sou · GQB322 · 2003-01-01 00:00:00 — I det följande återfinns en sammanfattning av tecknade kollek- tivavtal inom områdena arbetstidsförkortning och förläggning av arbetstiden samt arbetstidskonton. 23Lagen gör inte någon åtskillnad på övertid och hur sådan skall ersättas. 24Huvuddelen av undantagen har getts till serviceverksamheter såsom akutsjukvård, räddningsverksamhet och sjukhus, men även till annan typ av service som hotell, restauranger etc. 3.2.1Arbetstidsförkortning och förläggning av arbetstiden tillbaka har utvecklingen av kollektivavtalad arbetstid i varit en kompromiss mellan arbetstagarnas krav på för- kortad arbetstid och arbetsgivarnas krav på arbetstidsflexibilitet. Enligt uppgifter från Wirtschafts- und () har den årliga arbetstiden förkortats för anställda i västra till 1 643 års- arbetstimmar . Förändringen har dock varit blygsam då den årliga arbetstiden uppgick . Som framgår av tabell 1 var den genomsnittliga kollektivavtalade arbetstiden år 2000.25 Det finns stora skill- nader mellan anställda i västra och östra . av de anställda i västra arbetade eller mindre medan arbetade samma timantal i östra . Kollektivavtalad arbetstid (2000) 37,5–38, Förändringarna av arbetstidens längd har primärt skett mellan till mitten av . Dessa förändringar har skett tillsammans med ökad flexibilitet i hur arbetstiden skall förläggas. Den kanske mest innovativa sektorn inom tysk industri är metall- 25 Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (2000) , (DE0012202F). De har sedan förkrigstiden varit pionjärer vad gäller arbetstidsförkortning.26 Nedan följer en kortfattad redovisning av utvecklingen av arbetstidsfrågan inom metallindustrin. Införandet av 35-timmarsvecka i metallindustrin Metallindustrin är den största sektorn som infört 35 timmars vecka.27 Det första genombrottet mot en 35-timmarsvecka skedde 1985 när arbetstiden förkortades i kollektivavtal från 40 . Utvecklingen har sedan fortsatt för att införa 35 timmars arbetsvecka för metallarbetare i västra . Avtalet om 35-timmarsvecka för anställda i västra och 38-timmarsvecka för anställda i östra har sedan förlängts och gäller till och med den 30 april 2003.28 Arbetstidsförkortningen inom metallindustrin har i huvudsak skett med full lönekompensation vilket innebär att de anställda bibehållit samma lön trots att arbetstiden reducerats.29 Metallarbetarna har dock bidragit till begränsning av kostnaderna för arbetstidsförkortningen genom återhållsamma lönekrav. har arbetstidsförkortningar genomförts till- sammans med en ökad flexibilitet av arbetstidens förläggning. Bland annat har kollektivavtalen inom metallindustrin inneburit följande: N Möjligheten för av arbetskraften att arbeta (normalarbetstid). Normalt är det högutbildad arbetskraft som arbetar , men in princip kan det omfatta samtliga anställningskategorier. N Introduktion av arbetstidskorridorer, som ger arbetsgivaren möjlighet att minska eller öka arbetstiden så länge genomsnittliga veckoarbetstiden överens- stämmer med den avtalade veckoarbetstiden. 26 Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (1998) , (DE9805262F). 27Andra sektorer är järn- och stålindustrin, tryckeri- samt pappersindustrin (samtliga i västra ). 28Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (2000) , (DE0004255F). 29Jennifer Hunt (1999) Has work-sharing worked in ?, (117–148). N Möjligheten till ytterligare arbetstidsförkortning utan löne- kompensation för en begränsad period, i utbyte mot att jobb säkras. N Nya regler som gör det enklare att introducera helgarbete. Mot bakgrund av en fortsatt relativt hög arbetslöshet i ,30 en omfattande omstrukturering av metallindustrin och prognoser om fortsatt minskning av antalet anställda i sektorn, kräver IG Metall fortsatt arbetstidsförkortning. Det bör dock tilläggas att motsättningarna till ytterligare minskning av arbetstiden inte bara finns hos arbetsgivarna utan även bland fackförbundets egna med- lemmar. Medlemmarna ser en risk i att ytterligare