sou · GQB335d1 · 2003-01-01 00:00:00 — I den nya bestämmelsen ges möjlighet för skattemyndigheten att medge dispens från förvärvslåneförbudet i 45 a §. Även denna bestämmelse är uppbyggd som motsvarande dispensmöjlighet i 12 kap. 8 § ABL. Vid förvärv av andelar i det handelsbolag som lämnar lån eller ställer säkerhet får dispens medges om lånet eller säkerheten behövs på grund av särskilda omständigheter. För lån till andra ändamål får skattemyndigheten medge dispens om det finns synnerliga skäl. är främst avsett för att underlätta generationsskiften i familjeföretag. Ändringen innebär att det görs ett tillägg för penninglån från ett svenskt handelsbolag till en delägare i bolaget enligt bestäm- melserna i 15 kap. 3 a §. Bestämmelserna om avgränsningen av inkomstslaget näringsverk- samhet ändras så att 4 § handlar om vad som gäller för EEIG. Specialbestämmelserna avseende kapitalvinster och kapitalförluster på näringsfastigheter och näringsbostadsrätter tas dock bort för medlemmar i . I fråga om penninglån jämför vad som sagts under 10 kap. 3 §. Ändringen i kapitlet innebär också att 5 § skall tas bort. Paragrafen ändras så att andelar i EEIG uttryckligen anges i första stycket medan andelar i svenska handelsbolag tas bort eftersom dessa efter ändringen i 48 kap. 2 § faller in under begreppet del- ägarrätter. Ändringen innebär att tillägg görs för andel respektive utdelning i respektive från handelsbolag. I första stycket andra meningen ändras delägarskap i ett svenskt handelsbolag till medlemskap i en EEIG. I andra stycket ändras hän- visningen för att avse underskott från EEIG. Frågan om gemensam eller särskild beräkning för fysiska personer behandlas bl.a. i denna paragraf. I första stycket byts handelsbolag respektive delägare ut mot EEIG respektive medlem. I första meningen i andra stycket finns i ett stadgande som behandlar det fallet att ett handelsbolag är delägare i ett annat handelsbolag. Eftersom en EEIG inte får vara medlem i en annan EEIG utgår meningen. I den andra meningen finns en hänvisning till 14 och 15 §§ i fråga om bestämmelser om underskott. 14 och 15 §§ Enligt rådets förordning nr 2137/85 om europeiska ekonomiska intressegrupperingar artikel 24 gäller att varje medlem i gruppe- ringen ansvarar obegränsat och solidariskt för grupperingens skul- der och andra förbindelser. Betalning måste först begäras hos grup- peringen. Ansvaret gentemot tredje man är tvingande. Rättsfölj- derna av ansvaret bestäms av den nationella lagstiftningen. Av ingressen till förordningen, tionde stycket, framgår att ansvaret omfattar även skatter och sociala avgifter. Där anges också att det obegränsade solidariska ansvaret inte inverkar på rätten att genom ett särskilt avtal mellan grupperingen och en tredje man bestämma att ansvaret skall uteslutas eller begränsas i fråga om en eller flera medlemmar när det gäller en viss skuld eller någon annan förbin- delse. Bestämmelsen i 14 § har formulerats om för att anpassas till den ansvarsbegränsning som en medlem i en EEIG kan uppnå, genom avtal mellan grupperingen och tredje man. Detta föranleder också viss ändring av 15 §. Ändringen innebär att handelsbolag infogas i första stycket första meningen. Ändringen är en konsekvensändring. Jämför vad som sagts i kommentaren till 10 kap. 3 §. I den nya bestämmelsen finns det skatterättsliga låneförbudet för lån från ett svenskt handelsbolag, dvs. att lånet skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet hos låntagare som är juridisk person. I första stycket 1 anges att låneförbudet gäller för lån till en juridisk person som är delägare i handelsbolaget om den juridiska personen inte ingår i samma koncern som handelsbolaget, jfr undantaget för koncernlån i ABL. Undantaget behövs för att inte omöjliggöra normala dispositioner inom en koncern. I första stycket 2 regleras förbudet för lån från ett handelsbolag till en juridisk person över vars verksamhet en juridisk person som avses i 1 eller en fysisk person som avses i 11 kap. 45 a § första stycket har ett bestämmande inflytande. Även i detta fall görs undantag för det fall att långivare och låntagare ingår i samma koncern. Bestämmelsen i andra stycket avser undantaget för kommersiella lån. I tredje stycket finns förvärvslåneförbudet när låntagaren som skall beskattas är en juridisk person. I fjärde stycket finns bestämmelsen att med lån jämställs ställande av säkerhet. 