sou · GQB373 · 2003-01-01 00:00:00 — Som ett led i ett regeringsuppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för att ta fram en reguljär statistik avseende hushållens ideella organisationer genomför SCB provundersök- ningar avseende 1999 och 2000 för att samla in data från dessa organisationer. SCB bedömer att de metodproblem som har upp- stått i provundersökningarna kan lösas och att en årlig statistik om ekonomiska förhållanden för hushållens ideella organisationer kan produceras från och med . SCB har i budgetunderlaget –2005 föreslagit att verket får i uppdrag att och tilldelas medel för att genomföra löpande under- sökningar av hushållens ideella organisationer . Förslagets lagtekniska utformning redovisas i ett särskilt avsnitt av betänkandet med rubriken lagförslag. Därutöver kräver förslaget om att HIO skall vara officiell statistik en ändring i bilagan till förordningen 2001:100 om den officiella statistiken. Även denna förändring redovisas i nämnda avsnitt. Utredningen föreslår slutligen att de två existerande Meddelan- den i samordningsfrågor (MIS) om hushåll och familj ses över och sambearbetas. SCB gav ut ett MIS med , civilstånd och sammanboende. I meddelandet ges rikt- linjer för vilka termer och definitioner för civilstånd, samman- boende, boende, familjer och hushåll som bör användas i den officiella statistiken. Riktlinjerna är i sin tur utformade med hänsyn till de principer och rekommendationer som FN har utarbetat för folk- och bostadsräkningar. Begreppen familj och hushåll kommen- teras även i Familj, civilstånd och sammanboende, som är ett MIS . Det nya Meddelandet i samordningsfrågor bör samlat ta upp frågorna rörande hushåll, familj, samboende och civilstånd i ett enda MIS. Det bör också behandla frågor som tas upp i detta be- tänkande inklusive de internationella rekommendationerna i och i samband med den EU-harmoniserade undersökningen EU-SILC samt hushållsbegreppet i en framtida statistik baserat på ett lägenhetsregister. Det bör slutligen i tillämpliga delar beakta de synpunkter som kommer fram i remiss- behandlingen av detta betänkande samt eventuella ställnings- taganden av statsmakterna. -En ny konsumtionsenhetsskala kallad Svensk konsumtions- enhetsskala bör införas och användas som standard i officiell inkomststatistik. Skalans konstruktion och vikter för olika typer av personer och hushåll redovisas i detta avsnitt. -Två konsumtionsnivåer, Skälig levnadsnivå och Baskon- sumtionsnivå, vilka sammanhänger med konsumtionsen- hetsskalan, bör definieras och användas vid beräkningen av vikterna i Svensk konsumtionsenhetsskala. De båda be- greppen definieras i detta avsnitt. -Beräkningar av konsumtionsenhetsskalan och de båda nivå- erna bör genomföras och redovisas av i samarbete med , Social- styrelsen och . -SCB bör publicera särskilda rapporter om inkomstför- delningen som komplement till den löpande officiella inkomststatistiken. Skäl för utredningens förslag Utredningen bedömer att det behövs en konsumtionsenhetsskala, som kan användas som standard i svensk officiell inkomststatistik. Utredningen har därför vid utarbetandet av föreliggande förslag till sådan standard samarbetat nära med tjänstemän vid Finans- och Socialdepartementen, , och Bo- verket för att komma fram till en skala som kan få bred uppslut- ning hos de närmast berörda myndigheterna och i det svenska samhället. I detta avsnitt redovisas utredningens överväganden och förslag rörande en ny sådan Svensk konsumtionsenhetsskala. Skälen till att det enligt utredningens bedömning behövs en standardskala är dels att en sådan väl dokumenterad skala har förutsättningar att bli väl känd av de personer som sysslar mycket med analyser av inkomstfördelningen, dels att dessa analyser i högre utsträckning kan fokuseras på sakfrågor rörande inkomst- fördelningen snarare än konstruktionen av olika tillämpade skalor. Själva benämningen Svensk konsumtionsenhetsskala indikerar just att det är en skala