arbetstidsför- kortning kan medföra minskad månadslön, ökad intensitet och stress i arbetet samt ökad flexibilitet i arbetstidens förläggning. Deras erfarenheter av arbetstidsreduktioner är att de har gjort arbetstagaren än mer beroende av arbetsgivarens arbetstidspolicy. Med utgångspunkt från detta har IG Metall klargjort att ytter- ligare förkortning av arbetstiden måste följas av full lönekompen- sation, bättre skydd mot stress i arbetslivet samt nya regler om hur arbetstiden skall organiseras och som bättre skall balanseras mellan individens och företagets intressen. Effekter av arbetstidsförkortningen inom metallindustrin Med utgångspunkt från den snabbt ökande produktiviteten i sek- torn, har IG Metall gjort bedömningen att sysselsättningsnivån endast kunde upprätthållas genom en bättre arbetsdelning, vilket gjorde ytterligare arbetstidsförkortning nödvändig. Sysselsätt- ningseffekten av arbetstidsförkortningen är dock omdiskuterad bland politiker, arbetsmarknadens parter och forskare. Enligt IG Metalls egna undersökningar och beräkningar har arbetstidsför- kortningen från 40 till 35 timmars vecka inneburit ett säkrande eller tillskapande av nästan 300 000 arbetstillfällen. Uppfattning att en arbetstidsförkortning leder till ökad syssel- sättning genom att man delar på jobben kan verka logisk. Detta samband är dock komplext och påverkas av ett flertal faktorer som t.ex. övertidsarbete, löne- och produktionskostnader och flexibili- 30 arbetslöshet enligt (2001) Employment Outlook – 2001. tet vad gäller arbetstidens förläggning. (1999)31 anser att förhållandet mellan normal arbetstid (enligt avtal) och faktisk arbetstid (arbetstid inklusive övertid) är centralt för att uppnå en arbetsdelning. Detta innebär att en förutsättning för att arbets- tidsförkortningen skall kunna leda till ökad sysselsättning är att avtalad arbetstidsförkortning inte ersätts av ett ökat övertidsuttag. Enligt Hunt har arbetstidsförkortningen i tysk tillverkningsindu- stri () inneburit att en arbetstidsförkort- ning motsvarande har lett till en faktisk arbetstidsförkort- ning motsvarande 0,85 . har timlönerna stigit i motsvarande takt vilket inneburit att månadslönerna inte har minskat. Hon har dock inte kunnat finna possitiva effekter avse- ende sysselsättningen utan till och med en minskad sysselsättning bland män. och (2001)32 utvärderar i en artikel vilka sysselsättningseffekter kollektivavtalad arbetstidsför- kortning haft i . Studien visar bland annat att viss forskning har kunnat påvisa ett possitivt syssel- sättningseffekter emedan annan forskning, t.ex. ovan nämnda stu- die av Hunt, inte visar på något samband eller till och med finner ett negativt samband mellan arbetstidsförkortning och sysselsätt- ningseffekter. En av slutsatserna i artikeln är att beroende på vilka antaganden man utgår ifrån, kan teoretiska modeller användas för att påvisa att kollektivavtalad arbetstidsförkortning antingen är ett effektivt eller ineffektivt instrument i arbetsmarknadspolitiken.33 Artikelförfattarna skriver dock att merparten av den forskning de utvärderat visar på possitiva sysselsättningseffekter. visar några av studierna att arbetstidsförkortningen lett till ökat över- tidstak och ökat inflationstryck på grund av stora löneökningar och därmed fått negativa följder för sysselsättningen. Författarna anser att det inte är själva arbetstidsförkortningen som är det viktigaste för effekterna på sysselsättningen utan hur förkortningen genom- förs i praktiken. Nedan följer en kort sammanfattning av det avtal som tecknade 1993 för att rädda tusentals jobb i utbyte mot en bl.a. förkortad arbetstid och minskade månadslöner för de anställda. 31Jennifer Hunt (1999) Has work-sharing worked in ?, (117–148). 32Gerhard och , Working-time reduction and employment: experiences in Europe economic policy recommendations, 2001, 25 (209–243). 