3 b och c §§ Jfr kommentaren till 11 kap. 45 b och c §§. I andra och tredje styckena byts ett svenskt handelsbolag ut mot en EEIG. Ändringen är en konsekvensändring. I paragrafen görs tillägg för motsvarande utgifter i ett svenskt han- delsbolag. Jfr 15 kap. 6 §. Ändringen innebär att den reglering som finns om rätt till avdrag för vårdkostnader som bl.a. en delägare i ett svenskt handelsbolag har, tas bort. Bestämmelsen ersätts inte med motsvarande reglering för medlem i EEIG. Samma ändring som i 22 §. Ändringen innebär att andra stycket slopas. Ingen motsvarande EEIG-regel införs. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. 17 a och b §§ Ändringen innebär att svenskt handelsbolag omfattas av begreppet den skattskyldige vilket däremot inte en EEIG gör. Tillägg görs därför i båda paragraferna för EEIG. 14 och 14 a §§ Ändringar av samma slag som i 18 kap. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringen innebär att fåmanshandelsbolag tas bort. Paragrafens andra mening ändras till en EEIG-bestämmelse. I kapitlet finns bestämmelser om underprisöverlåtelser. Förslaget innebär att dess bestämmelser inte längre blir tillämpliga på EEIG. I paragrafen definieras vad som avses med företag i kapitlet. Änd- ringen innebär att tillägg görs för svenskt handelsbolag. tas bestämmelsen i 5 § bort. Ändringen är en konsekvensändring till följd av tillägget av han- delsbolag i 4 §. Paragrafens tredje stycket reglerar beskattningen när en tillgång överlåts till ett handelsbolag som ägs av fysiska personer och ersättning antingen inte lämnas eller att den understiger det skatte- mässiga värdet. Ändringen innebär att stycket slopas. I bestämmelsen anges vilka rättssubjekt som kan vara överlåtare och förvärvare vid en underprisöverlåtelse. I första meningen skall eller ett svenskt handelsbolag tas bort eftersom handelsbolag räknas som företag. Genom ändringen kan 15 § tas bort. Ändringen innebär att särregleringen för handelsbolag i andra stycket tas bort. Ändringen innebär att ett tillägg görs för handelsbolagsbidrag i första stycket och att undantaget i andra stycket för överlåtelse mellan ett handelsbolag och ett företag som är delägare slopas. Som en följd av att även svenska handelsbolag skall räknas som företag enligt bestämmelserna i detta kapitel kan eller ett svenskt handelsbolag med enbart företag som delägare i första stycket slopas. Ändringen innebär också att det tredje stycket tas bort. Bestäm- melserna i 20, 21, 25 och 26 §§ kan också tas bort. Ändringen är en konsekvensändring. Ändringen innebär en konsekvensändring. Ändringen innebär att definitionen i andra stycket kompletteras med svenska handelsbolag. Det betyder att ett svenskt handels- bolag som enligt skatteavtal har hemvist i en utländsk stat skall anses som utländsk juridisk person på samma sätt som aktiebolag och ekonomiska föreningar. I paragrafen görs ett tillägg i första meningen för utdelning som ett förvaltningsföretag tar emot från ett svenskt handelsbolag. Bestämmelsen handlar om utdelning på näringsbetingade andelar. Bestämmelserna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade andelar utvidgas till att omfatta även utdelning som tas emot av handelsbolag. Ändringen i 15 § innebär att första stycket punkten 2 ändras till ett svenskt handelsbolag. I andra stycket görs en konse- kvensändring. Förutsättningarna för att en andel skall vara en när- ingsbetingad andel finns i 16 §. Paragrafen är ny och behandlar den situationen att det utdelande företaget är ett svenskt handelsbolag. Skattefrihet för utdelning på en andel i ett handelsbolag