sou · GQB395d1 · 2003-01-01 00:00:00 — tillkom då olika for- skare, framför allt historiker och statsvetare, inlett arbeten med projekt som låg nära kommissionens uppdrag. Flera av dessa pro- jekt hade påbörjats inom ramen för det forskningsprogram om svensk militär underrättelse- och säkerhetstjänst som Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet på regeringens uppdrag ut- lyst . Genom att anställa några av forskarna som ex- perter kunde kommissionen tillgodogöra sig deras kunskaper och kompetens och ge dem möjlighet att arbeta med fri tillgång till det relevanta källmaterialet. Resultatet av deras arbete publiceras som bilagor till kommissionens betänkande. Rapporterna har föredra- gits för och diskuterats i kommissionen. Författarna svarar dock själva för sakinnehållet. Det är med andra ord respektive författares analyser, tolkningar och slutsatser som presenteras i rapporterna. Vidare publiceras som bilagor till kommissionens betänkande ett antal rapporter som författats inom kommissionens sekretariat och av enskilda kommissionsledamöter. : Övervakningen av den svenska Den palestinska terrorismen......................................... Den svenska Palestinarörelsens framväxt....................... Hotbild I: Terroraktioner i eller mot ......................... Hotbild II: som bunkringsplats för terrorister ......... 6.3Hotbild III: Enskilda svenskar som understödjer Post- och telefonkontroll av svenska Palestina- bombhot av flygplan.................................... Registrering av deltagare i TV-programmet .............. Registrering av deltagare i ungdomsledarutbildningsresa Utvärdering och slutsatser ........................................... : Hemliga tjänster och det öppna samhället. Vad säger den statsvetenskapliga demokratiteorin?....... Hur bör väktarna vaktas?............................................ Tillämpas detta i praktiken? Vad bör göras? : Det amerikanska spåret. En undersökning av IB:s bildande och eventuella kopplingar till . Stämmer denna förklaring?.................................................... Rapportens syften och frågeställningar ................................ Arkivbilden och periodiseringar............................................ exportkontrollpolitik 1940-1972: en kort militära exportkontroll och (perioden De svenska förfrågningarna om ökad krigsmaterielimport kommer igång (perioden 1954- Förhandlingar inleds ()................ Källor och litteratur .......................................................... - säkerhetspolisen behöver hjälp............. 2.1Vänta , jag känner kanske någon som skulle 2.2 Facket reagerar över anställning......................... 2.3Februari 1975 - kommer i kontakt med Det mystiska stickhålet i gummibälgen ............................... första uppdrag för säkerhetspolisen................... Mitt upp i alltihop - träffar IB-folk ........... sista uppdrag för säkerhetspolisen............... Spelet är förlorat .................................................................... Avslöjandet och dess följder....................................... Saken skall utredas................................................................. Krav på nya utredningar ........................................................ – första konferensdagen.......................... 3.2Den – andra konferensdagen. JO anländer – ........................... 3.7Holmér och till ......239 Den fortsatta händelseutvecklingen...................................... Register och personuppgifter förstörs.......................... Varför skulle konferensen övervakas? PkK och HT 16 ...................................................................... Beslutet att dölja inblandning ................................. Gallringen av register m.m..................................................... Uppgifter lämnade till JO m.m. ............................................ Frågan om åsiktsregistrering vid konferensen ..................... Bilaga 1: Planskisserna ..................................................... Källor och litteratur .......................................................... : Överskottsinformation från telefonavlyssning. Begreppet överskottsinformation m.m. ..................... Avlyssningen av det kommunistiska partikomplexet ...... Telefonavlyssningarna och överskottsmaterialet................. 3.5Hanteringen av telefonkontrollmaterialet inom Avlyssningen av FNL/1968-1975 ...... 4.3Övrigt om avlyssningen av FNL/KFML/SKP- Avlyssningen av SKP 1977 - 1978......................................... Avlyssningen av KFML(r) i ......................... Avlyssningen av KFML(r) i ........................... Avlyssningen i samband med IB-affären 1973 - 1974.. 305 Insamlandet av överskottsinformation ................................. Diverse avlyssningar som genererat Nyttjande av överskottsinformation i samband med Överskottsinformation som grund för nyregistrering ...... De statliga utredningarna .......................................... JK:s utredning om telefonkontroll och BILAGA 1: Närmare beskrivning av överskottsakter, aktuella under avlyssningen av ............ Källor och litteratur .......................................................... Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen blev en central po- litisk stridsfråga i samband med att den s.k. IB-affären rullades upp . IB-avslöjarna - och - kunde peka på flera spektakulära och kanske också olagliga inslag i hur underrättelse- och säkerhetstjänsten agerat gentemot svenska medborgare som stödde palestiniernas sak i Mellanösternkonflik- ten. IB hade t.ex. genom en infiltratör i i . hade inte nöjt sig med att inrappor- tera eventuella hot mot rikets säkerhet från Palestina-aktivisternas sida, menade och . Han hade också i högsta grad på- verkat händelseutvecklingen, t.ex. genom att uppmana till olagliga handlingar och själv ringa och bombhota ett israeliskt El på flygplatsen i . IB anklagades även för att ha hjälpt den israeliska säkerhetstjäns- ten med att utföra inbrott hos palestinier boende i Sveri- ge, överlämnat uppgifter till om svenska medborgare samt att indirekt ha hjälpt att skicka en brevbomb till den ledande palestinske företrädaren , bosatt i . Anklagelsepunkterna kan sammanfattas som att övervak- ningen av Palestinarörelsen i flera avseenden bedrivits på ett olag- Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen ligt sätt, varit ineffektiv samt kränkt enskilda människors integritet och rättssäkerhet.1 Den tog inledningsvis bestämt avstånd från kritiken mot IB och verksamhet i Palestinarörel- sen. Regeringen menade att flera allvarliga terrordåd kunnat för- hindras tack vare de informationer som kommit fram bl.a. genom rapporter. I ett särskilt betänkande från riksda- gens försvarsutskott (nr 25/1973) listades inte mindre än 38 punk- ter med exempel på viktiga informationer om Palestinarörelsens verksamhet som levererat. Informationspunkterna inrymde bl.a. planerade försök att stoppa Israelveckan i , försök att utröna det sionistiska inflytandet inom regeringen, planer på utbildning av svenskar och araber för sabotage mot judis- ka institutioner i samt uppgifter om att två inom den svenska Palestinarörelsen ledande personer haft uppdrag att för den palestinska organisationen räkning mäta avstånd mellan vissa pelare på Lodflygplatsen i i förnekade bestämt sanningshalten i de uppgifter som presenterades i försvarsutskottets betänkande. Debatten om IB och de svenska Palestina-aktivisterna har sin bakgrund i den palestinska befrielserörelsens framväxt . Flera palestinska grupper tvekade inte att an- vända flygplanskapningar och andra terroraktioner som medel för att nå uppmärksamhet för sin sak. Aktionerna genomfördes såväl i som på andra håll i världen. bildades i Sve- rige olika Palestinagrupper och Palestina- kommittéer till stöd för palestinierna gentemot . Den svenska socialdemokratiska regeringens Mellanösternpolitik var vid den här tidpunkten fortfarande högst Israelvänlig. Det var först som PLO och palestinierna fick ökat stöd i den svenska regeringspolitiken.3 IB-avslöjandet innebar att en mängd frågor restes kring hur de svenska säkerhetstjänsterna agerat i samband med övervakningen av Palestinarörelsen. Svaren på frågorna har varit få. I en del avseenden har och bild bekräftats. Vi vet t.ex. att verkligen var IB-agent och verksam inom 1Gunnar verkade också som IB:s agent i KFML, i FNL-grupperna och i Svensk- kinesiska vänskapsförbundet. Se t.ex. Folket i Bild/Kulturfront nr 9, 10 och 1973 samt bok och hotet mot vår säkerhet s 124-139 (1973). 