avsedd att användas som standard (jfr Svensk utbildningsnomenklatur, Svensk näringsgrensindelning). Före- komsten av en standardskala utesluter emellertid inte att man använder andra skalor vid särskilda analyser. Utredningen bedömer vidare att en konsumtionsenhetsskala, som är avsedd att användas som standard i svensk officiell inkomst- statistik, bör vara baserad på någon typ av varukorg, som förändras successivt över åren. Alternativet till detta skulle vara att basera skalan på någon matematisk formel. Skälet till att en skala baserad på en varukorg är att föredra är bl.a. att en sådan skala ger en bra bild av verkligheten. Den kan byggas under med en preciserad varukorg och faktiska priser. Det går därmed att i detalj beskriva vad vikten för en person innebär i termer av konsumtionsmöjlig- heter. En matematisk formel är mer abstrakt och svårare att relatera till verkligheten. Verkligheten förändras dessutom över tiden och årliga uppdateringar av mätningar kan fånga dessa förändringar. Boendet har t.ex. förändrats radikalt . har antalet rumsenheter (rum plus kök) per person fördubblats. Vid internationella jämförelser kan man däremot med fördel använda en formelbaserad skala på det sätt som exempelvis gör. Det skulle bli alltför komplicerat och knappast heller relevant att använda en och samma varukorg i samtliga länder som ingår i den internationella jämförelsen. Utredningen bedömer också att en svensk konsumtionsenhets- skala bör vara baserad på den typ av varukorgar, som används av och vid deras beräkningar och analyser av försörjningsstöd, levnadskostnader m.m. Denna typ av konsumtionsenhetsskalor i har tagits fram med hjälp av varukorgar . Den helt övervägande delen av data- insamlingen för varukorgen görs redan av . En konsumtionsenhetsskala kan i och för sig vara baserad på någon annan typ av varukorg. Den skulle exempelvis kunna utgå från ett konsumtionsmönster, som motsvarar genomsnittliga hus- håll. Skälen till att välja den typ av varukorgar som och använder är dels att de representerar en relativt låg inkomstnivå, vilket är en fördel eftersom analyser av inkomstfördelning ofta fokuseras på personer och hushåll med relativt låga inkomster, dels att löpande gör denna typ av beräkningar, vilket håller nere kostnaderna för att beräkna och uppdatera konsumtionsenhetsskalan. Utredningen föreslår att två begrepp, Baskonsumtionsnivå och Skälig levnadsnivå, definieras och används vid beräkningen av vikterna i Svensk konsumtionsenhetsskala. Baskonsumtionsnivån ligger nära de underlag och analyser, som arbetar med. Underlaget för beräkningarna av Baskonsumtionsnivån för olika typer av personer och hushåll utgörs till stor del av Kon- sumentverkets beräkningar av s.k. skäliga levnadskostnader. Ut- gångspunkten för dessa är att de skall visa vad det kostar hushållen att på lång sikt upprätthålla en rimlig konsumtionsnivå, dvs. vare sig en miniminivå eller en lyxstandard, utan vad som behövs för att leva ett normalt vardagsliv i . Varukorgen skall täcka kostnader för livsmedel, kläder och skor, hygienartiklar, fritid och lek, boende, barnomsorg, medicin, läkarvård, tandvård, glasögon, lokala resor, fackavgift/a-kassa, semester, förbrukningsvaror, dags- tidning, telefon och tv, hemförsäkring, el samt möbler och husge- råd. Skälig levnadsnivå utgår från innehållet i socialtjänstlagen (4 kap. 1 § SoL). Underlaget för beräkningarna utgörs av försörjnings- stödet, där riksnormen ingår som en del. Riksnormen är i sin tur baserad på beräkningar av skäliga levnadskost- nader, vilken beslutas av regeringen. För de kostnadsposter i försörjningsstödet som inte ingår i riksnormen görs en schabloni- serad skattning. Eftersom socialbidrag är avsett för kortvarig för- sörjning ingår inte hushållets kostnader för möbler och husgeråd. I Skälig levnadsnivå beräknas vidare boendekostnad för en lägre boendestandard än i Baskonsumtionsnivån. Kostnader för semester ingår inte. Resultatet av utredningens beräkningar