33Fritt översatt, G et al., 2001, s. 239. Kollektivavtal på företagsnivå - 1993 tecknade och IG Metall ett kollektivavtal i syfte att rädda jobben i företaget. Cirka 30 000 av de 100 000 anställda inom skulle sägas upp på grund av en stark nedgång i efter- frågan och en ökad produktivitet inom . De viktigaste komponenterna i kollektivavtalet om att trygga den geografiska lokaliseringen av produktionen och sysselsättningen i var en garanti mot uppsägningar samt införandet av 4-dagars- vecka, i stället för 36 timmar.34 Arbetstids- förkortningen infördes med delvis lönekompensation. Arbetstiden minskades som den genomsnittliga brutto- lönen minskade . Avtalet gällde från till . Avtalet förlängdes, men justerades till 30 timmars arbetsvecka . Grundtanken med arbetstidskonto är att den anställde ges möjlig- het att, , arbeta fler eller färre timmar än vad som är reglerat i kollektivavtal. Den anställde sätter in eller tar ut arbetstid på ett särskilt arbetstidskonto som senare tas ut i ledighet alternativt genom att personen arbetar i kapp tid. De mer precisa bestämmelserna och förutsättningarna för hur tiden skall tas ut varierar beroende på vad parterna överenskommer i kollektivavtal. Arbetstidskontot kan inte föras över från ett företag till ett annat.35 Syftet med kontot är att öka flexibiliteten av arbetstidens för- läggning för såväl arbetsgivare som arbetstagare och inte att för- korta arbetstiden. Från ett arbetsgivareperspektiv skapar kontot en möjlighet till en flexiblare produktion som bättre kan anpassa till efterfrågan. Dessutom kan lönekostnaderna minskas då insätt- ning på kontot oftast inte räknas som övertid och reducerar på så vis övertidskostnaderna. För den anställda kan arbetstidskonton innebära en ökad möjlighet till inflytande över sin arbetstid och bidra till att arbetstiden bättre kan anpassas till individuella behov. 34 Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor, (2000) , (DE9709230S). 35 Enligt uppgift i korrespondens från WSI. 1998 genomförde WSI en studie av kollektivavtalade arbetstids- konton.36 Studien visar att möjligheterna och begränsningarna av hur kontona kan och får användas varierar kraftigt mellan olika sektorer. När sedan kollektivavtalen införs på företagsnivå kan ytterligare förändringar göras och ökar därmed variationen av arbetstidskontona. Studien visar att modellen med arbetstidskonto är primärt orienterad för att produktionen bättre skall kunna anpassas till förändringar på marknaden. Flertalet avtal definierar en gräns för hur arbetstidskontot får användas. WSIs studie visar att gränsen för antalet insatta timmar på kontot kan variera mellan 40 och och motsvarande gräns för det negativa saldot kan variera mellan 20 och . De flesta avtalen definierar dessutom en tidsperiod (mellan sex må- nader och ) inom vilken arbetstidskontot skall vara balanserat. Tabell 4 visar överenskomna begränsningar i ett litet urval av av- tal.37 Kollektivavtalade begränsningar av arbetstidskonton i ett urval av kollektivavtal Vattenindustrin (Nordrhein) Privat transport och trafik (Saxen) Källa: Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (1998) , (DE9803255F). Systemet med arbetstidskonton kan liknas med flextidssystem, men till skillnad från många svenska flextidssystem ger arbetstids- konton generellt en större flexibilitet avseende såväl antalet timmar som kan sättas in som längden på perioden för när tiden skall användas. 36 , WSI Informationen zur Tarifpolitik, (1998) Ein Überblick über ausgewählte tarifliche Regelungen. 