2Försvarsutskottets betänkande angående den militära underrättelsetjänsten m.m. (nr 1973). kommunisterna var inte representerat i försvarsut- skottet. 3Se (1989). Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen en mängd olika vänster- och frontorganisationer, däribland Palesti- narörelsen. har också medgivit att han verkligen ringde och bombhotade ett El Al-plan på flygplatsen i . Men i många avseenden vet vi desto mindre. Vi vet t.ex. inte moti- vet bakom bombhot. Var det ett försök att desavouera den svenska Palestinarörelsen, att uppegga den till våldsamma och olag- liga aktioner? Eller var det, som själv påstår, ett nödvändigt ont eftersom han övertalades att ringa och bombhota av en ledande palestinier och inte vågade neka av rädsla att avslöjas som agent? Vilken typ av uppgifter inrapporterade till IB? Hur hanterade IB därefter dessa uppgifter? Vilka åtgärder vidtog IB och gentemot den svenska Palestinarörelsen, vid sidan av verksamhet? Hur lagliga och hur ändamålsenliga var dessa åtgärder? Svaren på dessa frågor är otvivelaktigt av betydelse för Säkerhets- tjänstkommissionens uppdrag att kartlägga och granska de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet när det gäller hot som härrör ut inrikes förhållanden. Med författnings- skyddande verksamhet menas säkerhetstjänsternas kartläggning av svenska politiska ytterlighetsorganisationer och grupperingar som har bedömts utgöra eller kan komma att utgöra ett hot mot rikets säkerhet.4 Säkerhetstjänsternas verksamhet i en demokrati utspelar sig all- tid i spänningsfältet mellan å ena sidan demokratins krav på öppen- het och medborgerliga rättigheter och å andra sidan säkerhetstjäns- ternas strävan efter sekretess och omsorg om landets säkerhet. I denna studie vill jag utifrån den övergripande problematiken kring spänningen mellan demokratisk öppenhet och nationell säkerhet försöka bringa klarhet i vad som egentligen hände i samband med övervakningen av den svenska Palestinarörelsen . Jag vill beskriva vilka åtgärder som övervakningsorga- nen vidtog gentemot den svenska Palestinarörelsen, vilken typ av sak- och personuppgifter som samlades in och hur dessa uppgifter därefter hanterades. Jag vill genom att analysera säkerhetstjänster- nas hotbild, motiv och rutiner försöka förklara deras agerande gentemot den svenska Palestinarörelsen under dessa år. Därutöver vill jag utvärdera säkerhetstjänsternas agerande gentemot den svenska Palestinarörelsen med avseende på rättssäkerhet och på agerandets effektivitet. 4 Se Direktiv 1999:26: Kommission för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas för- fattningsskyddande verksamhet. Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen Föreliggande studie utgör ett forskningsuppdrag utfört för Säker- hetstjänstkommissionen (dir. 1999:26, prop. 1998/99:140, 1999/ 2000:KU4), i syfte att utgöra en del av underlaget för kommissio- nens betänkande. Forskningsuppdraget består i att kartlägga och granska de svenska säkerhetstjänsternas verksamhet med avseende på övervakning av den svenska Palestinarörelsen, med särskild kon- centration på åren 1965-1980. Studien skall bl.a. beskriva övervak- ningens omfattning, vilka person- och sakuppgifter som bedömts vara relevanta samt vilka metoder som använts för insamling av uppgifterna. Därutöver syftar studien till att belysa frågor kring övervakarnas hotbild och prioriteringar, övervakningsorganens re- lationer