baserade på Baskon- sumtionsnivå respektive Skälig levnadsnivå är konsumtionsnivåer för fem olika personkategorier: ensamboende, en andra vuxen, ensamstående med delat boende, ytterligare vuxen samt barn . Med en andra vuxen avses den andra parten i ett hushåll med gifta/sambor. För att få baskonsumtionsnivån för gifta/sambor, lägger man ihop beloppet för ensamboende och beloppet för den andre vuxne. Ensamstående med delat boende avser ensamstående, som bor tillsammans med ett barn, en släkting, en kamrat etc. Be- greppet ytterligare vuxen avser en ytterligare vuxen i hushållet för- utom paret i ett hushåll med sammanboende par. I hushåll be- stående av flera ensamstående personer räknas personer utöver den första personen som ytterligare vuxna. Resultatet av beräkningarna redovisas i tabell 6.3. Tabell 6.3 Baskonsumtionsnivå och Skälig levnadsnivå Kr , löpande priser Ensamstående med delat boende De två konsumtionsnivåerna innebär en betydligt högre nivå än den, som har använts tidigare, beroende på att fler kostnader har inkluderas. Den genomsnittliga nettoinkomsten i riket är nästan dubbelt så stor som dessa konsumtionsnivåer. En familj bestående av två vuxna och två barn hade en genomsnittlig disponibel inkomst av . Baskonsumtionsnivån för samma familj är och den skäliga levnadsnivån . Den konsumtionsnivå, som har använts tidigare och relaterar till prisbasbeloppet, skulle för samma familj ligga på (förutsatt att barnen är t.ex. ). Den stora skillnaden i nivå beror huvudsakligen på att boendekostnaden ingår i de beräkningar som redovisas i tabell 6.3. Utredningen bedömer att boendekonsumtion bör ingå i den varukorg som ligger till grund för Svensk konsumtionsenhetsskala. Skälet till detta är att stordriftsfördelar för hushåll med flera barn kommer bättre till uttryck i en sådan skala. Den blir därmed mer relevant för jämförelser av olika typer av hushåll. Avsaknaden av boende i den varukorg, som ligger bakom den nuvarande skalan, var också en av de kritiska synpunkterna som kom fram i utred- ningens kartläggning av statistikanvändarnas synpunkter på in- komststatistiken. När det gäller beräkning av boendekostnader vilar dessa på traditionen med trångboddhetsnormer, vilka anger hur många rum hushåll av olika storlek behöver för att ha en godtagbar boende- standard. En särskild boendestandard, Basutrymmesnormen, har tagits fram som underlag till Svensk konsumtionsenhetsskala. Den har många likheter med trångboddhetsnorm 31, förutom att syskon under förutsätts dela rum och att enpersonshushåll förutsätts bo i ett rum och kök utan att räknas som trångbodda. Utredningen har genomfört ett stort antal beräkningar av kon- sumtionsbehov för olika typer av individer och hushåll. De har baserats på båda de tidigare nämnda konsumtionsnivåerna Bas- konsumtionsnivå respektive Skälig levnadsnivå. De har också varierats med hänsyn till antal hushållsmedlemmar, kön, ålder samt barns och vuxnas ordningsnummer i hushållet. Utifrån en analys av vilka faktorer som har störst betydelse för utfallet har förslaget till skalan sedan förenklats. Syftet har varit att få en konsumtions- enhetsskala med så få olika kategorier av hushållstillhörighet som möjligt för att skalan skall vara enkel att tillämpa som den skall spegla de faktorer som har väsentlig betydelse för välfärds- skillnader mellan hushåll. Resultatet av utredningens beräkningar är en skala med vikter för de fem olika kategorier av personer, som har nämnts tidigare: ensamboende, andra vuxen, ensamstående med delat boende, ytter- ligare vuxen samt barn . Den av utredningen föreslagna Svensk konsumtionsenhetsskalan och vikterna för olika typer av personer och hushåll redovisas i tabellerna 6.4 och 6.5. Tabell 6.4 Svensk konsumtionsenhetsskala Vikter för olika typer av personer Ensamstående med delat boende 1 I prop. 1999/2000:1 formuleras trångboddhetsnorm 3 enligt följande: Den mest generösa av de standardnormer som preciserats i fråga om en