37 Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (1998) , (DE9803255F). Den senaste utvecklingen inom området är införandet av s.k. arbetslivstidskonton. Det är bara tyska stålindustrin som omfattas av denna form av långsiktiga arbetstidskonton. En beskrivning följer nedan. Arbetslivstidskonto för tyska stålarbetare tecknade parterna inom metallindustrin första sektorsavtal avseende arbetslivstidskonto (Lebensarbeits- zeitkonten). Avtalet, som täcker cirka 85 000 anställda, går i stort ut på att anställda ges möjlighet att spara övertidsersättning samt andra delar av inkomsten över på ett särskilt konto. Medlen kan användas för betald ledighet, förtidspension eller i undantags- fall som extra pension. Detaljerna i avtalen definieras på företags- nivå. Avtalet ger de anställda möjlighet att spara: N övertidsersättning (motsvarar maximala antalet övertidstimmar inom stålindustrin). Det blir därmed möjligt att spara upp till ledighet. N viss del av månadslönen eller särskild typ av inkomst (t.ex. bo- nus). Anställda upp till kan spara av månadslönen och personer kan spara av månadslönen. Detta möjliggör att under tjäna in motsvarande förtidspension. N ledighet som tjänats in under nattarbete. Pengar som sätts in på kontot är befriade från skatt och sociala av- gifter. Allt sparande skall dock tas ut i form av betald ledighet, även om lön har satts in på kontot. Endast i fall då ledighet ej kan tas ut kan extra pensionbetalning ges. Om den anställde byter företag eller avlider , betalas sparandet ut i pengar. Vid företagskonkurs finns det inte någon reglering som garanterar sparandet, varför detta är en viktig fråga att avtala om på företags- nivå. 4Nederländerna – störst andel deltidsarbetande i Som framgår i del I är det land i den Europeiska unionen med kortast genomsnittlig arbetstid bland samtliga anställda. Den vanliga arbetstiden var i genomsnitt i vilket kan jämföras med med den högsta genomsnittliga arbetstiden, , eller EU genomsnittet som uppgår till år 2000.38 I var den genomsnittliga arbetstiden bland anställda . Den största förklaringen till den korta arbetstiden i år att de har den högsta andel deltidsarbetande i Europeiska unionen. av samtliga sys- selsatta i arbetar deltid, vilket kan jämföras med genomsnittet i EU som är och i . av de sysselsatta kvinnorna i arbetar deltid och av de sysselsatta männen. Möjligheten till deltidsarbete har länge varit en viktig fråga för såväl regeringen som arbetsmarknadens parter i . På samma sätt som för tidigare redovisade länder (och ) var arbetstidsfrågan en viktig fråga för att öka syssel- sättningen i . anses deltidsarbetet framför allt vara viktigt för att förbättra förutsättningarna för individen att kombinera arbete och familj samt ett sätt att locka främst kvinnor till arbetsmarknaden. I detta avsnitt läggs tyngdpunkten på bakgrunden och utveck- lingen av deltidsarbetet i samt en beskrivning av den införda lagstiftningen som ger individen rätt att gå upp eller ner i arbetstid. Först ges dock en kort beskrivning av utveck- lingen av sysselsättningen i . 38 Europeiska Kommissionen (2001), European social statistics – Labour force survey results. – störst andel deltidsarbetande i Mot bakgrund av höga och stigande arbetslöshetssiffror tecknades 1982 den s.k. Wassenaar-överenkommelsen. I denna överens- kommelse redovisade de centrala arbetsmarknadsparterna gemen- samma rekommendationer för att öka sysselsättningen. Arbets- tagarna accepterade löneåterhållsamhet för att öka vinstnivån i näringslivet och arbetsgivarna förklarade sig inställda på att disku- tera arbetstidsförkortningar som ett sätt att minska arbetslösheten och på så vis uppnå en bättre fördelning av existerande jobb. I överenskommelsen nämndes deltidsarbete som ett av instrumenten för att uppnå detta, men den viktigaste metoden var att förkorta den normala veckoarbetstiden.39 Regeringen gav i sin tur utfästelser om sänkta skatter och socialförsäkringsavgifter för att skapa förut- sättningar för att uppnå det gemensamma målet – ökad tillväxt och sysselsättning. Denna arbetsrelation mellan regeringen och arbets- marknadens parter kallas i för poldermodellen. Denna modell bygger på att regeringen och parterna inom sitt respektive område verkar mot en gemensam målsättning för att få till stånd en vinna-vinna- lösning.40 visar upp en bild av hög syssel- sättning och låg arbetslöshet. Enligt uppgifter från EU kommis- sionen41 uppgick arbetslösheten i till , vilket är den näst lägsta arbetslösheten i EU, efter på . Den genomsnittliga arbetslösheten i EU uppgick till . Sysselsättningen i uppgick till 2000 jämfört med EU genomsnittet på . Detta är den näst högsta sysselsättningsnivån, efter (76,), bland medlems- staterna i den Europeiska unionen. Det skall dock sägas att av de sysselsatta i var deltidsarbetande. 