till statsmakten samt huruvida uppgifter om svenska med- borgare utlämnats till främmande makt. Flera skäl har legat till grund för min avgränsning av undersök- ningsperioden till åren 1965-1980. Merparten av de kontroversiella och omtvistade händelserna kring övervakningen av Palestinagrup- perna ägde rum under dessa år. Den palestinska befrielserörelsen växte sig stark och deras användande av ter- rorn som politiskt vapen kulminerade under första hälften av 1970- talet. Den svenska Mellanösternpolitiken förändrades kraftigt . betraktades som en konflikt mellan och de arabiska staterna, där skuld- bördan till stor del lades på den arabiska sidan. Palestinierna sågs som en flyktinggrupp och tillskrevs ingen egen roll i konflikten. sågs konflikten i stället som en nationell kon- flikt, mellan och det palestinska folket. Kritiken mot ökade och palestiniernas rätt till statsbildning erkändes. Slutligen finns det också ett pragmatiskt skäl till den tidsmässiga avgräns- ningen. Jag har till mitt förfogande för forskningsuppgiften haft tre månaders heltidsarbete, fördelat halvtid under peri- oden till . Det har då förefallit mig rimligt att koncentrera arbetsinsatsen på de här aktuella åren. är ingen absolut slutgräns. I något enskilt fall har jag valt att föra händelseutvecklingen fram ytterligare in på 1980- talet. Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen Materialet har i första hand hämtats från samt från den mi- litära underrättelse- och säkerhetstjänsten . Jag har haft fri tillgång till de register och till det arkivmaterial som be- hövts för forskningsarbetet. Inte vid något enskilt tillfälle har jag nekats eller mött motstånd när jag begärt ut olika handlingar. I har materialet i huvudsak hämtats ur serien Kampen mellan araber och judar i som jag gått igenom i sin helhet för . Rapporteringen kring den svenska Palestinarörelsen har under dessa år inte samlats i någ- ra egna akter, utan legat inbladad i denna serie.5 Jag har dessutom gått igenom ett hundratal personakter (i huvudsak rörande svens- kar aktiva i Palestinarörelsen samt palestinier verkande i ), s.k. månads- och kvartalsrapporter samt enskilda rapporter.6 Ur har jag gått igenom den s.k. Ö IV-serien Handlingar rörande säkerhetsunderrättelsetjänst.7 Avslutningsvis har jag haft tillgång till Säkerhetstjänstkommissio- nens förhörs- och samtalsuppteckningar med bl.a. ledande politi- ker, militärer, poliser och aktivister. Med några undantag, som jag återkommer till längre fram i texten, är det min bedömning att det samlade materialet utgör en god grund för att genomföra forsk- ningsuppgiften. I texten har jag valt att vid olika tillfällen namnge personer som i någon mening spelat en offentlig roll i politiken och i opinions- bildningen. I övriga fall har jag undvikit att namnge enskilda perso- ner eller valt att ge dem fiktiva namn. Om inget annat uppges, så är det de riktiga namnen som förekommer i texten. I stadgas att kommissio- nen skall granska säkerhetstjänsternas verksamhet med avseende på hot som härrör ur inrikes förhållanden samt att kommissionen inte skall granska den underrättelseverksamhet som avser endast förhål- landen utomlands.8 En distinktion skulle således kunna göras mel- lan säkerhetstjänsternas agerande gentemot å ena sidan svenska medborgare och å andra sidan palestinier boende i men utan 5I slutet av börjar i viss utsträckning arkivera material om Palestinagrup- pernas verksamhet i separata akter. Jag har gått igenom även detta material. 6I återfinns dels ett stort antal av rapporter in extenso, dels den s.k. . skickade sina rapporter till sin kontaktman som sorterade mate- rialet och sände det vidare till IB:s centrala sektioner i , som i sin tur översände det till , där det redigerades till s.k. Ada-rapporter. 7I sökandet efter material har jag haft stor nytta av Evabritta inventeringsrapport till gällande den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens arkiv 1920-1979 samt av över de register som har använts inom den militära säker- hetstjänsten, överlämnad till () . Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen En sådan uppdelning har dock varit ogör- lig, eftersom svenska medborgare i flera fall verkat sida vid sida med personer utan svenskt medborgarskap i de olika organisatio- nerna. Jag har hanterat problemet genom att vid enskilda tillfällen, när det varit av betydelse för förståelsen av säkerhetstjänstens age- rande, ange om de enskilda personerna haft svenskt medborgarskap eller ej. I kapitel tre beskrivs den palestinska terrorismen och de pales- tinska befrielserörelsernas framväxt och verksamhet i slutet av 1960- och . Under dessa år börjar olika pales- tinska grupper agera med betydligt större självständighet i förhål- lande till de arabiska staterna . Med terrorn som vapen försökte olika palestinska grupper vinna uppmärksamhet och stöd åt den palestinska saken. Avsnittet skall tjäna som bakgrund till analysen av de svenska säkerhetstjänsternas hotbild med avseende på risken att den palestinska terrorismen spreds till eller på något annat sätt innebar ett hot mot nationella säkerhet. I kapitel fyra presenteras den svenska Mellanösternpolitikens ut- veckling , med särskild fokusering på åren 1965-1980. förändrades den svenska synen på Palestinafrågan så till vida att palestinierna, som dittills i huvudsak betraktats som en flyktinggrupp vars öde man på humanitära grun- der kunde beklaga, började ses som ett folk med legitima nationella rättigheter, inklusive rätten till egen statsbildning. Den palestinska organisationen tillskrevs också status av det palestinska fol- kets mest auktoritativa talesman. började kritise- ra i betydligt större utsträckning . De svenska sä- kerhetstjänsternas agerande gentemot Palestinarörelsen kan knap- past förstås utan att hänsyn tas till den starkt Israelvänliga svenska politiken som kännetecknade perioden fram till 1973-74. Kapitel fem skildrar den svenska Palestinarörelsens framväxt och utveckling, främst i slutet av 1960- och . Pales- tinarörelsen lyckades aldrig växa sig tillnärmelsevis så stark som t.ex. FNL-rörelsen. I avsnittet analyseras den svenska Palestinarö- relsen omfattning, dess verksamhet och organisation samt dess ideologiska utveckling. Vilken var t.ex. den svenska Palestinarörel- sens syn på terrorn och på terrorns legitimitet? Kapitel sex identifierar de hotbilder som legat till grund för sä- kerhetstjänsternas agerande. Hur bedömde säkerhetstjänsterna ris- ken för terror mot israeliska/judiska eller palestinska mål i eller mot svenska mål i utlandet? Dessutom diskuteras hotbilder i form av enskilda svenskar som understödjer terroristisk verksam- Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen het eller möjligheten av att terrorister använde som bunk- ringsplats. I kapitel sju redovisas den svenska övervakningens utformning med avseende på omfattning och metoder. I vilken utsträckning användes infiltration, post- och telefonkontroll, inrapportering från demonstrationer och offentliga möten, inbrott m.m.? Vilken typ av person- och sakuppgifter inrapporterades och registrerades? I vil- ken utsträckning skickades insamlade uppgifter vidare till främ- mande makt? I kapitel åtta görs en genomgång av beslut om att genomföra post- och telefonkontroll av enskilda personer verksamma i Pales- tinarörelsen. Vilken kvalitet uppvisade det underlag som säkerhets- polisen åberopade som grund för sina framställningar om post- och telefonkontroll? Och var besluten om post- och telefonkontroll rimliga, givet det underlag som inlämnats? I kapitel nio analyseras flera enskilda händelser i samband med säkerhetstjänsternas övervakning av den svenska Palestinarörelsen. En del av dessa händelser har tidigare uppmärksammats och varit kontroversiella, en del av dem har varit okända. Till de tidigare uppmärksammade händelserna hör bombhot mot ett israeliskt El , brevbomsattentaten med den palestinska företrädaren samt den påstådda sammansvärjningen mot förre premiärminister . Bland tidigare ej uppmärksammade händel- ser kan nämnas att IB-mannen bombhotade ytter- ligare ett flygplan och att det bombhotet var i förväg känt och väl förankrat hos IB:s ledning. Jag tänker också kommentera några uppseendeväckande registreringar av enskilda personer på grund av deras deltagande i TV-programmet 1981 samt registrering- en av deltagarna i en kurs för ungdomsledare, som reste till non 1978. I kapitel tio utvärderas de svenska säkerhetstjänsternas agerande gentemot Palestinarörelsen med avseende på rättssäkerhet och ef- fektivitet. Därefter dras några mer övergripande slutsatser om det svenska övervakningssystemet utifrån spänningen mellan demokra- tisk öppenhet och nationell säkerhet. Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen 3 Den palestinska terrorismen mellan och dess arabiska grannstater slutade i ett förödande nederlag för araberna. På erövrade Is- rael och från , från samt från Jordanien.9 Genom ockupationen av arabiska territorier blev geografiskt betydligt mer lättförsva- rat . Men tvingades också hantera om- kring en miljon palestinaaraber som befolkade de ockuperade terri- torierna. Störst betydelse för den fortsatta utvecklingen fick otvivelaktigt palestiniernas återinträde på den politiska arenan. Alltsedan situa- tionen i området stabiliserats krig i samband med delning och den israeliska statens tillkomst, hade palesti- nierna som självständig aktör spelat en endast perifer roll i konflik- ten. Som medborgare i eller geografiskt splittrade i olika flyktingläger under arabiska administrationer hade deras möjlighe- ter att agera politiskt varit små. 1950-talets politiska klimat känne- tecknades också av en arabisk nationalkänsla där tanken på den ara- biska nationen utgjorde en spärr för tanken på palestinierna som ett eget folk med egna nationella aspirationer. förändras emellertid situationen succes- sivt. Självständiga palestinska gerillagrupper började från arabiskt territorium i ökad utsträckning genomföra riktade aktioner mot Is- rael. I ett försök att få kontroll över dessa självständiga palestinska grupper tog de arabiska staterna initiativ till bildandet av PLO 1964. Efter junikriget tilltog inställningen bland palestinierna att de arabiska staterna var oförmögna att tillvarata deras intressen. Geril- lagrupper som Al men även mer militanta och vänsterinrik- tade som och tilltog i styrka och deras aktioner växte i såväl antal som omfattning. blev Al den mest infly- telserika grupperingen inom PLO och tillträdde ord- förandeposten. De arabiska staternas dominans över organisationen var därmed avslutad. 9 Framställningen i detta kapitel bygger, om inget annat anges, på min (1989). Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen kapade (Folkfronten för befriel- se), en liten marxistisk palestinsk kamporganisation, ett El Al-plan och tvingade det att flyga till . Aktionen innebar början till en ny strategi från de palestinska gerillaorganisationernas sida i kampen mot . hade dessa organisationer endast at- tackerat mål inne i . övergick man till att attackera israe- liska mål varhelst man kunde komma åt dem. Även stater som an- sågs stödja gjordes till måltavla. blev genom sin starka uppslutning bakom en självklar sådan, men även t.ex. schwei- ziska och österrikiska flygbolag attackerades för att avskräcka från turism och immigration till Israel.10 fram var det som låg bak- om de flesta av aktionerna. Men efter det blodiga inbördeskriget i 1970-71, då kung fördrev den palestinska geril- lan från jordanskt territorium, framträdde i stället organisationen och tog på sig ansvaret för flertalet av aktionerna. Om Svarta verkligen var en egen, självständig organisa- tion eller om den användes som täckmantel av militanta Al aktivister råder än ingen klarhet.11 Av de mest uppmärksammade aktionerna märktes mordet på den jordanske premiärministern al-Tall i . Premi- ärminister framställdes av Svarta som huvudan- svarig för den jordanska krigföringen mot palestinsk gerilla .