bostads utrymmesstandard innebär att varje barn skall kunna erbjudas ett eget rum, föräldrarna ett sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Överväganden och förslag SOU 2002:73 Tabell 6.5 Svensk konsumtionsenhetsskala Vikter för olika typer av hushåll Ensamstående med ett barn Ensamstående med två barn Gifta/sambo utan barn Gifta/sambo med ett barn Gifta/sambo med två barn Gifta/sambo plus en vuxen Två vuxna som inte är gifta/samboende Exempel: En ensamstående utan barn har 1,00 konsumtionsenheter. En ensamstående med två barn har 1,12 + 0,48 + 0,48 = 2,08 konsumtionsenheter. Ett gift par som bor tillsammans med modern till en person i paret har 1,00 +0,58 + 0,61 = 2,19 konsumtionsenheter. Svensk konsumtionsenhetsskala har den egenskapen att den i större utsträckning tar hänsyn till stordriftsfördelar än den skala som används i den officiella inkomststatistiken . Det beror framför allt på att boendekostnaden har inkluderats. be- ställde 1998 en konsumtionsenhetsskala av SCB som inkluderade boendekostnad och den skalan har stora likheter med Svensk konsumtionsenhetsskala. Resultaten ligger också mycket nära den ursprungliga OECD-skalan, 1. PEL-skalan som Finans- departementet har använt innebär en högre grad av stordriftsfördelar. De skalor som har det största inslaget av stor- driftsfördelar är 2 och 3, där den senare beräknas som kvadratroten ur antalet hushållsmedlemmar. I vilken utsträckning de olika skalorna tar hänsyn till antal personer i hushållet illustreras i diagram 6.1. Svensk konsumtions- enhetsskala (SKS) är i diagrammet markerad med en tjock linje med snedställda kvadrater (den tredje linjen uppifrån). Diagram 6.1 Konsumtionsvikter för gifta/samboende med 0–6 barn Antal personer i hushållet Anm. Hushållsvikt för 1 person i hushållet avser en ensamstående utan barn. Vikterna i konsumtionsenhetsskalan bör räknas om och uppdateras . Skälet till detta är att konsumtionsmönstren och de relativa priserna förändras över tiden. Detta innebär att vikterna inte nödvändigtvis är desamma olika år. Visserligen kommer för- ändringarna mellan att vara små, men på kan förändringarna bli relativt stora. Sådana förändringar avspeglar emellertid förändringar i samhället och bör därmed påverka kon- sumtionsenhetsvikterna. De extra kostnaderna för att göra årliga uppdateringar är marginella. Genom att vikterna räknas om kan förändringar i inkomst- fördelningen bero antingen på att inkomsterna har förändrats, eller på att vikterna i konsumtionsenhetsskalan har förändrats. Det kan vara väsentligt att dela upp förändringen i dessa två komponenter vid analyser av inkomstfördelningens förändring över tiden. Utredningen föreslår att den årliga uppdateringen av konsum- tionsenhetsskalan genomförs och redovisas av SCB i samarbete med , och . bör en allmän översyn göras för att se om de förenklingar, som har gjorts vid beräkningar av skalan, är rimliga att göra. Det är viktigt att notera att den ansats, som utredningen har valt när det gäller att konstruera en konsumtionsenhetsskala, har fokus på hushåll med låga inkomster. Det beror på att utgångspunkten har tagits i en låg standardnivå och att den varukorg, som skalan bygger på, är anpassad till en låg inkomstnivå. Konsumtionsenhets- skalan bygger därmed vidare på en tradition i att utgå från socialbidragsnormer och liknande vid konstruktion av sådana skalor i den officiella statistiken. Ett alternativ skulle kunna ha varit att basera konsumtions- enhetsskalan på en standardnivå, som är anpassad till hushåll med medelstora inkomster. Det skulle troligen ha medfört att boendet istället för att baseras på hyreslägenheter av måttlig storlek skulle baseras på boende i egnahem och bostadsrätter. Vikterna för flera barn skulle troligen ha blivit mindre; det krävs inte lika mycket extra utrymme för ytterligare ett barn för att bibehålla en viss standardnivå om utgångspunkten är en relativt stor villa. Det skulle troligen också ha medfört att de regionala