en ansökan om tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. miljö- balken, och även när en ansökan om tillstånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet, har givits in blir det en annan viktig uppgift för att vara remissinstans till miljödom- stolen och , som bereder respektive ärende. kan därefter komma att bli remissinstans även till regeringen när den tagit över hanteringen av dessa ärenden för beslut om tillåtlighet/tillstånd. kom- mer också att vara remissinstans till miljödomstolen och i ett senare skede inför deras ställnings- taganden i fråga om slutliga villkor och godkännanden av miljö- konsekvensbeskrivningen. Vidare bör nämnas tillsynsansvar enligt miljö- balken. Detta ansvar omfattar tillsyn över den miljöfarliga verksamheten och tillsyn över efterlevnaden av vad som beslutats av regeringen med stöd av 17 kap. . I sammanhanget kan också nämnas samord- nande roll i fråga om kunskapsförsörjningen för hushållningen med mark- och vattenresurser. Enligt 6 kap. 12 § skall ställa samman utredningar, program och annat planeringsunderlag som har betydelse för hushållningen med mark och vatten i länet och som finns hos statliga myndigheter. skall också på begäran tillhandahålla sådant plane- ringsunderlag åt kommuner och myndigheter som skall tillämpa , liksom åt den som är skyldig att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning. Även i övrigt skall ta de initiativ som behövs för att bestämmelserna för hushållning med mark- och vatten i skall beaktas i arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar och i tidiga skeden av planerings- skall därvid särskilt verka för att riksintressena tas till vara vid prövning enligt . Länsstyrelserna har deltagit i omfattande samråd med SKB när bolaget tagit fram underlagsmaterial för förstudierna samt deltagit i granskningen av de preliminära förstudierapporterna för respektive kommun. bör också, i enlighet med artikel 5 (2) i direktiv /337/EEG, ändrat genom direktiv /11/EG, uttala sig om vad miljökonsekvensbeskrivningen bör innehålla, om den blivande verksamhetsutövaren begär detta. Då kan behöva ta kontakter med andra myndigheter och särskilt sakkunniga. Länsstyrelsernas roll redan under ett mycket tidigt skede i samband med lokaliseringen av ett djupförvar har uppmärksam- mats av regeringen. I ett beslut (jfr avsnitt 6 och 7.6) uttalade regeringen sålunda att i län som berörs av förstudier, platsundersökningar eller detaljstudie skall ta ett samordnande ansvar för de kontakter med kommuner och stat- liga myndigheter som behövs för att SKB skall kunna ta fram underlag till en miljökonsekvensbeskrivning för prövning enligt 4 kap. naturresurslagen (numera 17 kap. ). Läns- styrelsen bör också enligt regeringsbeslutet ta på sig ett sam- ordnande ansvar för att de kommuner som berörs av plats- valsprocessen skall kunna nära följa SKB:s platsvalsstudier samt för att de skall kunna bedöma och lämna information i frågor om slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Utöver vad som tidigare noterats beträffande länsstyrelsernas roll i förstudiearbetet kan det konstateras att dessa bland annat yttrar sig till i samband med gransk- ningen av SKB:s FUD-rapporter . Denna typ av medverkan omfattar även granskning av kompletterande redovis- ningar från SKB. Det bör även nämnas att länsstyrelserna yttrar sig till respektive regeringen i frågor om ansökningar från kommunerna om särskilda medel ur Kärn- avfallsfonden. Länsstyrelserna deltar även i granskningen av hur dessa medel används i kommunerna och lämnar årliga redo- görelser till . 