förutsätter att andelen är närings- betingad enligt utredningsregeln i 16 § punkten 2. Ändringen är en konsekvensändring. Bestämmelserna om uppskov med beskattningen vid koncern- interna andelsavyttringar och avyttringar med kapitalförlust till företag i intressegemenskap gäller både för handelsbolag och EEIG. Sedan handelsbolaget blivit skattesubjekt och omfattas av begreppet juridisk person kan även i detta kapitel särbestämmel- serna som avser handelsbolag tas bort. Reglerna skall i fortsätt- ningen inte omfatta EEIG. Specialbestämmelsen för handelsbolag i andra stycket tas bort. Även bestämmelserna i 12 och 18 §§ kan tas bort. Bestämmelsen om vilka företag som kan vara moderföretag kom- pletteras i den nya punkten 3 med ett svenskt handelsbolag. Beträffande ändringen i andra stycket hänvisas till kommentaren till 24 kap. 15 §. 28 och 30 §§ Ändringarna är en följd av att begreppet juridisk person efter ändringen av 2 kap. 3 § omfattar även svenska handelsbolag. I kapitlets inledande bestämmelse görs ett tillägg som hänvisar till två nya bestämmelser i slutet av kapitlet. Dessa innehåller regler om rätten att dela upp återförda värdeminskningsavdrag m.m. vid beskattningen. Bestämmelsen, som är ny, anger förutsättningarna för att få dela upp återförda värdeminskningsavdrag m.m. på flera beskattningsår enligt det ordinarie omprövningsförfarandet i 4 kap. 9 § taxerings- lagen (1990:324). Beloppsgränserna m.m. är desamma som tidigare gällt enligt bestämmelserna om särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst i det upphävda 66 kap. IL. Bestämmelsen, som också är ny, innebär att dödsbon inte har rätt att tillämpa 15 §. 4 och 5 §§ Bestämmelserna, som gäller i fråga om byggnadsrörelse och handel med fastigheter, ändras genom att begreppet fåmanshandelsbolag tas bort i 4 och 5 §§. 6 och 8 §§ Ändringen innebär att det som anges om svenska handelsbolag tas bort. Även specialbestämmelsen för handelsbolag i 7 § tas bort. 2 och 3 §§ Ändringarna innebär att den särreglering som finns för svenska handelsbolag och delägare i sådana bolag skall finnas kvar för EEIG respektive medlemmar i sådana grupperingar. Svenska handelsbolag skall omfattas av beloppsgränsen i 5 § medan medlemmar i omfattas av beloppsgränsen i 6 §. Ändringen innebär delägare i svenska handelsbolag byts ut mot medlemmar i . 8 och 10 §§ I dessa bestämmelser regleras när en juridisk person respektive en fysisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag skall åter- föra en periodiseringsfond. Ändringarna innebär att bestämmel- serna som avsett delägare i handelsbolag, handelsbolag respektive andel i handelsbolag ändras till att avse medlemmar i , EEIG respektive andel i EEIG. Bestämmelsen handlar om att periodiseringsfonder får övertas när en enskild näringsidkare överför sin näringsverksamhet till ett aktiebolag. Ändringen innebär att enskild näringsidkare också skall kunna överföra fonderna till ett svenskt handelsbolag. Även efter att handelsbolaget blivit skattesubjekt måste det finnas möjlighet att föra över en periodiseringsfond från ett handelsbolag till ett aktiebolag. För en sådan överföring krävs att det inte blir fråga om uttagsbeskattning och att handelsbolaget skjuter till ett belopp som motsvarar överförd periodiseringsfond på samma sätt som enligt dagens regler. Något avsättningskrav behöver inte ställas vid sådan återföring. Bestämmelsen, som är ny, innehåller förutsättningarna för över- föring av en periodiseringsfond från ett aktiebolag till ett handels- bolag. Enligt nuvarande regler kan periodiseringsfond tas över mellan juridiska personer endast i samband med verksamhets- avyttringar och i vid kvalificerade fusioner och fissioner. De nämnda reglerna skall inte tillämpas på handelsbolag. De krav som ställs för ett övertagande från ett aktiebolag till ett handelsbolag är desamma som i föregående bestämmelse. Bestämmelsen tas bort eftersom periodiseringsfond som avser en EEIG inte skall kunna överföras till aktiebolag eller enskild när- ingsidkare. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringarna i första och tredje styckena innebär konsekvens- ändringar med anledning av att det har förts in en ny bestämmelse, 25 a §, i kapitlet. I bestämmelsen, som är ny, regleras att även ersättningsfond skall kunna föras över mellan handelsbolag och aktiebolag vid byte av företagsform. Den är utformad med 38 kap. 15 § som förebild. För att överföring skall kunna göras krävs – i likhet med vad som gäller vid överföring mellan två aktiebolag – att villkoren i 38 kap. 2 och 6–8 §§ är uppfyllda. Bestämmelserna i kapitlet renodlas till att bara gälla för enskilda näringsidkare. Det innebär till att börja med att 1 § ändras samt att bestämmelserna i 9, 19 och 20 §§ tas bort. Jfr kommentaren till 1 §. 1 och 2 §§ Paragraferna ändras med anledning av att kapitlet bara skall gälla enskilda näringsidkare. Ändringen är en konsekvensändring. Jfr ovan kommentaren till 1–2 §§. Bestämmelserna i 14–16 §§ har slagits samman till en paragraf. Ändringen innebär också att uttrycket den som innehar fonden har bytts ut till den skattskyldige och att en konsekvensändring gjorts i andra stycket. Ändringen innebär att tillägg görs för handelsbolag. Det kapitaltill- skott som skall göras innebär att ackumulerade vinstmedel i aktie- bolaget respektive handelsbolaget ökar. Jfr kommentaren till 1 och 2 §§. I paragrafen finns den grundläggande bestämmelsen om handels- bolagsbidrag. Utgångspunkten är för uppbyggnaden av bestämmel- serna är koncernbidragsreglerna. Regelsystemet finns beskrivet i avsnitt 4.3. Handelsbolagsbidrag skall kunna lämnas mellan ett handelsbolag och en delägare i bolaget som är skattskyldig juridisk person. I paragrafen definieras vad som avses med uttrycken givare och mottagare. I vissa fall skall även ett utländskt handelsbolag eller en utländsk delägare i ett svenskt handelsbolag kunna vara givare och mottagare av handelsbolagsbidrag. I paragrafen regleras vilka situationer det är En första förutsättning är att både givare och mottagare är skattskyldiga för näringsverksamhet i , dvs. att de för det första är skattesubjekt och för det driver fast driftställe här. Handelsbolagsbidraget skall vara hänförligt till det fasta driftstället. Mottagare skall också kunna vara ett svenskt handelsbolag eller en delägare som är svensk juridisk person och som enligt skatteavtal har hemvist i en EES-stat under förutsättning att delägaren är skattskyldig i för den näringsverksamhet som handels- bolagsbidraget hänför sig till. I paragrafen anges de gemensamma förutsättningarna för både givare och mottagare som måste vara uppfyllda. I likhet med vad som gäller i fråga om koncernbidrag krävs enligt punkt 1 inte att redovisningen av handelsbolagsbidraget i bokföringen sker över resultaträkningen eller på annat sätt. Däremot krävs att givare och mottagare redovisar bidraget öppet i självdeklarationen vid samma års taxering (jfr RÅ 1998 ref. 6). För att förhindra att handels- bolagsbidrag får dras av om mottagaren inte beskattas för bidraget på grund av skatteavtal uppställs kravet i punkt 2. Undantag görs för de fall som behandlas i andra meningen i 3 §. Punkt 3 hänger samman med att reglerna om handelsbolagsbidrag också skall gälla för utländska bolag som hör hemma i en stat inom EES. En förutsättning för detta är att både givare och mottagare av bidraget är skattskyldiga för näringsverksamhet i . Här regleras beloppsbegränsningar i fråga om handelsbolagsbidrag från delägare till handelsbolaget. Syftet med regelsystemet om handelsbolagsbidrag är att uppnå sådan resultatutjämning som delägarskap i handelsbolag enligt nuvarande regler innebär för en juridisk person. För att åstadkomma samma effekt när delägaren och handelsbolaget är olika skattesubjekt krävs att ett visst års uppkommet överskott kan kvittas mot ett lämnat handelsbolagsbidrag. Det innebär att delägaren skall redovisa bidraget avseende år 1 redan i bokslutet och att beloppet redovisas som intäkt hos handelsbolaget (jfr anteciperad utdelning). I bestämmelsen görs en inskränkning i fråga om storleken på han- delsbolagsbidrag från kommanditdelägare. Jfr också kommentaren till 5 §. 