sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Hans Lippens hade tillgång till sammanlagt 709 poliser i området, från i väster till portsavenyn i öster. hade polisenheter bildat dubbla kedjor norr om från huskropp till huskropp på ett sådant sätt att vägen norrut från var stängd. Den främre kedjan stod från gräsområdets norra spets. Det fanns alltjämt inga poliser grupperade söder om . På grund av radiostörningarna hade Hans Lippens som nämnts svårt att överblicka situationen. Han beordrade därför chefen för 41 att bege sig till med sin avdelning för att där tjänstgöra som platschef. anlände poliser även söderifrån. En piketenhet gick norrut till korsningen /Vasa- gatan. De möttes dock av stenregn från grupper vid spårvagns- hållplatsen och den där uppställda lastbilen. Piketpoliserna var därför tvungna att retirera söderut. Vid den andra lastbilen fortsatte folk att dansa. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Polisenheter gick på nytt till offensiv från mot korsningen /. Vid korsningen uppehöll sig en större folksamling. En del av folksamlingen sprang in på västerut mot korsningen /. Hans Lippens har uppgett att ett angrepp kom mot poliserna från , vid kiosken som är belägen i den sydöstra delen av korsningen /. I nästa skede fick Hans Lippens kontakt med platschefen som uppgav att det kom sten från alla håll och att poliserna på plats inte klarade av situationen. Han skickade en ordonnans till platschefen för att få utförlig infor- mation om läget. Han ville också ge platschefen nya direktiv. Platschefen fick i uppdrag att med sin personal och en polis- avdelning som befann sig i området runt korsningen Götabergs- gatan/försöka ringa in de våldsamma grupperna som fanns i . Hans Lippens bedömde att det var från angreppen huvudsakligen kom och inte från själva gatufesten på . Han gav som nämnts aldrig order om att skulle rensas från folk. Över polisradion rapporterades det att poliser var i underläge på , att platschefen ville ha en av- spärrning av och att våldsamt upplopp pågick. En polisgrupp har uppgett att de gjorde en framstöt från Vasa- gatan mot korsningen /. Då gruppen ryckte fram sprang folk undan till området runt kiosken i det syd- östra hörnet av gatukorsningen. Det var fullt med folk i området när framstöten gjordes. När de hade kommit ett litet stycke in i kunde de konstatera att gruppen var kringränd och de blev tvungna att retirera tillbaka in på . Chefen för avdelningen Delta 11 har uppgett att de tillsammans med Malmöpiketen (11) bildade kedja i ett försök att säcka in folk som befann sig på . Han har vidare uppgett att det plötsligt blev kaotiskt och att stenkastning skedde från alla håll. Den förut nämnda polisen i (Sierra 11) har uppgett följande. Efter att ha bildat poliskedja vid rörde sig hans enhet upp mot för att på så vis kunna ta de våldsamma grupperna i ryggen. När de nådde ökade, enligt polismannen, rörelserna runt avsevärt och stora klungor med maskerade personer sprang omkring i olika rikt- ningar. Sporadisk stenkastning mot poliserna förekom från flera håll. Hans enhet gjorde en samlad rusning tillbaka ner mot Vasa- platsen i syfte att säcka in personerna på platsen. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i detta, uppfattade polismannen, att stenkastningen tilltog från fest- platsen. Framför scenen dansade ett femtiotal personer som i trance. Poliserna ringade in de dansande personerna och grupp- chefen stängde av musiken. De beordrade samtliga att sätta sig ner i gräset och hålla tyst. Polisingripandet mot Reclaim The Citys gatufest på väckte ilska hos många deltagare. Ingripandet upplevdes omotiverat och våldsamt. Många av dem som dansat har menat att de inte deltog i oroligheterna. De har uppgett att de inte uppfattade allvaret i det som skedde på gatorna runt omkring, utan kände sig kränkta när polisen ringade in dansplatsen. De har också menat att polisen genomförde insatsen på ett aggressivt och hotfullt sätt, trots att de inringade lydde polisen. Några