22.2Länsstyrelsernas samverkan med kommunerna I hade engagemang i förstudie- arbetet i och kommuner varit relativt begränsat. Något regionalt MKB-arbete hade knappast hunnit utvecklas när SKB:s engagemang upphörde som resultat av de kommunala folkomröstningarna (respektive 1997). hade dock, , kallat representanter för kommun till en diskussion om roll. Vid detta möte enades man om att skulle medverka i kommunens arbetsgrupp. kom därefter att spela en aktiv roll vid olika sammankomster i kommunen, liksom i förberedelserna för de kommunala folkomröstningarna. Som framgått av avsnitt 14.2 ledde händelseutvecklingen i de båda kommunerna till att landshövdingen i Väster- bottens län tillsatte två företrädare för länssty- relsen att som ordförande respektive sekreterare ingå i en regio- nal arbetsgrupp för deltagande i lokaliseringsprocessen efter lämplig plats för djupförvar av det använda kärnbränslet. Arbetsgruppen utarbetade en faktasammanställning och analys av- seende förutsättningar att medverka vid omhän- dertagandet av nationens använda kärnbränsle. Kontakter togs också med . föreslog gruppen till SKB att som region skulle utses till ett referensområde där platsspecifika data inhämtas enbart för forskningsändamål. Kommunernas och kontakter med SKB ledde inte till några ytterligare initiativ från bolagets sida. När förstudiearbetet för ett eventuellt slutförvar i inleddes hade regeringen genom sitt beslut uppmanat länsstyrelserna i de län som berörs av förstudiearbetet och senare led i platsvalsprocessen att ta ett samordnande ansvar på regional nivå. i anordnade ett första samrådsmöte som inledning till ett regionalt så kallat MKB-arbete. hölls två möten, åren 1997 1999 ett möte samt två möten. Till mötena kallades före- trädare för och samtliga grannkommuner, länsstyrelserna i och , SKB, , , , Nationelle samordnaren/Särskilde rådgivaren inom kärnavfallsområdet och jämte två lokalavdelningar inom . En följd av händelseutvecklingen i (se avsnitt 18.8) är att denna typ av möten är aktuella. såg som sin uppgift bland annat att se till att underlag tas fram om sådana frågor som behöver belysas i MKB- arbetet. Från början valde dock att inte spela en särskilt aktiv roll i arbetet. planerade man dock för att ta initiativ till ett mer formaliserat samarbete på regional nivå. Vid de regionala samrådsmötena var länsrådet ordförande och en tjänsteman inom markgrupp sekreterare. Mötena ägnades främst åt att utbyta information om det på- gående förstudiearbetet. Redan i inledningen av förstudiearbetet begärde kommunstyrelsen i kommun att i län skulle anordna ett så kallat . Efter för- beredande kontakter med SKB hölls ett första samrådsmöte med referensgrupp i fråga om en eventuell lokalisering av ett djupförvar/slutförvar för använt kärnbränsle i länet på under ordförandeskap av länsrådet. Gruppen har därefter haft möten . Mellan dessa möten har samråd även skett i en särskild arbetsgrupp be- stående av tjänstemän från berörda förstudiekommuner i länet, berörda statliga myndigheter samt SKB. Denna grupp har letts av den tjänsteman på miljöenhet som har tillsyns- ansvar enligt för de nuvarande anläggningarna vid Forsmarks kärnkraftverk inklusive SFR (slutförvar för låg- och medelaktivt driftavfall). Till samrådsmötena med referensgrupp kallades till en början företrädare för kommun och dess grannkommuner , SKB, , , , Nationelle samordnaren/Särskilde rådgivaren, /, , Försvarsmakten (S1/Fo47) och i . Även och i landskapet kallades till mötena. Efter hand som förstudiearbetet utvidgades till Tierps kom- mun och senare även blev också dessa kommuner mer aktivt involverade i arbetet inom referensgrupp och arbetsgrupp. Vidare ökade antalet kommuner som samrådde med. Detta innebar bland annat att även , , och kommuner samt länsstyrelserna i och kallades till referensgruppens samråd. Samråden utgick från samordnande ansvar för dels de kontakter som behövs för att SKB skall kunna ta fram underlag till en framtida miljökonsekvensbeskrivning och dels kommunernas möjligheter att följa platsvalsarbetet samt att bedöma och lämna information i slutförvarsfrågan. Samråds- mötena på har främst ägnats åt att utbyta infor- mation om det pågående förstudiearbetet. Denna ömsesidiga information har av deltagarna bedömts ha stort värde. Utförliga protokoll har förts vid mötena.