7 och 8 §§ Här finns förutsättningarna för handelsbolagsbidrag när handels- bolaget är givare. I fråga om 7 § se ovan kommentaren till 5 §. I 8 § anges att ett krav för att bidraget skall få dras av i handelsbolaget är att delägaren skall kunna ta emot utdelning skattefritt från handels- bolaget. Bestämmelsen behandlar handelsbolagsbidrag som kunnat för- medlas. I paragrafen görs tillägg för svenskt handelsbolag bland de företag som omfattas av bestämmelserna i kapitlet. I kapitlet infogas regler som innebär att vid ägarförändringar i underskottsföretag och i det omvända fallet skall även en spärr på grund av handelsbolagsbidrag, beaktas. Tillägg görs i 4 § för den nya spärren. 5–7 §§ Definitionen av uttrycket bestämmande inflytande i 5 § komplet- teras med i vilka situationer som ett svenskt handelsbolag anses ha ett sådant inflytande. Bedömningen av om en ny ägare som är ett svenskt handelsbolag har förvärvat ett bestämmande inflytande över underskottsföretaget görs på samma sätt som i fråga om svenska ideella föreningar. Hänvisning görs därför till koncern- begreppet i 1 kap. 4 § ÅRL. Lagtexten förtydligas på så sätt att hänvisning görs till koncernbegreppet enligt definitionen i 1 kap. 4 § ÅRL. Det innebär att vid prövningen av om ett koncernförhållande föreligger eller om ett handelsbolag (en ideell förening) är ett moderföretag skall de kriterier som anges i 1 kap. 4 § ÅRL tilläm- pas. Det är däremot inte nödvändigt att handelsbolaget (den ideella föreningen) omfattas av årsredovisningslagen. Motsvarande änd- ringar görs i 6 och 7 §§ avseende begreppen koncern och moder- företag. I paragrafen som inleder bestämmelserna om begränsningar i avdragsrätten för underskott efter ägarförändringar görs ett tillägg för den nya spärren på grund av handelsbolagsbidrag. I andra meningen görs en konsekvensändring. I denna paragraf som behandlar ägarförändringar som innebär att ett företag får det bestämmande inflytandet över ett underskotts- företag görs tillägg i första och tredje styckena för den nya spärren. I paragrafen regleras den situationen att en fysisk person eller andra juridiska personer, bl.a. vissa svenska handelsbolag, än de som i kapitlet kallas företag förvärvat ett bestämmande inflytande över ett underskottsföretag. Ändringen innebär att bestämmelserna om handelsbolag i första och andra stycket tas bort. Enligt 12 § inträder en beloppsspärr när flera sådana personer som räknas upp i 11 § förvärvar andelar i ett underskottsföretag. Bestämmelsen är, på grund av röstbestämmelserna, svår att ändra så att den kan göras tillämplig även när underskottsföretaget är ett handelsbolag. Bestämmelsen i 12 § ändras därför endast på så sätt att det i första stycket görs ett tillägg som innebär att den bara är tillämplig på ägarförändringar i underskottsföretag som inte är ett svenskt handelsbolag. I andra stycket, som handlar om indirekta förvärv, innebär ändringen att eller ett svenskt handelsbolag kan tas bort eftersom de skall omfattas av begreppet juridiska personer i inkomstskattelagen. I paragrafen, som är ny, finns en motsvarande bestämmelse för ägarförändringar i underskottsföretag som är handelsbolag. Bestämmelsen anpassas på så sätt att det avgörande är att den omfattar det fallet att flera förvärvare som avses i 11 § tillsammans har förvärvat andelar som medför att de tillsammans har ett bestämmande inflytande över underskottsföretaget. I andra stycket finns en motsvarande bestämmelse som i 12 §. Tredje stycket har anpassats jämfört med bestämmelsen i 12 § mot bakgrund av att det i denna paragraf bara handlar om underskottsföretag som är handelsbolag. I andra stycket görs en konsekvensändring med anledning av att 12 § har delats upp i två paragrafer. Tillägg görs i både första och andra stycket för spärren för han- delsbolagsbidrag. I paragrafen finns bestämmelser om beloppsspärren. Det belopp som ligger till grund för spärren är den eller de nya ägarnas kostnad för att erhålla det bestämmande inflytandet. I första stycket görs ett tillägg för förvärv av andelar som avses i den nya 12 a §. Ändringarna i paragrafen är en följd av att svenska handelsbolag skall omfattas av begreppet juridisk person. 