sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — På kommissionens uppdrag lät miljörörelsen i form av , Jordens Vän- ner och framställa en Miljörörelsens alternativa ener- giplan, kallad 1990. I rapporten skisserades ett framtida sam- hälle där kärnkraften stoppades, oljeimporten halverades och älvar- na fick förbli orörda men som ändå inte ledde till minskad indu- striproduktion eller ett svenskt backstugesamhälle. Sektionen i var djupt oroad och framhöll i en PM att det vore intressant att kartlägga politiskt hemvist för dem som varit med om att arbeta fram rapporten. Att en styrning från KAF:s sida var för handen synes inte Umeåsektionen ha tvekat om. Rapporten hade tryckts på samma tryckeri som KAF använde och man menade att av dem i som jobbade med 1990 tillhörde KAF. Den trotskistiska infiltrationen av Miljöför- bundet såg säkerhetspolisen i som tydlig medan det var mera oklart när det gällde . Dock framhölls det från sek- tionen i att agerande med bl.a. skogsför- bättringar tyder på klar styrning från revolutionär grupp. Vad som avsågs med detta utvecklades dock inte närmare. När det gäller KAF och menade sektionen i att infiltratio- nen var dokumenterad och förefaller naturlig, då här föreligger en klar internationell utbredningsparallell med Trotskismen. Det in- ternationella temat utvecklades i promemorian på följande sätt: som gått har talesman för i skymtat i svensk TV med negativt ut- talande mot den världskända oljeledningen upp gen- om . Även en JV-vän i har framträtt i 585Redogörelse över KAF:s verksamhet under 2:a och 3:e kvartalen 1981. Region övre Norr- land. Akt 15:4/7h löpnr 16. 586PM 11/1 1976. Akt 15:4/7h löpnr 8. samt ACU SH 46-77. 16/12 1977. Akt 15:4/7h löpnr 10. svensk TV med negativa uttalanden i energispörs- mål.587 Eftersom 1990 skrevs på begäran av som sorterade under Industridepartementet förmodade säkerhets- polisen i att det i förlängningen kunde föreligga risk för en infiltration i : ACU [säkerhetspolisen i ] bedömer det naivt att tro, att departementen skulle vara befriade från infiltration av våra inhemska revolutionära grup- per, exempelvis KAF. Bl.a. den infekterade energi- debatten lämnar dörrarna öppna för infiltration och subversiv verksamhet ända in i hjärtat.588 Vidare framhölls att det var rimligt att tro att främmande underrät- telsetjänst intresserat tog del av den svenska energidebatten, eller energibråket som säkerhetspolisen i valde att kalla det. Kanske var det också så, framhöll sektionen, att främmande makt direkt eller indirekt styr bråkmakarna. KAF håller ständigt igång infiltrationsverksamhet med sikte på subversion nu och . se- nast söker KAF-akademiker på tjänster i kommunförvaltning och i i Västernorr- lands län. Hur många, som redan finns där, kan ACU svårligen yttra sig om, men dom finns därOm KAF/trotskismens globala kontaktytor, aktivt bota- niserande av internationella avdelning, erinras. Även om Jordens Vänners förankring i den interna- miljöorganisationen of the Earth på- minnes. KAF och bor dörrgrannar vid i . hävdade säkerhetspolisen i att KAF främst verkade genom frontorganisationer t.ex. Kvinnogruppen i och miljögrupp. kom KAF att engagera sig för den oberoende fackföreningen i . Efter en demonstration i Bor- länge med deltagare från SKP, KAF, VPK, 587KAF - infiltration i industridepartementet ej utesluten. ACU-SH 22-78, 20/2 1978. Akt 5:73/348 löpnr 3. , , CUF bildades . Säkerhetspolisen i såg detta som ett försök från SKP och KAF att starta en ny enhetsfront. Falusektionen kommenterade i en rapport situationen på följande sätt: SKP och KAF har som känt stora svårigheter att re- krytera nya medlemmar och här har man tydligen räknat med att kunna starta en ny enhetsfront för att inom denna kunna rekrytera. Förutsättningarna för att kunna starta en enhetsfront i solidaritetsarbete för folk måste bedömas som gynnsamma och kommer säkert att utnyttjas av organisationer som SKP och KAF.589 övervakades en demonstration arrangerad av Kommittén Polen-Solidaritet