har beskrivit hur en polis sparkade på en person trots att denne följde polisens befall- ning och satt ner i gräset. Hans Lippens blev uppringd av kommenderingschefen som beskrev helikopterbilderna från platsen. Hans Lippens har uppgett: Från min horisont sett, så ser jag en massa människor som springer fram och tillbaka, ser att det kastas saker fram och tillbaka, det skriks, det är ganska högt ljud, dels av musik, men man hör gap och skrik. Hans Lippens fick information från platschefen, via ordonnan- sen, att det inte gick att fullgöra uppdraget att ringa in de våld- samma grupperna i och att det behövdes fler poliser. Under de korta intervaller i polisradiotrafiken då den inte var utstörd hörde han poliser ropa att de var i underläge och behövde hjälp. Sådana anrop återkom . Enligt Hans Lippens stod i det skedet cirka 300 poliser utgrupperade i vänteläge på de tidigare strategiska platserna. Han kunde emellertid inte kalla dem till platsen eftersom radiosambandet var avbrutet. Den förut nämnda polisen i (Sierra 11) har uppgett att i samband med att hans enhet hade ringat in festplatsen kom rapporter om att kollegor hade hamnat i underläge uppe vid korsningen /. Hans enhet rörde sig därför upp mot korsningen. När de kom fram utsattes poliserna för en massiv stenkastning från två håll, dels nerifrån , dels från . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Poliser använder sina skjutvapen Polisenheter hamnade strax efter i en sådan situation på att de såg sig tvungna att freda sig från angrepp genom att använda sina tjänstevapen. Tre personer skottskadades varav en allvarligt. En polis skadades allvarligt av stenkastning. Under samtalet med kommenderingschefen hörde Hans Lippens att skott avlossades. Han berättade för kommenderingschefen vad han hade hört. Hans Lippens hörde sammanlagt 5–10 skott. Han beordrade fram en ambulans av samverkansbefälet från räddnings- tjänsten. Hans Lippens försökte förgäves få information om skjutningen av platschefen. Radiosambandet var brutet och platschefen svarade inte i mobiltelefonen. Hans Lippens skickade därför fram samord- naren för specialenheterna (Yankee 1) som därefter kunde berätta att poliser ur Göteborgspiketen hade använt sina tjänstevapen, att en demonstrant hade blivit allvarligt skottskadad samt att en polis ur Göteborgspiketen var skadad och behövde ambulanstransport. Hans Lippens gav order om ytterligare en ambulans. begärdes över polisradion ambulans till korsningen /med anledning av att en person hade skottskadats. Oroligheterna fortsätter efter skottlossningen På polisradion kom ett meddelande att våldsamma grupper slog sönder rutorna på mellan livsmedelsaffären och . fortsatte oroligheterna vid Vasa- platsen och i . Den allvarligt skadade polisen ur Göteborgspiketen hämtades med en radiobil för vidare transport till sjukhus. Mellan och 21.40 angrep en folkmassa tre polisbilar som stod i korsningen /. Ridande polis (Foxtrot 31) gjorde en framryckning genom och drev undan en del personer. Det rappor- terades om våldsamheter runt området kring och Vasa- kyrkan. En polisenhet rapporterade att de mött 150 personer med gatsten vid korsningen /och att de var tvungna att snabbt omgruppera. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i före rusade en folkmassa över och in i mot en där placerad poliskedja. Poliser som fanns i blev attackerade genom stenkast- ning från grupper på och . I samband därmed bröts gatsten bl.a. i hörnet av / . blev poliser ur avdelningarna Alfa 51 och 81 inringade av en skanderande folksamling i . Chefen för 51 begärde hjälp av rytteriet (Foxtrot 31) som lyckades skingra folksamlingen. Civilklädda polisspanare fick information att en person som var beväpnad med skjutvapen befann sig på en balkong på Göta- bergsgatan. Hans Lippens har uppgett att 81 hindrades på grund av den beväpnade mannen på balkongen att göra en fram- ryckning in mot och hjälpa poliserna där (Alfa 51 och Foxtrot 31). En polisinsats mot lägenheten visade att mannen var