19 och 19 a §§ Paragraferna, som inleds med en rubrik, behandlar den nya spärren för underkottsavdrag, spärren på grund av handelsbolagsbidrag. Bestämmelserna är uppbyggda på samma sätt som bestämmelserna om koncernbidragsspärr. De senare betecknas 18 och 18 a §§ efter- som de hör ihop. Ändringen innebär att svenskt handelsbolag ersätts med EEIG. Ändringen innebär att tillägg görs för svenska handelsbolag. Ändringen innebär att andra stycket, som hänvisar till 50 kap. 7 §, slopas. Ändringen innebär en konsekvensändring med anledning av att 50– 51 kap. skall upphöra att gälla. Ändringen innebär att tillägg görs för utdelning från svenska han- delsbolag. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Lättnadsreglerna skall också omfatta utdelningar och kapitalvinster på andelar i svenska handelsbolag. Ändringen innebär att tillägg görs för sådana andelar. Ändringen innebär att paragrafen inte skall tillämpas vid beräkning av underlag för lättnadsbelopp för andel i handelsbolag. Paragrafen är ny och den beskriver hur underlaget för lättnads- belopp avseende andel i handelsbolag skall beräknas. Jfr 57 kap. 8 a §. Bestämmelsen är ny och innebär att underlag för lättnadsbelopp inte skall beräknas om anskaffningsutgiften för andelen är negativ. När det gäller alternativregeln och beräkningen av kapitalunder- laget skall i fråga om andelar i svenska handelsbolag som är kapital- tillgångar hänvisning göras till det belopp som skulle ha använts som omkostnadsbelopp vid utgången av det beskattningsår som anges i 19 §. Begreppet justerad anskaffningsutgift försvinner i och med utredningens förslag. 1 och 2 §§ Ändringarna innebär konsekvensändringar. Avyttringsbegreppet i fråga om andelar i handelsbolag skall ha samma omfattning som enligt dagens regler. Paragrafen ändras så att svenska handelsbolag jämställs med svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar när det gäller avyttringstidpunkten vid konkurs, dvs. andelen skall anses avyttrad redan när handelsbolaget försätts i konkurs. Ändringen föranleds av ändringen i 8 §. Ändringen innebär att bestämmelsen bara skall gälla för enskilda näringsidkare. Jämför kommentaren till 13 kap. 4 §. Jämför kommentaren till 45 kap. 32 §. Bestämmelserna i kapitlet handlar om avyttring av delägarrätter och fordringsrätter. Definitionen av delägarrätt skall också omfatta andel i ett svenskt handelsbolag. Genomsnittsmetoden som normalt skall tillämpas vid beräkning av omkostnadsbeloppet för delägarrätter och fordringsrätter skall inte tillämpas på andelar i handelsbolag. I tredje stycket görs med anledning härav ett undantag för andelar i handelsbolag. Paragrafen är ny och anger hur beräkning av omkostnadsbelopp för en andel i handelsbolag skall göras. Det är huvudregeln i 44 kap. 14 § som skall tillämpas vilket innebär att omkostnadsbeloppet utgörs av anskaffningsutgiften med tillägg för förbättringsutgifter och minskad med uttag av insatt fullbeskattat kapital, dvs. I andra stycket regleras vad som skall gälla om anskaffnings- utgiften är negativ. Här anges hur omkostnadsbeloppet skall beräknas när en periodi- seringsfond förs över från enskild näringsverksamhet till aktiebolag eller handelsbolag, mellan handelsbolag och aktiebolag och när expansionsfond upphör i samband med att tillgångar överlåts till ett aktiebolag eller ett handelsbolag och fonden enligt 34 kap. 20 § inte skall återföras. Bestämmelsen ändras för att också tillämpas på förluster på andelar i svenska handelsbolag. I paragrafen görs tillägg för kapitalförluster när svenska handels- bolag avyttrar andelar. kan bestämmelsen i 27 § slopas.