med stöd av SP.590 Ett fackligt initiativ som fick stor uppmärksamhet i media var det s.k. Dalauppropet som inleddes . I uppropet som undertecknats av verkstadsklubbarna vid i och Asea i gick man till angrepp mot de ökade klyftorna i samhället. En halv miljon låginkomsttagare står i social- bidragskön som antalet miljonärer mång- dubblats och lyxkonsumtionen ökar. Rekordvinster, marginalskattesänkningar och reallöne- sänkningar har gjort att de ekonomiska och sociala klyftorna vidgatsMan vill få oss att tro att inflation- en beror på våra magra löneökningar när det i själva verket är företagens vinster, prissättning och spekula- tion tillsammans med skatter, räntor och andra poli- tiska beslut som är huvudorsakenVi kan inte accep- tera den flathet i avtalsrörelsen som åter leder till att redan privilegierade grupper skor sig på vår bekost- nad. Det är dags för en omfördelning till arbetarnas förmån. Vi kräver rejäla lönelyft så att vi kan försörja oss utan socialbidrag. Gör avtalsrörelsen till en kamp för rättvisa. 589SKP och KAF i söker starta enhetsfront i samband med solidaritetsarbete för folk. WF-SH 260-81, 22/12 1981. Akt 15:4/7h löpnr 16. 590Akt , löpnr 1. I uppropets spår började det jäsa i de socialdemokratiska leden. I undertecknade 13 kommunalpolitiker en skrivelse till partiledningen där man krävde dess avgång. Skrivel- sen avslutades med att det framhölls att man skämdes över reger- ingspolitiken och att många nu övervägde att lämna partiet.591 Från den socialdemokratiska partiledningens sida var man inte särskilt road av de olika uppropen och skrivelserna. I Dagens Ny- heter kunde man läsa att SAP:s partisekretera- re, , ansåg att det var extremvänstern som låg bakom - så brukar det vara och så var det också enligt Tores- son. berättade att talat i och då avfärdat kritikerna som små vänster- grupper, bl.a. trotskister. Efter mordet på statsminister kom dock den socialdemokratiska oppositio- nen av sig. Trots detta kunde 75 000 namnunderskrifter till stöd för Dalauppropet överlämnas till LO . Säkerhetspolisen började intressera sig för Dalauppropet och anslöt sig till den socialdemokratiska ledning- ens bedömning att det handlade om ett försök från extremvänstern att splittra socialdemokratin. Genom att studera de senaste måna- dernas vänsterpress försökte säkerhetspolisen hitta startpunkten för Dalauppropet.592 En akt lades upp och gavs namnet Socialistis- ka partiet Dalauppropet (SP) vilket på ett talande sätt visar att sä- kerhetspolisen uppfattade Dalauppropet som en av SP styrd verk- samhet. upprättades en förteckning med 23 namn i bokstavsordning, samtliga försedda med adress och person- nummer. Partitillhörigheten var angiven enligt följande: 2 (varav en angavs ha utträtt) 2 (varav en angavs ha utträtt) För sju personer angavs partitillhörigheten med ett frågetecken. Promemorian var inte en förteckning över personer som uttalat sig i debatten. Exempelvis saknades , och . Det var en förteckning över personer som uttalat 591Internationalen nr 4/1986. PM RPS/Säk 27/2 1986 (obs två olika PM finns med samma rubrik, förfat- tare och datum). Dalauppropet i tidningen . PM RPS/Säk 28/2 1986. stöd för Dalauppropet, dvs. en form av åsiktsregistrering.593 När säkerhetspolisen sammanfattade Dalauppropet pekades sex fackligt aktiva medlemmar i ut som särskilt ansvariga. Som belägg för SP:s inblandning citerades också ett av- snitt som hävdades vara ur partiets program: beslut års kongress, infiltrera arbetsplat- ser och fackliga organisationer med målsättningen att i total kamp om fackföreningarna erövra ledningen i facket. Det relevanta avsnittet i KAF:s huvudresolution lyder dock som följer: Ett enhetsarbete inom facket kan inte avskiljas från ett ansvarstagande för fackets verksamhet som helhet. Vår, såväl som en facklig oppositions verksamhet, måste inriktas på att erövra ledningen i facket. Ut- ifrån vår grundläggande inställning om att det är nöd- vändigt med en total kamp om fackföreningarna me- nar vi att det