sou · GQB361d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Övervägande skäl talar för införande av en lämplighetsbeskrivning i lag som kan verka vägledande för att endast goda samhällsintresserade medborgare skall kunna komma i fråga som nämndemän. En sådan bestämmelse är inte minst bra att utgå ifrån när det gäller att bedöma vad som är olämpligt. Kommittén anser vidare att beteenden/tillstånd hos nämnde- mannen som bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen bör kunna leda till en prövning av nämndemannens uppdrag. Det bör vara domstolen som gör denna prövning. Att en nämndeman under pågående mandatperiod döms för brott är enligt kommitténs mening allmänt av så förtroendeskadlig natur att det bör leda till att nämndemannen entledigas. Kommittén föreslår en regel enligt vilken en nämndeman som genom lagakraftvunnet avgörande dömts för brott till annan påföljd än böter, skall I andra fall än när fråga är om allvarlig brottslighet bör domstolen kunna fatta beslut om att avstänga nämndemannen från tjänstgöring. Kommittén föreslår en regel enligt vilken ett beslut om avstängning skall vara skriftligt och motiverat. Beslutet skall vidare gälla och kunna omprövas. Nämndemannen skall beredas tillfälle att yttra sig innan beslut om avstängning fattas. Som huvudregel skall vidare, om det är möjligt, samråd ske med företrädare för nämndemännen vid domstolen. En nämndeman som påtalats som olämplig eller som själv upplever sig som olämplig bör ha rätt att bli entledigad. Kommittén föreslår också att det införs en skyldighet för nämndemannen att upplysa om sådana förhållanden som kan antas påverka uppdraget. Reservationer och särskilda yttranden Reservation har avgetts av ledamöterna angående lottning vid nominering i den fria kvoten (avsnitt 4.3.3). Reservation har avgetts av ledamoten angående krav på medborgarskap för nämndemän (avsnitt 4.3.4) och slopande av partibeteckningar (avsnitt 4.7). Reservation har avgetts av ledamoten angående slopande av partibeteckningar (avsnitt 4.7). Särskilt yttrande har avgetts av ledamoten angående valsystem och inrättande av en fri kvot (avsnitt 4.3.3), krav på medborgarskap för nämndemän (avsnitt 4.3.4) och effekterna av nya anställningsformer (avsnitt 5.2.7). Särskilt yttrande har avgetts av experten angående finansieringen. 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 b § och 4 kap. 6–9 §§ rättegångs- balken skall ha följande lydelse, dels att det i 4 kap. skall införas två nya paragrafer, 6 a § och 9 a § av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje domsaga. Tingsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämnde- man bör tjänstgöra 8–under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. 1 Senaste lydelse 1983:370. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i hovrättens domkrets för tjänstgöring i hovrätten. Hovrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämndeman bör tjänstgöra 8–under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Valbar till nämndeman är varje svensk medborgare, som är folkbokförd i kommunen eller, i fråga om nämndeman i hovrätt, i länet eller den del därav som hör till hovrätten, och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Den som är lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman. En nämndeman skall vara en omdömesgill, självständig, rättrå- dig och i övrigt lämplig man eller kvinna Ingen får vara nämndeman i hovrätt och tingsrätt. Den som fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den den valdes behörighet. En nämndeman är skyldig att 1Senaste lydelse 1985:415. 2Senaste lydelse 1994:1620. upplysa om sådana förhållanden som kan antas påverka uppdraget. Nämndemän har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. Ledigheten skall omfatta tid för resor till och från tjänstgöringen samt behövlig dygnsvila i omedelbar anslutning till denna. Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndeman i hovrätt förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i Valet skall vara pro- portionellt, om det begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant propor- tionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Den som själv är valbar får föreslå någon att vara nämnde- man. En femtedel av det antal nämndemän som skall väljas, dock minst en, skall väljas bland dessa förslag (fri kvot). Valet skall i övrigt vara pro- portionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal, som erhålls, om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant propor- tionellt val finns särskilda bestämmelser. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemanna- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. 1 Senaste lydelse 1997:228. En nämndeman väljs för fyra En nämndeman väljs för fyra Även den som fyllt Även den som inte får avgå som nämnde- stycket, får begära att bli att vara valbar eller behörig, Detsamma gäller den som fyllt En nämndeman som döms för brott till annan påföljd än böter skall, när domen vinner laga kraft, entledigas av den domstol där nämndemannen tjänstgör. utses ny nämndeman för den tid nämndeman för återstående tid. inom domsagan eller länet får valts i den fria kvoten skall ny än som följer av inom domsagan eller länet får än som följer av Nämndeman, som entledigats Nämndeman, som entledigats eller eljest avgått, vare, om han eller annars avgått, är, om han alltjämt är valbar, skyldig att alltjämt är valbar, skyldig att till dess besked inkommit till till dess besked inkommit till rätten, att annan blivit vald, samt domstolen, att annan blivit vald, att även därefter tjänstgöra vid samt att även därefter tjänstgöra fortsatt behandling av mål, i vars vid fortsatt behandling av mål, i handläggning han förut deltagit. 1 Senaste lydelse 1994:1620. Nämndeman i tingsrätt, som till följd av ändrad bosättning är valbar, får fortfarande fullgöra uppdraget om nämndemannen är folkbokförd i domsagan. Domstolen får besluta om avstängning av en nämndeman om dennes tjänstgöring bedöms skada allmänhetens förtroende för rättskipningen. Beslutet skall vara skriftligt och gälla , högst . Av beslutet skall skälen till avstängningen framgå. Beslutet skall omprövas om det föreligger skäl för det. Vid utgången av den tid som angetts kan nytt beslut om avstängning fattas. Innan beslut enligt första stycket fattas skall nämnde- mannen beredas tillfälle att yttra sig och, om möjligt, samråd ske med företrädare för nämnde- männen vid domstolen. Samråd behöver inte ske om nämnde- mannen är delgiven misstanke om brott, ej heller om nämnde- mannen är i konkurstillstånd. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar dels att 13, 17 och 19–21 §§ i lagen skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 20 a § och 21 a § av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i kammarrättens domkrets för tjänstgöring i kammarrätten. Regeringen eller myndigheten skall vidare för varje län inom domkretsen fastställa det antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämnde- man bör tjänstgöra 8–under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän, om inte annat följer av 17 a eller 18 §. Om en av nämndemännen får förhinder sedan handläggningen har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfarna domare utökas med en 1Senaste lydelse 1983:372. 2Senaste lydelse 1997:392. utöver vad som följer av första stycket. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Om någon eller några av ledamöterna får förhinder sedan handläggningen har påbörjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering finns, förutom i 18 §, bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Fastställande av antal nämndemän och fördelning av tjänstgöringen skall ske med beaktande av att varje nämnde- man bör tjänstgöra 8–under ett kalenderår. En nämndemans tjänstgöring bör inte, annat än om särskilda skäl föreligger, överstiga under ett kalenderår. Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. I förrättas val av Den som själv är valbar får En femtedel av det väljas, dock minst en, skall väljas bland dessa förslag (fri kvot). Valet skall vara pro- Valet skall i övrigt vara pro- portionellt, om det begärs av portionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande leda- om antalet närvarande leda- möter delas med det antal möter delas med det antal personer som valet avser, ökad personer som valet avser, ökad 1 Senaste lydelse 1997:230. är sådant proportionellt val finns När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering skall ske framgår av fastighets- taxeringslagen (1979:1152). Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är Vid val av nämndemän skall Vid val av nämndemän skall kåren får en allsidig samman- kåren får en allsidig samman- sättning med hänsyn till ålder, sättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. kön, etnisk bakgrund och yrke. Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är svensk medborgare som är folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till kammarrättens eller länsrättens domkrets och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Anställd vid domstol, skattemyndighet, länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet, allmän försäkringskassa eller får inte vara nämndeman. Detsamma gäller lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller socialförsäkringsnämnd. En nämndeman skall vara en omdömesgill, självständig, rätt- rådig och i övrigt lämplig man eller kvinna. Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag Rätten prövar självmant den den valdes behörighet. 1 Senaste lydelse 1997:1088. En nämndeman är skyldig att upplysa om sådana förhållanden som kan antas påverka uppdraget. Nämndemän har rätt till den som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag. skall omfatta tid för resor till och från tjänstgöringen samt behövlig dygnsvila i omedelbar anslutning och länsrätt utses . och länsrätt utses . Om en nämndeman visar giltigt Om en nämndeman visar giltigt Den som har fyllt Även den som inte har rätt att frånträda uppfyller kraven i 20 § tredje stycket, får begära att bli nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. Detsamma gäller den som fyllt En nämndeman som döms för brott till annan påföljd än böter skall, när domen vinner laga kraft, entledigas av den domstol där nämndemannen tjänstgör. Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndeman som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). utses ny nämndeman för den tid utses ny nämndeman för den tid 1 Senaste lydelse 1994:1623. nämndeman utses för kortare tid än som följer av första Ändras antalet nämndemän, får än som följer av skada allmänhetens förtroende för skriftligt och gälla , om det föreligger skäl för det. utgången av den tid som angetts kan nytt beslut om avstängning stycket fattas skall nämnde- mannen beredas tillfälle att yttra sig och, om möjligt, samråd ske med företrädare för nämnde- männen vid domstolen. behöver inte ske om nämnde- om brott, ej heller om nämnde- mannen är i konkurstillstånd. 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål skall ha följande lydelse. Nämndeman i fastighets- domstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I övrigt har bestämmelserna i 4 kap. 6 och 8 §§ motsvarande tillämpning på nämndeman i fastighetsdomstol. Nämndeman i fastighets- domstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. I övrigt har bestämmelsen i 4 kap. 6 § , utom andra och sjätte styckena, motsvarande tillämpning på nämndeman i fastighetsdomstol. En nämndeman i fastighets- domstol väljs . Visar nämndemannen giltigt hinder, får domstolen entlediga honom. Även den som fyllt får avgå som nämndeman. Upphör en nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. Avgår nämndeman , utses ny nämndeman för återstående tid. Ändras antalet nämndemän i länet får nytillträdande nämnde- man utses än som följer av första stycket. 1 Senaste lydelse 1997:1086. Ersättning enligt första stycket betalas högst med ett belopp som benämns tilläggsbelopp och som bestäms av eller av den domstol eller nämnd som bestämmer.Tilläggsbeloppet beräknas med ledning av i första hand uppgifter om löneavdrag och i andra hand uppgifter om beräknad årsinkomst.Tilläggsbeloppet skall be- stämmas i sänder. Har en förändring inträffat som i väsentlig mån påverkar uppdragstagares rätt tillOm en nämndeman eller juryman får vidkännas löneav- drag eller annan inkomstförlust på grund av uppdraget får för som nämndemannen eller jurymannen har rätt till arvode för sammanträde betalas ersättning för inkomstförlusten. 