4.2Utvecklingen av deltidsarbete i är deltidsarbete en viktig fråga i arbets- livsdebatten i . Den kollektivavtalade genomsnittliga veckoarbetstiden för heltidsanställda var då reducerad till 38 tim- 39 Plantenga, J. Dur (1998), Working time reduction in the : past developments and future , In: Transfer, vol. 4, no. 4 (678–691). 40 , (1999), Ds 1999:37 Hur gör man? – Om sysselsättnings- och välfärdsreformer i fyra EU länder. 41 Europeiska Kommissionen (2001), European social statistics – Labour force survey results. – störst andel deltidsarbetande i mar i de flesta kollektivavtalen. Arbetsgivarna var inte längre villiga att förkorta arbetstiden ytterligare och arbetstagarna prioriterade löneökningar.42 Mot denna bakgrund ansågs deltidsarbetet som en allt viktigare metod för att fördela sysselsättningen bland en större andel av arbetskraften. Genom ett centralt kollektivavtal enades parterna om en flexibilitet i löne- och arbetstidsförhand- lingarna.43 I detta avtal rekommenderades deltid som ett sätt att öka förvärvsfrekvensen och underlätta för anställda att förena förvärvsarbete med familjeansvar. Deltidsarbete har haft en viktig roll för kvinnornas intåg på arbetsmarknaden . Många kvinnor började jobba deltid i stället för heltid. Svenska skriver i ? – Om sysselsättnings- och väl- färdsreformer i fyra EU länder (Ds 1999:37, sid 74) att för i vart fall kvinnorna gäller det inte bara att vara flexibel i arbetslivet utan också att hitta flexibla barnomsorgslösningar i ett samhälle där arbetsdelningen i hemmen fortfarande förefaller vara traditionellt oflexibel och där samhället inte erbjuder särskilt mycket i form av daghem eller fritidshem. Det är framför allt kvinnor som arbetar deltid och ett typiskt holländskt hushåll har cirka 1,5 förvärvsinkomst. Holländska regeringen uttrycker att man vill skapa möjligheter för par att arbeta var och dela på ansvaret i hemmet och använda sig av barnomsorg etc. när så behövs.44 Denna så kallade kombinationsmodell bygger på en politik där individer med vårdnadsansvar tar hand om merparten av vården själva, men erhåller visst stöd i form av omsorgsverksamhet och ledighet (t.ex. föräldraledighet). 4.2.1Frivilligt eller ofrivilligt deltidsarbete är det land i EU med lägst andel deltidsarbetande som säger att de valt att arbeta deltid för att de ej kan hitta ett hel- tidsjobb (s.k. ofrivilligt deltidsarbete). av deltidsar- betarna i rapporterar att de ofrivilligt arbetar deltid. 42Visser, J. & A. Hemerijck (1997), A Dutch Miracle, growth, welfare reform and corporatism in the , . 43Regeringskansliet, (1999), Ds 1999:37 Hur gör man? – Om sysselsättnings- och välfärdsreformer i fyra EU länder. 44Social- och , (1999) Op weg naar een nieuw evenwicht tussen arbeid en zorg. – störst andel deltidsarbetande i Den låga andelen gäller såväl bland kvinnor som bland män. Detta kan jämföras med EU-genomsnittet som uppgår till och i Sverige.45 Även om deltidsarbetet är i låg grad ofrivilligt visar undersök- ningar , genomförda av det holländska Organisatie voor Strategisch Arbeidsmarktonderzoek, OSA), att anställda i har intresse av att ändra sin arbetstid. angav av de anställda som levde i parförhållanden att de ville anpassa sin arbets- tid till sin partners arbetstid . Ett återkommande mönster är att män vill arbeta färre timmar och kvinnor mer. Liknande statistik går att finna i rapporter från den nederländska statistiska central- byrån (van de Statistiek, CBS). Det är bl.a. utifrån ovan redovisade bakgrund samt önskemål från arbetstagare, som den holländska regering införde en ny lagstiftning som ger den anställda rätt att gå upp eller ned . 