inte finns någon enda uppgift i det fack- liga arbetet som är så oansenlig eller rutinmässig att den kan överlåtas åt den fackliga byråkratin.594 Säkerhetspolisen torde dock inte ha hämtat information om SP:s program direkt från källan. I stället lästes den socialdemokratiska motskriften Vad döljer sig bakom KAF? vilken också återfinns i akt över SP. Här kan man bl.a. läsa att KAF infiltrerararbetsplatser och fackliga organisationer med målsättningen att i en total kamp om fackföre- ningarna erövra ledningen i facket.595 Detta perspektiv övertogs alltså av säkerhetspolisen när det gällde att bedöma en företeelse som Dalauppropet. Den fackliga opposi- tionsrörelse som inletts med Dalauppropet fick en uppföljning i form av ett i . samlade upp- åt 500 personer och leddes av ett tremannapresidium vars med- lemmar enligt säkerhetspolisen tillhörde Offensiv, Socialistiska 593PM RPS/Säk 7/3 1987. 594Huvudresolutionen från 1977. Fjärde Internationalen nr 4-5 1977. 595Vad döljer sig bakom KAF? Partiet samt en representant för verkstadsklubben i troligen socialdemokrat.596 Säkerhetspolisen hade dock problem med att avgöra om det handlade om subversiv verksamhet och ett hot mot rikets säkerhet eller helt legitim opinionsbildning i demokratisk anda. Följande citat ur en PM upprättad inom kontrasubversionsroteln kan belysa hur säkerhetspolisen reso- nerade kring detta: Det råder inga tvivel om att man [SP] med uppropet ser en chans att förstärka och kanske framför allt bredda sitt inflytande inom fackföreningsrörelsen. Ett ökat inflytande betyder också ökat förtroende vilket skulle kunna utnyttjas i framtida verksamhetOm man lyckas organisera samordnade protestaktioner och strejker, i av allmänt missnöje, kan dessa få allvarliga konsekvenser för ekonomin. Även om något sådant torde vara svårt att genomföra , då organisationen är både för liten och för svag, bör man inte blunda för risken. Partiprogrammet förordar strejker och utomparlamentariska aktioner och deras nästan entristiska arbetsmetoder har redan nått vissa framgångar. Medlemmar innehar ett flertal viktiga po- sitioner inom fackföreningsrörelsen. Mot denna bak- grund kan deras arbete inom (sic) och utgöra en fara, men man måste fråga sig huruvida detta är subversion eller inte. Att öppet föra fram sina åsikter, väcka sympatier och vär- va röster är ett skolexempel på demokratiskt tillväga- gångssätt.597 var bedömningen uppenbarligen att det var SP som var drivande bakom den fackliga oppositionsrörelsen. Den omvärd- ering som antyddes i de sista meningarna i citatet ovan kom dock slutligen . Säkerhetspolisen konstaterade då att de uppgifter som influtit innebär att Dalauppro- pet ej kan anses vara en produkt av SP:s verksamhet.598 I den hal- vårsrapport som färdigställdes menade sä- PM RPS/Säk 12/10 1987. 597PM 12/10 1987. 598Omvärdering av uppgifter som legat till grund för registrering av ärende angående Dalaupp- ropet. PM RPS/Säk 11/11 1987. Akt löpnr 1. kerhetspolisen dock att även om inte SP var upphov till Dalaupp- ropet så är man djupt engagerad.599 kom SP att närma sig och en valsamverkan upprätthölls på vissa platser i landet. Det höjdes också röster för att SP skulle gå upp i . Allt detta in- tresserade säkerhetspolisen som genom öppna källor, besök vid de- battkvällar och studium av valsedlar försökte skapa sig en bild av läget.600 När säkerhetspolisens författningsskyddsrotel beslutade att göra en kartläggning av Socia- nämndes kontakter och samarbete med Vänsterpar- tiet som varande av särskilt intresse.601 Andra samarbetsprojekt som intresserade säkerhetspolisen un- der var Arbetarhjälp åt Bosnien,602 och Rättviselistan som var ett initiativ av bl.a. kretsar kring och . Rättviselistan deltog i valet till Europa- parlamentet 1995 på ett program mot EU och sociala nedskärning- ar. Framgången var dock måttlig - 14 904 röster eller omkring 0,. Rättviselistan följdes upp av för rättvisa som bildades vid ett möte i varvid även en demonstration i genomfördes. Upprop för