skillnaderna i inkomster mellan hushåll för att uppnå samma standard skulle ha blivit större än de blev i utredningens beräkningar. Konsumtionsenhetsskalor är således inkomstberoende. Olika utgångspunkter när det gäller standard- och inkomstnivåer leder till olika konsumtionsenhetsskalor. Detta är ett problem när man vill tillämpa en och samma konsumtionsenhetsskala på hushåll i olika inkomstlägen. En skala baserad på låginkomsthushåll passar inte lika bra för analyser av medel- och höginkomsthushåll. En skala baserad på medelinkomsthushåll passar å andra sidan inte lika bra för analyser av låginkomsthushåll. I denna situation har utred- ningen således valt att basera konsumtionsenhetsskalan på hushåll med låga inkomster. pekar detta på att det finns ett behov av att jämföra inkomstfördelningen och dess utveckling med olika metoder. Det skulle kunna göras i särskilda rapporter om inkomstfördelningen som komplement till den löpande officiella inkomststatistiken. Sådana rapporter skulle kunna innehålla en redovisning av inkomst- fördelningen och dess utveckling baserat på olika typer av konsum- tionsenhetsskalor. De skulle också kunna innehålla analyser av skillnader mellan de olika metoderna och tekniska kommentarer till statistiken och de använda metoderna. I ett sådant sammanhang skulle även konsumtionsenhetsskalor baserade på hushåll med medelinkomster kunna utvecklas och användas. Utredningen föreslår slutligen att sådana rapporter om inkomst- fördelningen och dess utveckling utarbetas och publiceras av SCB som komplement till den löpande officiella inkomststatistiken. För några av utredningens förslag finns redan tidigare kostnads- beräkningar. En årlig förmögenhetsundersökning beräknas kosta . Den årliga kostnaden för en preliminär in- komststatistik beräknas till . Löpande undersökningar avseende hushållens ideella organisationer beräknas kosta . Samtliga dessa förslag ingår i SCB:s budgetunderlag –20051. Dessutom tillkommer vissa kostnader för vissa andra förslag. Det gäller ett antal olika förslag som avser inkomstbegrepp, hus- hållsstatistik samt konsumtionsenhetsskala. Det bör göras tillbaka- räkningar av inkomstbegreppet när man inför ett nytt inkomstbegrepp. Dessutom behövs en utredning om vidareut- veckling av metoder och statistik för att mäta avkastning på kapital. Jämförelser mellan inkomstbegreppet i nationalräkenskaperna och inkomststatistiken föreslås uppdateras och redovisas av SCB. Att använda kosthushåll som standard i den officiella inkomst- statistiken är redan genomfört och innebär inga ytterligare kostnader. Årlig regionalt fördelad hushållsstatistik med bostads- hushåll som hushållsbegrepp bör tas fram när förutsättningar finns. Kostnaderna för detta kan inte bedömas . Jämförelser mellan hushållsstatistik baserad på kosthushåll och bostadshushåll bör göras när förutsättningar finns. Det bör göras en översyn och sam- bearbetning av de två meddelanden i samordningsfrågor (MIS) som behandlar hushåll och familj. Avslutningsvis tillkommer kostnader för att införa en ny kon- sumtionsenhetsskala med tillhörande konsumtionsnivåer. Det omfattar årliga beräkningar och redovisningen av vikterna i Svensk konsumtionsenhetsskala. Därtill kommer kostnader för Konsu- mentverket, och som föreslås medverka vid framtagandet av konsumtionsenhetsskalan och konsumtions- nivåerna Baskonsumtionsnivå och Skälig levnadsnivå. SCB bör också publicera särskilda rapporter om inkomstfördelningen, som komplement till den löpande officiella statistiken. De årliga kostnaderna för tre av utredningens förslag, vilka sammanlagt uppgår till ca , har tagits upp i SCB:s budgetunderlag för –2005. Därtill kommer vissa kostnader av löpande och engångskaraktär. Utredningen återkommer till kostnader och finansiering i sitt slutbetänkande. 