4.3Ny lagstiftning om anpassning av arbetstiden trädde en ny arbetstidslagstiftning i kraft som reglerar individens möjligheter att gå ned alternativt upp i arbetstid utifrån individuella behov. Detta har inte varit reglerat i tidigare lagstiftning och regeringens uppfattning var att frånvaron av sådan lagstiftning hindrade framför allt män från att ta tjänstledigt. Med hjälp av lagen är därmed förhoppningarna att fler män skall ta ett större ansvar vad gäller omvårdnaden av egna barn. För att göra deltidsarbete mer attraktivt reglerar lagen även möj- ligheten för individer i deltidsarbete att gå upp . Genom att öka individens möjlighet att anpassa arbetstiden efter sin och sin part- ners livssituation vill regeringen göra det mer attraktivt för indi- vider att såväl stanna kvar som träda in på arbetsmarknaden. Målsättningen med reformen är att: N den skall leda till förbättrade förutsättningar att kombinera ar- bete och fritid N den skall leda till ökat arbetskraftsutbud N den överensstämmer med företagens krav på ökad flexibilitet. 45 Europeiska Kommissionen (2001), European social statistics – Labour force survey results. – störst andel deltidsarbetande i För att lagen skall vara tillämpbar måste den anställde ha arbetat hos arbetsgivaren innan den tidpunkt då den nya arbetstiden skall gälla. Den anställde måste ansöka om att gå ned alternativt upp i förväg och skall därutöver precisera sin önskan (antal timmar och vilka timmar). Arbetsgiva- ren måste acceptera ansökan såvida det inte finns tungt vägande företags- eller tjänsteskäl som talar emot ansökan.46 Detta avser såväl antalet timmar som arbetstagaren önskar arbeta, som vilka timmar på vilken dag som han eller hon önskar att tiden skall för- kortas alternativt förlängas. I lagen står det att arbetsgivaren endast kan neka den anställdes ansökan om att gå ned om minsk- ningen leder till allvarliga problem; N för ledandet av företaget vid tillsättning av de frigjorda tim- marna, N på säkerhetsområdet, eller N av schemateknisk karaktär. När det gäller den anställdes önskan om att gå upp kan arbets- givaren endast neka: N om det inte finns tillräckligt med arbete N om det inte finns tillräckligt med pengar för att täcka de ökade lönekostnaderna eller på grund av organisatoriska problem, eller N om det inte finns utrymme på grund av fastställd personal- struktur eller personalbudget. Arbetstagaren behöver inte uppge något skäl för att ändra sin arbetstid. Det är arbetsgivaren som gör den slutliga bedömningen om ansökan har starka konsekvenser för verksamheten eller ej. Arbetstagaren kan dock överklaga beslutet och få det prövat i dom- stol. Arbetsmarknadens parter kan göra undantag i kollektivavtal från lagen, men endast då det gäller möjligheten för anställda att gå upp , inte när det gäller rätten att gå ned . Lagen gäller för alla anställda förutom för företag med färre än 10 personer. Särskilda regler kommer att stiftas för militär personal. 46 Staatblad van het , Jaargan 2000, 114 van , houndende regels inzake het recht op aanpassing van de arbeidsduur (aanpassing arbeidsduur). , och har samtliga valt olika lös- ningar för att förkorta arbetstiden. I har staten lagstiftat om en arbetstidsförkortning till för samtliga heltidsanställda och därmed tagit på sig en stor del av ansvaret för att realisera en arbetstidsförkortning. Att staten tagit på sig detta ansvar bör bland annat ses utifrån att arbetsmarknadens parter inte har samma roll och storlek som t.ex. i eller Tyskland.47 Innan införandet av 35-timmarsveckan fanns det ytterst få kollek- tivavtal på arbetstidsområdet i . Detta i kombination med en relativt hög arbetslöshet och en övertygelse om att en arbets- tidsförkortning bidrar till ökad sysselsättning har varit viktiga orsaker till framväxten av ett införande av lagstiftad 35-timmars- vecka. För att kompensera arbetsgivaren innebär den nya lagstift- ningen att arbetstiden bättre kan anpassas till produktionen, med andra ord, en ökad flexibilitet som till stor del kan tillgodose arbetsgivarens intressen.