rätt- visa hade en politisk profil liknande Dalauppropet och riktades mot vad som uppfattades som en nedmontering av den allmänna välfärden, minskade ersättningsnivåer och försämringar för lågavlönade som börsen nådde nya rekordnivåer. Sä- kerhetspolisen följde verksamheten främst genom öppna källor.603 Vid åtminstone ett tillfälle övervakades dock ett avdelningsmöte inom SP angående Rättviselistan EU-valet 1995.604 intresse för Enhetsinitiativet där medlemmar i del- tog har berörts i avsnittet om KPML(r). Enhetsinitiativet var inte det första exemplet på samarbete mellan SP och KPML(r) som tyckte sig kunna konstatera. samarbetade medlem- mar av SP och KPML(r) i kampen mot nedläggningar av vissa sko- lor och allmänt mot nedskärningar i barn- och äldreomsorgen i Gö- 599Subversion 1/4 1987 – 30/9 1987. Akt löpnr 3. 600Angående debatt mellan KPML(r), SP och 901126. PM , författnings- skyddet, 9/1 1991. Socialistiska Partiets 13:e kongress --16. PM 21/1 1991. Angå- ende samarbete mellan och V. PM 9/12 1991. Angående valsamverkan mel- lan och till kommunalvalet i . NH-SH-25- 92, 12/2 1991. Akt , löpnr 4. 601Uppföljningsplan, författningsskydd 31/8 1992. Akt löpnr 2. 602Arbetarhjälp åt Bosnien. PM 10/12 1993. Akt löpnr 4. PM 21/11 1995. Kampanj för rättvisa. PM 20/3 1996. 604Avdelningsmöte om Rättviselistan, . VÄ-SH 50-95, 30/8 1995. Akt 701301- 4282. En del av verksamheten bedrevs inom ramen för Offentliganställda Reser Motstånd (). Säkerhetspolisen över- vakade i anslutning till detta en demonstration utanför stads- delsnämnden i . Demonstrationen fick stor uppmärksamhet lokalt vilket föranledde följande reflektion från säkerhetspolisen: Både SP men framför allt KPML(r) har här lyckats ta till vara på missnöje i en stadsdel och driva frågan utan att tala om vilka som står bakom.605 Genom att studera av RMF/KAF/SP utgivna tidningar, flygblad och broschyrer kunde säkerhetspolisen inhämta information om personer och ideologi inom den svenska trotskismen. Valsedlar och manuskript till valsedlar innebar information om vilka som kandi- derade till olika val och därmed kunde registreras. har Internationalen varit den kanske viktigaste källan när det gäller säkerhetspolisens analys av SP:s ideologi och personella samman- sättning. Regelmässigt har noterats vilka som sitter i partistyrelsen eller har andra registreringsgrundande uppdrag för partiet. till och med bedrevs en tämligen om- fattande yttre spaning mot RMF. Spaningsobjekt var ledande före- trädare inom RMF, möten och demonstrationer. Detta intensiva kunskapsinhämtande från säkerhetspolisens sida hängde samman med den utredning rörande RMF som färdigställdes vid denna pe- riod. Någon liknande kraftansträngning från säkerhetspolisen har därefter inte skett när det gäller den svenska trotskismen. Ofta äg- de dock övervakning rum i samband med 1 majmöten. som 1986 vid i skedde också fotografering av 605 Demonstration vid stadsdelsnämnden i . Odaterad PM i akt . Hotet från vänster SOU 2002:91 deltagarna.606 Övervakningen av SP:s 1 majmöten pågick fram t.o.m. 1998.607 Större möten och kongresser kunde också bli föremål för över- vakning från säkerhetspolisens sida. Så skedde t.ex. 1982 då KAF höll sin åttonde kongress på i . Säkerhetspolisen i övervakade kongressen under de den pågick och fotograferade deltagarna.608 Även den påföljande nionde kon- gressen i på i övervakades genom fotospaning. Ett liknande tillfälle var de av anordnade Socialistiska majdagarna i Brygg- huset på i . Förutom fotogra- fering av deltagarna noterades även registreringsnummer på de bilar som förekom.609 Fotograferades gjorde också deltagarna i den av SP arrangerade Nordisk arbetarkonferens på Aschebergsgymnasiet i 1985.610 1988 spanade säkerhetspolisen i mot ett möte på Röda Rummet i arrangemang av Socialistiska kvinno- klubben. Mötet hade rubriken i och säkerhetspo- övervakare kunde bl.a. konstatera att en av deltagarna var negress.611 följde säkerhetspolisen i SP:s avdelningsmöten tämligen regelbundet.612 Ett annat återkommande övervakningsobjekt var de sommar- läger som KAF/SP arrangerade. 