4 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. dels att 2 a och 6 §§ i förordningen skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas tre nya paragrafer, 2 b §, 2 c § och 4 a § av följande lydelse. 2 a §1 Om en nämndeman eller juryman får vidkännas löneav- drag eller annan inkomstförlust på grund av uppdraget får för som nämndemannen eller jurymannen har rätt till arvode för sammanträde betalas ett tilläggsbelopp för den del av inkomstförlusten som inte täcks av arvodet. Tilläggsbeloppet bestäms av eller av den domstol eller nämnd som bestämmer. Det beräknas med ledning av i första hand uppgifter om löneavdrag och i andra hand uppgifter om beräknad årsinkomst. Tilläggsbeloppet skall be- stämmas i sänder. Har en förändring inträffat som i väsentlig mån påverkar uppdragstagares rätt till 1 Senaste lydelse 1998:1806. tilläggsbelopp får dock beloppet ersättning för inkomstförlust får ändras. dock tilläggsbeloppet ändras. Utöver ersättning för inkomstförlust enligt första stycket får ersättning för förlust av pensionsrätt och semesterförmån betalas av vad som utgår i ersättning för inkomstförlust. Till nämndeman eller juryman med barn som har behov av tillsyn, får skälig ersättning betalas för kostnader för barntillsyn som uppkommer när de fullgör sina uppdrag. , eller den domstol eller nämnd som bestämmer, skall i sänder bestämma det högsta belopp som får betalas i sådan ersättning. Till nämndeman eller juryman som är enskild näringsidkare får skälig ersättning betalas för merkostnader som uppkommer i näringsverksamheten när de fullgör sina uppdrag. Ersättning får betalas med högst ett belopp som motsvarar det tilläggsbelopp som bestämts enligt 2 a § för nämndemannen. Har sådan uppdragstagare som avses i 2 § 1, 2 och 3 resväg till sammanträde som överstiger (enkel väg), betalas ett särskilt inställelsearvode om 100 Domstolen eller nämnden får besluta att ersättning enligt 2–4 a §§ skall lämnas när nämndemän kallas till introduktionsutbildning eller information. Detta gäller dock inte om arvode enligt 3 § tredje stycket, eller traktamente enligt 4 § betalas. 6 §1 Domstolen eller nämnden får besluta att ersättning enligt 2–4 §§ skall lämnas när nämndemän kallas till information. 1 Senaste lydelse 1998:1221. 1 Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs direktiv (2000:79) har rubriken – rekrytering m.m. I direktiven sammanfattas uppdraget enligt följande. En kommitté med parlamentariskt inslag tillsätts för att se över rekryteringen av nämndemän i syfte att nå en än mer allsidig rekrytering. I uppdraget ingår att se över de olika faktorer som påverkar möjligheterna att åstadkomma en sådan allsidighet. Kommittén skall också lämna förslag på hur en nämndemans lämplighet för tjänstgöringen bör prövas. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. Kommittén inledde sitt arbete och har därefter haft 11 sammanträden, varav ett internatsammanträde. I direktiven anges att nämndemannasystemet kritiserats för att rekryteringen av nämndemän inte speglar sammansättningen av befolkningen och att det är viktigt att uppdraget som nämndeman ges till en krets medborgare som i så hög grad som möjligt svarar mot ett folkgenomsnitt såvitt avser kön, ålder och bakgrund. Enligt direktiven finns det anledning att anta att det råder brister i flera av dessa avseenden. Någon närmare undersökning av nämndemannakårens samman- sättning och hur denna förändrats över tiden har inte genomförts sedan senast gjorde en undersökning av dessa förhållanden (DV Rapport 1992:4). Kommittén har med utgångspunkt i regeringens bedömning enligt direktiven och med undersökning som underlag, valt att inom ramen för uppdraget bilda sig en allmän uppfattning om vari bristerna i representativiteten består. Med detta syfte har kommittén även genomfört ett antal egna undersökningar av mindre omfattning (bilaga 3). Därutöver har kommittén inhämtat en del fakta- Kommitténs uppdrag och arbete uppgifter om nämndemännen, såsom uppgift om ålder och tjänstgöringsfrekvens, från . Kommittén har, för att informera sig om inslag