1 Budgetunderlag 2003–2005 för , SCB . Översyn av den ekonomiska statistiken Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för den ekonomiska politiken både i och i EU. Kraven på dess kvalitet har ökat som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. En utredare tillkallas med uppdrag att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik och med ut- gångspunkt från dessa göra en bred genomlysning av tillståndet för statistiken och särskilt nationalräkenskaperna. Utredaren skall även redovisa erfarenheter från och lösningar att ta fram ekonomisk statistik i andra länder. Utredaren skall lämna förslag till föränd- ringar av den svenska ekonomiska statistiken och ange behov av fortsatta utvecklingsinsatser. Behovet av en översyn Den ekonomiska statistiken i allmänhet, och nationalräkenskaperna i synnerhet, har ökat i betydelse . En viktig orsak till detta är att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantitativa termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande, sysselsättning och arbetslöshet stäms av mot kalkyler som kräver en solid statistisk grund. Även penningpolitiken, som styrs utifrån ett inflationsmål, kräver en tillförlitlig bild av den ekonomiska utvecklingen. En annan orsak är EU:s allt större beroende av jämförbar ekonomisk statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificerings- krav för EMU. Därtill reagerar aktörerna på de finansiella mark- naderna kraftigt när ekonomisk statistik publiceras, med förändringar i marknadsräntor och växelkurser som följd. Kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade be- tydelse. Det gäller såväl uppgifternas tillförlitlighet som aktualitet. Både användare i och användare inom EU är beroende av snabba och säkra indikatorer på den ekonomiska utvecklingen. Precisionen i de kvartalsvisa nationalräkenskaperna är väsentlig i detta sammanhang eftersom dessa är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. Till detta kommer att national- räkenskaperna spelar en viktig roll även för att bedöma den eko- nomiska utvecklingen på . som behoven har ökat har förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Ett konkret exempel är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken i samband med med- lemskapet i EU. När tulldeklarationerna med uppgifter om handeln mellan medlemsländerna försvann och ersattes med en begränsad uppgiftsinsamling från företagen (det s.k. Intrastat-systemet) för- sämrades statistikens kvalitet betydligt. Samma problem redovisas i de flesta medlemsländer och diskussioner pågår om hur ett fram- tida statistiksystem skall utvecklas. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, globaliseringen, kon- kurrensfrämjande avregleringar på ett flertal områden och struktur- förändringar inom näringslivet är andra faktorer som försvårar den statistiska mätningen. Till exempel introduceras nya varor och tjänster och kombinationer av varor och tjänster relaterade till informationsteknologin i snabb takt som kvalitets- och prisförändringarna i många fall är svåra att särskilja. Även vad gäller verksamhetsformer sker förändringar, både inom och mellan näringsgrenar och samhällssektorer. Om statistiken inte förmår att spegla detta skapas en missvisande bild av den ekonomiska utveck- lingen. Globaliseringen av näringslivet och de snabba förändringar- na av strukturen mellan och inom företag innebär att företagen har svårt att lämna underlag enligt statistikens avgränsningar och defi- nitioner. Bortfall är också ett stort och växande problem på vissa områden. Sådana mätproblem i den ekonomiska statistiken är internationellt kända. Informationssamhället erbjuder emellertid också nya möjligheter när det gäller uppgiftsinhämtande och kvalitetskontroll. Informa- tionstekniken kan användas för att underlätta uppgiftslämnandet för företagen och därigenom förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. Definitioner, avgränsningar och mått i de svenska national- räkenskaperna har sina utgångspunkter i det europeiska national- räkenskapssystemet och FN:s riktlinjer på området . påverkas av den ekonomiska statistiken genom .