1981 hölls sommarlägret i i Västergarn och personal från sektionen i var där och note- rade bilnummer.613 I samband med sommarlägret 1987 vid sjön i smög säkerhetspolisen , då lägerdeltagarna låg och sov, omkring och antecknade registreringsnumren på de bi- lar som stod parkerade utanför sovsalarna. När säkerhetspolisen något senare fick kännedom om att en av de ledande i partiet skulle ha glömt kvar en pärm med partihandlingar skickades om- gående personal ut för att återfinna den - dock utan resultat.614 606Se handlingar i personakt. Demonstrationståg och poli- tiska möten i . OG-SH 180-81, 5/5 1981. Akt 15:4/7h löpnr 16. , , förstamajdemonstration i . V SH 529-98, 7/9 1998. i konstaterade här att SP hade som vanligt en stillastående demon- stration bakom pressbyråkiosken på i . Flera personer talade varav en igenkändes. Akt löpnr 1. PM säkerhetspolisen i 26/2 1982. Akt 15:4/7h löpnr 16. 609Foton och rapporter från dessa två tillfällen finns i akt löpnr A1-A3. 610Nordisk arbetarkonferens på i . OG SH 401- 85, 27/10 1985. 611Möte med socialistiska kvinnoklubben. PM 26/4 1988. 612En mängd spaningsrapporter finns i akt . 613KAF:s sommarläger vid Snovalds i Västergarn 1981. 15/9 1981. Akt 15:4/7h löpnr 16. 614Socialistiska Partiets sommarläger 1987. 120-87, 21/9 1987. Året därpå lyckades dock säkerhetspolisen att, förutom notera re- gistreringsnummer på bilar, få med sig en del handlingar rörande sommarlägret. Säkerhetspolisen fick nu insyn i sommarlägrets barnverksamhet som omfattade bl.a. teaterverksamhet, utflykt samt för de lite äldre ett vildmarksläger med kanotfärd. bedrev säkerhetspolisen även flygfotografering av lägret.615 har sporadisk yttre spaning förekommit mot SP fram . Exempelvis bedrevs viss övervakning från sida mot i i syfte att få en uppfatt- ning om hur många som deltog.616 Det finns inget som tyder på att telefonavlyssning har använts mot de svenska trotskistiska organisationerna i någon större omfattning eller systematiskt riktats in mot partikanslier och redaktioner. avlyssnades dock partiets bokhandel, Röda Rummet, i . Enligt säkerhetspolisens bedömning kunde en framträdande parti- medlem i misstänkas för stämpling till uppror. För att un- derbygga misstanken gjorde säkerhetspolisen en sammanställning över där det bl.a. framhölls att det var helt möjligt att lokala trotskistiska grupperingar på egen hand går till aktion men att det var omöjligt för utomstående att förutsäga när detta skulle kunna ske. Säkerhetspolisen menade också att SP infiltrerade akademiker in på arbetsplatser vilket varit särskilt tyd- ligt på i : Partiets fackklubb på i är uppbyggd kring en cellkärna av inplanterade, varav flera med universitetsbakgrund. När de yttrar sig på verkstads- klubbens möten eller i lokalradion är det inte bilarbe- tare, utan skolade infiltratörer som talar. Man har haft framgång med sin aktivitet på och skapat oro inom den fackliga organisationen, där man bl.a. lyck- ats ta över och styra den s.k. 615Socialistiska Partiets sommarläger vid Stora Strand, 1988. 88-88, 11/8 1988. Akt Löpnr A4. 616Spaningsprotokoll 17/10-19/10 1997. PM V 20/10 1997. Ang Socialistiska Partiets, SP, kongress 1997 i . V SH 542-97. PM 13/11 1997. 617PM RPS/Säk , 19/1 1983. Säkerhetspolisen i ansåg att en liknande situation fanns på i med varvsarbetare som hade akademiska exami- na. Vidare framhöll säkerhetspolisen Socialistiska Partiets kontak- ter inom miljö- och kvinnorörelsen samt att partiet ofta samarbeta- de med diverse missnöjes- och minoritetsgrupper av de mest skil- da slag. Som exempel på detta anfördes att talesmän för de ho- mosexuella ibland fick komma till tals i tidningen . Även partiets internationella kontakter togs upp. Dels ansågs sådana finnas inom ramen för Fjärde Internationalen, dels ansågs belägg finnas för kontakter med olika terroristgrupper, såsom t.ex. . I ansökan anfördes också en rad personliga omständigheter som