beväpnad med en luftpistol. meddelades att personer slog sönder bilar på samt att de drog upp stolpar för att användas som tillhyggen. meddelades att en grupp beväpnade sig med sten vid korsningen /. Hans Lippens gav order att samtliga avdelningar skulle dra sig tillbaka. Ordern uppfattades dock inte av alla avdelningar på platsen. Han meddelade ordern på nytt och rapporterade enheter ur rytteriet (Foxtrot 31) att det var lugnt i och omkring och . Som vi närmare har utvecklat i avsnitt 6.2.6.6 lämnade Rikskri- minalpolisen, Säkerhetspolisen och i hotbildsbedömningar inför och president besök i . hotbildsbedömningar arbetades fram av kriminalunderrättelseroteln. I avsnittet har vi be- skrivit dem hotbildsapporter som presenterades under förberedel- serna. Säkerhetspolisen och polismyndigheten lämnade ytterligare hotbildsbedömningar under mötesveckan. I avsnitt 6.3.1.1, 6.3.2.1 och 6.3.3.1 har vi redovisat de hotbilder som presenterades fram till och med . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i presenterade en särskild hotbildsrapport inför med en analys av tillgängliga underrättelser. Kriminalunderrättelseroteln gjorde följande bedömning. Militanta aktivister förväntas försöka agera fullt ut även . Deras ledningsstruktur är sargad men de bedöms kunna utföra samlade aktioner i samband med Göteborgsaktionen 2001: s stora demon- stration från – . Fortsatt konfrontation med polis och förnyad skadegörelse är därför att vänta . Ya Bastas deltagande i demonstrationen utgör en riskfaktor för att ett nytt försök att nå mässområdet kan göras. Nyanlända militanta aktivister förstärker inte bara numerären utan kan även förstärka beväpningen. Användandet av sprängmedel (t ex slangbomber) och skjutvapen mot polis ligger inom möjligheternas ram. Aktionerna tenderar att alltmer riktas direkt mot polisen istället för . Det kan hållas för troligt att antalet fredliga demonstranter i Göte- borgsaktionens demonstrationståg blir lägre än väntat på grund av rädsla för bråk. Risk för aktioner mot svenska beskickningar utomlands. Av de förutsättningar som låg till grund för kriminalunderrättelse- rotelns bedömning nämndes bl.a. annat följande. (---) I med omnejd finns ett stort antal aktivister. På Vasa- stan uppbådades flera hundra personer. och fortsatte aktivister att ankomma till . Militanta aktivister söker sig till med anled- ning av de återkommande kravallerna. Dessa inresande har troligen initialt inte haft för avsikt att demonstrera/agera under toppmötet, men ser nu möjlighet till konfrontation. och andra aktivister ska enligt uppgift mobilisera vid 15–. Ya Basta har ej agerat som grupp under . Delar av Ya Basta- aktivisterna har förlorat sin skyddsutrustning. Det är tveksamt om ny utrustning kan ha tillverkats . Uppgifter finns om att Ya Basta avser att deltaga i den stora demon- strationen . De skall då vara iklädda sina vita overaller, men uppträda utan skyddsutrustning. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Den stora demonstrationen från till för- väntas inrymma även de militanta aktivisterna. En obekräftad uppgift finns om att åtminstone en aktivistgrupp från ska inneha , hagelgevär och sprängmedel. En obekräftad uppgift säger att i ett fordon med inresan- de militanta aktivister medförs flera hagelgevär och slangbomber. Uppgift finns om att ungdomar, ev aktivister, talat om att medföra vapen för att skjuta mot polisen eftersom polisen skjutit mot demonstranter. Samband mellan aktivister har skett med frekvent telefontrafik. Aktivisterna har haft två kända ledningscentraler varav en ska ha funnits på Hvitfeldtska och en på . Bägge blev neutraliserade av polis den 13 resp . Eventuellt kan ny (mobil?) Trots att flera ledande aktivister gripits av polis kvarstår ett stort antal som har ledande kapacitet. kan ha övertagit Hvitfeldtskas tidigare roll som samlingsplats och utgångspunkt för de militanta aktivisterna. Händelserna har mer och mer övergått till en tvekamp mellan polis och militanta aktivister. Detta