av lekmanna- domare i några andra länders rättssystem, inhämtat viss utredning från , , , , , , och (bilaga 2). I har under kommitténs utredningstid pågått en översyn av reglerna om lekmannadomare. Den norska utredningen, , avser att presentera sina slutsatser som kommittén. Kommittén och Lekdommerutvalget har sammanträffat för utbyte av tankar och erfarenheter vid ett möte i . Kommittén har varit inbjuden till olika arrangemang som anordnats av nämndemannaföreningar på olika platser i landet. Vid ett tiotal sådana tillfällen har ordföranden och sekreteraren sammanträffat med nämndemän för att presentera kommitténs uppdrag och ta del av synpunkter som framförts. Vid ett av dessa tillfällen har en av kommitténs experter närvarat. har till kommittén överlämnat en skrivelse i vilken framfört att de av i utsedda hovrättsnämndemännen endast i undantagsfall kallas till tjänstgöring i hovrätten. har i skrivelsen ifrågasatt om hovrättens agerande står i överensstämmelse med lagstiftningen och regeringens och intentioner om lekmannamedverkan vid hovrätten (Ju2002/3149). har mycket gamla traditioner i Sverige1. Nämnden finns omtalad redan i äldre Västgötalagen () och har alltsedan dess, även om formerna och omfattningen skiftat, deltagit i den dömande verksamheten. utgjordes nämnden vanligen av tolv personer och var att betrakta som ett bevismedel, vars uppgift var att leta fram sanningen i målet. Den avgav sedan sin utsaga under ed. Nämnden utvecklades sedan från att ha varit en form av bevismedel till att få till uppgift att fria eller fälla svaranden i målet. För att domen skulle bli fällande krävdes enkel majoritet. Vid lika röstetal bland nämndemännen blev domen friande. utsågs i varje enskilt mål bland de bönder som var närvarande på tinget. Från början var det domarens uppgift att välja ut vilka som skulle vara nämndemän, men utvecklingen gick snart mot att parterna i målet själva valde var sin hälft av nämnden. Sedan antalet nämndmål kommit att öka kom funktionen att utse nämndemän att återigen flyttas, till tingsförrättaren. Nämnden blev också att betrakta som en permanent del av domstolen. Dess uppgifter synes inte ha varit närmare bestämda och avgränsade, men vanligen uttalade den sig i sakfrågan, medan domaren avgjorde rättsfrågorna ensam. började nämnden emellertid även att avgöra rättsfrågorna och sju nämndemän kunde diktera dom. Det hände också att nämnden dömde till mildare påföljd än som stadgades i lag. Nämndens på detta sätt ökade maktställning berodde bl.a. på att 1 Ur betänkande Domaren i – utgångspunkter för fortsatt utredningsarbete (SOU 1994:99), Del A s. 173 f. Betänkandets Del B innehåller på s. 170 en av professor författad beskrivning av nämnden i ett historiskt perspektiv, Nämnden – lekmannainflytande med medeltida rötter. Beskrivningen ingår som en del i Den svenska kulturen – europeiska och nationella förebilder, av samma författare. häradshövdingen inte längre behövde vara bosatt inom häradet och att dennes ämbete kunde upprätthållas av vikarier. försvagades dock nämndens ställning. föreskrev nämligen att häradshövdingarna skulle vara bosatta inom lagsagan och personligen tjänstgöra vid tingen. De domare som utnämndes var därtill ofta efter tidens mått goda jurister. Även processreglerna och bevisreglerna ändrades, vilket ledde till att nämndemännen fick svårare att tillgodogöra sig och överblicka processen. lag kodifierades de gällande förhållandena. I lagen stadgades att en häradshövding tillsammans med tolv bönder från häradet skulle avgöra målen vid häradsrätten. För handläggning av mål i lagmansrätterna gällde att tolv nämndemän från häradsrätterna inom lagsagan skulle delta tillsammans med en . En nämnd var domför när sju ledamöter var närvarande (var det inte ovanligt att endast sex till nio nämndemän satt i rätten). Nämnden ansågs fortfarande vara en del av domstolen och delade domsmakten med domaren. Nämndens rösträtt var emellertid kollektiv och vid meningsskiljaktigheter mellan nämnd och domare krävdes att nämnden var enig för att dess beslut skulle gälla. Det antal nämndemän som krävs för domförhet har sedan tillkomsten av lag kommit att minska.