säkerhetspolisen ansåg gav stöd åt misstankarna om stämp- ling till uppror. Mannen ansågs ha en ledande ställning inom SP i samt ha omfattande kontakter med olika minoritets- och missnöjesgrupper. Vidare ansågs han ha varit med att organisera Barsebäcksmarschen där SP utnyttjat tillfället att sprida propagan- da och värva sympatisörer. Det som egentligen torde ha varit an- ledningen till att telefonavlyssning sattes in var dock situationen på i . Säkerhetspolisen beskrev i PM:n läget på föl- jande sätt: lyckades x och arbetarrådet under- blåsa och starta oroligheter på i samband med den oro, som varvsarbetarna kände inför ned- läggningshotet. X blev medlem i en utomfacklig undersökningskommitté, som skulle undersöka på- stådda oegentligheter begångna av Svenska Varvs sty- relse. X gjorde flera försök att få till stånd aktioner såsom arbetsnedläggelse, demonstrationer och poli- tisk strejk. Han lierade sig med KPML(r):s driftcell vid varvet för det gemensamma målet att framkalla vilda strejker och ur dem en revolutionär si- tuation. Vissa demonstrationer och kortare arbetsnedläggelser förekom innan de fackliga organisationerna fick kontroll över situationen. försökte arbetarrådet tillsammans med andra minoritetsgrupper vid varvet få till stånd en politisk strejk med anledning av regeringens beslut om karensdagar i sjukförsäkringen, men även , om än med vissa svårigheter, lyckades facket kontrollera opinionsyttringarna. Vid tillfället förekom diskussioner huruvida man med huruvida man med demonstrationer av mera våldsam karaktär, skulle kunna tvinga regeringen att ändra sitt beslut.618 Säkerhetspolisen menade vidare att situationen på ännu inte var lika långt gången som på i men att x i tidningsartiklar uttalat sig positivt om möjligheterna. På andra håll i , bl.a. inom barnomsorgen uppgavs SP ha lyckats bättre i sitt uppsåt att infiltrera fackorganisationerna. X uppgavs ofta vistas i SP:s bokhandel i , Röda Rummet, vilket sannolikt var anledningen till att rätten kom att bevilja avlyssning av även bokhandelns telefon. Säkerhetspolisens PM till åklagaren avslut- ades med följande ord: Det är mycket troligt att lokala trotskistiska gruppe- ringar, som anser sig vara tillräckligt stora och till- räckligt starka, på egen hand går till aktion, helt i överensstämmelse med trotskismens decentralistiska teser. SP:s Malmöavdelning har mångdubblat sin stor- lek och har i x en stark ledarpersonlighet, varför det, med beaktande av omständigheterna i övrigt, skä- ligen kan misstänkas att x tillsammans med ledande medlemmar i avdelningen planerar eller eventuellt förbereder sådan verksamhet, som anges i 18 kap 1 § Brottsbalken.619 När säkerhetspolisen en månad senare önskade förlänga avlyss- ningen anfördes att den misstänkte målmedvetet arbetat med en konfrontationspolitik mot regeringen, efter uppgifterna i massme- dia om nedläggning – nedskärning av varven. I samtal med andra medlemmar inom SP skulle x också ha uttalat att han skulle arbe- ta för att förmå arbetarna att ockupera varven i händelse av att re- geringen och beslutade om nedläggning. Säkerhets- polisens slutsats var följande: BrB 18 kap 1 § lyder som följer: Den som med uppsåt att statsskicket skall med va- penmakt eller eljest med våldsamma medel omstörtas eller att åtgärd eller beslut av statsche- fen, regeringen, eller högsta domarmakten skall sålunda framtvingas, företager handling som innebär fara för uppsåtets förverkligande, dömes, om det ej är högförräderi, för uppror till fängelse eller på livstid eller, om faran var ringa, i lägst fyra och högst . Då oron bland varvsarbetarna börjat växa, som fackföreningens roll blivit klämd mellan arbetar- nas krav och lojaliteten mot regeringen, är det sanno- likt att krafter som x kan underblåsa oroligheter vid varven. Vilken utveckling detta kan få, är för tidigt att säga. Det är därför av största vikt att förunder- sökningen fortsätter.620 Efter denna andra månad avbröts telefonavlyssningen med åklaga- rens motivering, brott ej styrkt.