tyder på att aktivisternas målbild förändrats från att störa toppmötet till att istället riktas direkt mot poliskåren. Tänkbara primärmål för aktivisterna är förutom yttre polispersonal och dess fordon även fastigheter knutna till polisen (exvis polishuset och polisstationen ). och privat egendom bedöms utgöra sekundärmål för tillfället. Skadegörelse kan dock utgöra en metod för att uppnå nya konfrontationer med poliskåren. På Internet finns uppmaningar om att svenska beskickningar ska attackeras runt om i världen. Kriminalunderrättelseroteln presenterade inför också en hotbildsanalys av underrättelser om en planerad nazistfest. Kriminalunderrättelseroteln konstaterade att sannolik- heten var stor för att nazistfesten skulle genomföras och att uppgifter talade för att den skulle hållas i närheten av . , och företrädare för Göte- borgsaktionen 2001, har uppgett att organisationerna diskuterade Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i säkerheten för demonstranterna inför de tre stora demonstratio- nerna under mötesveckan. Han har menat att diskussionerna rörde tre hotbilder: våldsamma/besvärliga demonstranter i de egna leden, nazistiska angrepp på demonstrationerna och polisingripande mot demonstranter. Enligt bedömde demonstrations- organisationerna att det allvarligaste hotet inför lördagens demon- stration var ett polisingripande. I lördagens demonstration skulle det nämligen finnas ett block med anarkister och autonoma, dvs. ett organiserat svart block. har uppgett att Göteborgsaktionen organise- rade funktionärsstyrkor, spaning mot nazister och kring polisens rörelser samt informationscentraler i syfte att säkerställa att demonstrationen skulle kunna genomföras i god ordning och utan konfrontationer. Sådana åtgärder vidtogs enligt inför samtliga tre stora demonstrationer under mötesveckan. 6.3.4.3Polisens kontaktgrupps dialog med demonstrationsorganisationerna Som nämnts i avsnitt 6.3.3.3 var polisens kontaktgrupp i kontakt med företrädare för de flesta organisationer som planerade demon- strationer och/eller aktioner under . Kontaktgrup- pen var bl.a. representerad vid sammanträdena som hölls mellan polismyndigheten och de som hade ansökt om demonstrations- tillstånd. Inför hade kontaktgruppen samtal med bl.a. demonstrationsledningen för Göteborgsaktionen 2001:s demon- stration. Parterna diskuterade bl.a. på vilket sätt polisen skulle övervaka demonstrationen. De kom överens om att det inte skulle finnas några uniformerade poliser framme vid tåget. Tåget skulle följas av civilklädda poliser ur kontaktgruppen med särskilda polis- västar. Utom synhåll från demonstrationståget skulle uniformerad polis finnas beredd att ingripa om demonstrationsvakterna inte klarade av situationen. 6.3.4.4Polisens organisation och förberedelser Polisen organiserades genom bl.a. kommenderingschefen skriftliga dagorder för insatserna. När det gäller lördagens händelser kan följande nämnas. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x Chefen för avdelningen Alfa 51, var polis- insatschef för 2001:s demonstration från till (kl. 09.30–14.00). x Chefen för specialenheterna, division 10, hade i upp- gift att med sina enheter utföra bevakning/övervakning av när- området utanför avspärrningarna vid , ha bered- skap för att ingå i tunga eskorter och återresa till m.m., utgöra reservstyrka vid , utgöra reservstyrka i kommenderingen för polisinsatser vid eventuella färdvägsblockeringar, demon- strationer m.m. samt på order av kommenderingschefen leda samordnade polisinsatser. skulle den ställföreträdande divisionschefen tjänstgöra som chef för specialenheterna. Som angetts i avsnitt 6.3.3.5 medverkade inte polisenheten med fot- och cykelpatrullerande poliser, Uniform 11, vid 2001:s demonstration på grund av det spända ordningsläget. Av samma anledning deltog polisenheten inte heller vid . Den sam- verkan mellan kontaktgruppen och de 30 ordningspoliserna i Uniform 11 som utgjorde en del i polismyndighetens polistaktiska koncept vid demonstationerna (se avsnitt 6.2.6.7 under rubriken vid demonstrationer) kom därmed inte att realiseras vid lördagens stora demonstration. Göteborgsaktionen 2001: s demonstration Göteborgsaktionen 2001 hade tillstånd till en allmän sammankomst –14.00 i ett demonstrationståg med samling , avmarsch via – –––till , med ett efterföljande möte på fram till . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Kommenderingschefen har uppgett att polisens taktik inför lördagen var offensiv, i motsats till förhållningssättet . var sektoriserad och det fanns mycket polisresurser. Enligt hade polisen bestämt sig för att förhindra en upprepning av kravallerna på Kungs- portsavenyn och . De hade övervägt alternativet att ställa in lördagsdemonstrationen, men avfärdat det. Det var lättare att säkerställa ordningen om demonstranterna var samlade i ett demonstrationståg jämfört med att de spred sig i de centrala delarna av staden. Enligt var det ur den synvinkeln ytterligare en fördel om demonstrationsmarschen i sin helhet ägde rum i . har uppgett att han blev uppringd av kommunalrådet som berättade att också han hade funderat på en ändrad marschväg. , företrädare för Attac, har berättat att han förde diskussioner med företrädare för Göteborgsaktionen . Göteborgsaktionens representanter uttryckte oro och olust över att låta demonstrationståget gå in på Kungs- portsavenyn omgivet av containrar såsom i en återvändsgränd. Han har vidare uppgett att det också fördes diskussioner internt i Attac om hur de skulle förhålla sig till det svarta blocket och maskering i demonstrationsledet. En del Attac-medlemmar ansåg att Attac över huvud taget inte skulle medverka i demonstrationen om det svarta blocket tilläts delta i tåget. har uppgett att han blev uppringd av som över- tygade honom att demonstrationen inte borde ställas in och att Attac borde medverka vid den. lovade att hjälpa till med att ta upp frågan om ändrad marschväg med polisen. De bestämde sig för att hålla ett möte i Världshuset med polisen . , och företrädare för Göte- borgsaktionen 2001, har uppgett att Göteborgsaktionens samord- ningsgrupp och lördagens demonstrationsledning på lördags- morgonen hade ett möte om demonstrationsvägen. De kom fram till att det vore fördelaktigt om demonstrationsvägen kunde ändras eftersom det kändes otryggt att leda in demonstranterna på Kungs- portsavenyn mellan alla containrar som stod uppställda där. Enligt fanns det en risk att demonstranterna skulle gå in i en fälla på och att polisen därmed skulle kunna Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i agera precis som de ville. Mötesdeltagarna beslutade att ta upp frågan med representanter från polismyndigheten och kommunen på det möte som skulle hållas på Världshuset . Vid mötet på Världshuset representerades Göteborgsaktionen av och , , respektive Attac av och . Övriga deltagare var kommenderingschefen , och chefen för polisens kontaktgrupp och , från polismyndigheten samt kommunal- rådet och från . har beskrivit mötet på följande sätt. inledde med att lägga fram ett antal alternativ: inställd demonstration, bara ett möte i , ändrad demonstra- tionsväg eller planerad demonstrationsväg. förorda- de själv en ändrad marschväg och föreslog att demonstrationen skulle såväl påbörjas som avslutas i . Demonstrations- tåget skulle med andra ord inte svänga in på utan gå vidare mot via . Förslaget med oförändrad väg innebar, sade , att de skulle få marschera Vasa- gatan och mellan täta polisled. På mötet be- slutade organisationsföreträdarna att färdvägen skulle ändras i enlighet med förslag. Om demonstranterna inte hade ändrat marschvägen riskerade de enligt att få demonstrationstillståndet indraget av polismyndigheten. Han har menat att resultatet i sådant fall antag- ligen hade blivit det polisen enligt honom önskade, nämligen sammanstötningar mellan demonstranter och polis på . Efter mötet tillsåg att högtalaranläggningen flytta- des från till gräsplanen framför Björngårdsvillan i . Demonstrationsledningen och företrädare för berörda organisa- tioner inom Göteborgsaktionen 2001 lade efter mötet ner mycket arbete på att sprida information om den ändrade demonstrations- vägen och orsaken till ändringen. För att målsättningen om en demonstration utan våldsamheter skulle kunna realiseras var det viktigt att deltagarna accepterade ändringen. Polisens kontaktgrupp hjälpte till med detta arbete. Informationen lämnades också vid en gemensam presskonferens där bl.a. kommenderingschefen, samt företrädare för Göteborgsaktionen och Attac deltog. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i strömmade folk till uppställningsplatsen i Slotts- skogen och uppslutningen var större än vad arrangörerna hade räknat med. Demonstrationståget samlade enligt Göteborgsaktio- nen cirka 20 000 deltagare. har beräknat antalet till drygt 15 000 deltagare. Enligt flyttade demonstrationsledningen runt demonstrationsblocken under uppställningen för att polisen inte skulle få kunskap om var det svarta blocket befann sig i tåget. Demonstrationsledningen misstänkte att polisen planerade att säcka in en del av demonstrationståget på samma sätt som vid i (se kapitel 5). En polis som arbetade som civil spanare under kommenderingen har för oss berättat att han och en kollega var närvarande vid sam- lingen för demonstrationen i . Han har uppgett att den brottsaktiva kärnan av demonstranterna hade samlats inför demonstrationen vid den gamla polisstationen i . Spanarna såg hur personer som hörde till kärnan var inne bland träden bl.a. bakom polisstationen och plockade åt sig långa påkar. Personerna gömde därefter påkarna i sina kläder. Vädret var regnigt och kallt och personerna hade därför mycket kläder på sig. Han såg sammanlagt 10–20 personer som på detta sätt beväpnade sig med påkar och hans kollega såg ungefär lika många. Spanarna kunde däremot inte se något som tydde på att kärnan beväpnade sig också med stenar. När demonstrationståget rörde sig framåt ställde sig den brottsaktiva kärnan längst bak. Polismannen har uppgett att kärnan bestod av 150–300 personer varav flertalet hade någon form av tillhygge med sig i tåget. Spanarna rapporterade sina iakttagelser. Av polisens händelserapport framgår att spaningsenheter rappor- terade att grupperingar av aktivister fanns på tvär- gatorna till . Det framgår också att de rapporterade 200 maskerade i bakre delen av tåget och att de maskerade personerna hade be- väpnat sig med påkar. meddelades att det fanns mycket stora ryggsäckar i ledet. Representanter för demonstrationsledningen har uppgett att det inte fanns 200 påkbeväpnade demonstranter i tåget, varken vid eller under marschen. , , har uppgett: Vi och våra vakter kontrollerar det svarta blocket om det är så. Det är inte så! Vi hittar några stycken påkbeväpnade, som vi sedan Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hade extra ögon på. Men 200 finns det inte! Det var cirka tio stycken. Det kan ju ha varit några fler, men vi hade ögonen på dem efter det. Han har menat att polisen spred ut detta rykte för att kunna motivera ett ingripande mot demonstrationen. , Attac, har berättat att kommenderingschefen vid den nämnda presskonferensen uppgav att det stod 200 maske- rade demonstranter med knölpåkar på . Hon ringde personer ur demonstrationsledningen som befann sig där. De sade sig inte ha sett några påkar. Polisens sätt att sprida sådana uppgifter oroade demonstrations- ledningen. Den gjorde ytterligare ansträngningar för att minska riskerna för ett polisingripande. Enligt överenskommelsen med demonstrationsledningen skulle polisens kontaktgrupp gå med i demonstrationståget. Vid sam- lingen beslutade dock gruppen att detta inte var möjligt på grund av det mycket spända läget. i kontaktgruppen har uppgett att represen- tanter från allmänheten kom fram till honom och hans kollega i gruppen, . De ville varna poliserna för en grupp med svartklädda personer med småsten. De uppgav att perso- nerna stod och tittade på och samtalade om de båda poliserna.