sou · GQB3116 · 2003-01-01 00:00:00 — Minskade välståndsklyftor och höga sociala kostnader motverkar emigrationsbeslutet. Antagligen kommer stu- denter och yngre, mindre kvalificerad arbetskraft att i större omfattning än söka sig till andra länder för att pröva lyckan. Polsk ståndpunkt är att så länge det finns reglerade arbetsmark- nader i kommer risken finnas att svart arbetskraft söker sig dit. krav på hårdare gränskontroll kommer inte att påverka det polsk-svenska resandet (där visumfrihet funnits) men motverkar illegal arbetskraftsmigration till och vidare in i EU. Få tror att den internationella, organiserade brottsligheten kommer att hindras mer än marginellt. Polsk utvandring för arbete och lycka i andra länder är inget nytt inslag i historien. Emigrationsvågor i modern tid har dock berott på politiska faktorer. Sålunda emigrerade ett betydligt större antal än . (Uppgifterna är från . Totalt inom hälso- och sociala sektorn en miljon personer). Emigrationen kom att ändra karaktär . Studier har visat att allt färre välutbildade valde att utvandra. Det polska ekonomiska undret, med en till synes oavbruten hög tillväxt , skapade ett optimistiskt och välbärgat där lönerna var konkurrensdugliga för kvalificerad Rapporter från ambassader i kandidatländerna Med tanke på att har nästan 40 miljoner potenti- ella konsumenter etablerades västerländska företag i snabb takt och de behövde personal som både behärskar polska och ett annat språk. Servicesektorn var underutvecklad vilket gav grogrund till en massiv tillväxt av småföretag. Den höjda levnadsstandarden påver- kade även viljan till att säsongsarbeta i andra länder. Den polska valutan, zlotyn, har varit alltför stark för att polacker skall finna incitament att resa utomlands för att arbeta Att plocka jordgubbar i ger inte längre någon lägenhet i . Välstånds- skillnaderna är dock stora mellan olika regioner. De som alltjämt söker sig till andra länder för att säsongsarbeta är personer som trots allt ser en vinst. För många kan denna vara att semestern blir finansierad. har som bekant drivit frågan hårt om att dess befolkning direkt efter EU-anslutningen bör få fri tillgång till medlemsstater- nas arbetsmarknader. Man menar att i synnerhet och uppvisar ogrundad oro för en stor arbetskraftsinvand- ring. Självfallet förstår man att har en bekymmersam arbetslöshet i de östra delarna men argumenterar att EU-länderna faktiskt rycker och sliter i polsk personal på grund av det egna demografiska underskottet och oviljan hos den egna befolkningen att ta smutsiga arbeten, exempelvis säsongsarbeten. Närmare en kvarts miljon polacker reser till för avtalsenliga säsongs- och tillfälliga arbeten. Som jämförelse kan visas att givit cirka 4 500 säsongsarbetstillstånd till polacker och i bosatta utlänningar. Nästan lika många arbetstillstånd har och avtalat med . Även söker säsongsarbetare men även yrkeskunniga livsmedelsarbetare samt kvalificerade tekniker. Det uppges att cirka 15 000 polacker arbetar legalt i och deras arbetskraft värderas högt. IT-specialister, ingenjörer, har i mindre omfattning sökt sig utomlands för att arbeta. Byggt på erfarenheter bör trenden vara att det även fortsättningsvis blir svårt att attrahera högt kvalificerade polacker att lämna landet. Det tyska gröna kortet är ett gott exempel där den förväntade strömmen av tusentals ivriga polacker blev en besvikelse då endast 200 har lockats. Det visade sig att lönen var tillräckligt konkurrenskraftig i , levnadskostna- derna mindre, likaså de sociala kostnaderna. Slutligen fanns det en rädsla för en sämre position på arbetsmarknaden utlandsarbete. Dessa fakta, anser bl.a. företrädare för Arbetsmark- nadsministeriet, visar att en debatt om brain-drain från är Rapporter från ambassader i kandidatländerna Arbetskraftsutvandring kommer alltid att finnas och inget kan hindra det, tycks man resonera. Sjuksköterskeutbildningen har blivit impopulär beroende på att omfattande vårdreformer ökat arbetslösheten bland sjuksköter- skorna. för Sjuksköterskor och barnmor- skor beräknar att 260 000 sjuksköterskor finns i varav unge- fär 6 000 är arbetslösa. råder brist på kvalificerad medi- cinsk personal i och man befarar ett underskott även av lägre utbildad personal. Det verkar som de flesta länder är intresserade av polsk vårdpersonal. har varit mycket aktivt för att fylla behovet av tusentals sjuksköterskor. Språkutbildningen har skett i . Nyfikenheten har varit stor från sjuksköterskorna men planerna realiseras sällan. Främst språkbarriären men även kompe- tenskraven (trots att de sägs vara jämförelsevis moderata) har visat sig vara svåra hinder. I hittar man ofta polska sköterskor inom äldrevården. annonserar i dagspressen efter vårdper- sonal. är i initialfasen i att söka tusentals sköterskor. underlättar viseringar för sköterskor och läkare samt nyckel- grupper inom IT-teknik och lärare. Det finns uppskattningsvis 900 000 personer som arbetar inom utbildningsområdet, däribland råder låg arbetslöshet. Det är till och med så att importerar språklärare (bl.a. engelska) från . Arbetslösheten skapar en hopplös situation för många Många anser att den potentiella arbetskraftsutvandringen kommer att bero på landets tillväxt. Den polska regeringen räknar med att tillväxten skjuter fart från nulägets en procent till att åter uppnå . Därigenom hoppas man på att antalet arbetsplatser skall öka. Men pågår omstruktu- rering av industrin och tusentals arbetstillfällen kommer att för- svinna inom kol- och stålindustrin i södra samt vid varven vid . Märkbar är även produktivitetsökningen inom det polska samhället vilket leder till personalminskningar. –2001 minskade antalet tillgängliga arbeten med 1,27 miljoner eller . Arbetslösheten är (eller ungefär 3,25 miljoner personer) men ett tillskott på en halvmiljon människor från skolorna förväntas vilket kan, om inte regeringens nya program för ungdomsarbeten fungerar, ge en registrerad arbetslöshet på . Rapporter från ambassader i kandidatländerna ner under svarar för av de arbetslösa. I det svenska närområdet är arbetslösheten regionalt mellan 20–29 pro- cent och på sina håll kring staden . Dessvärre är situationen närmast hopplös på landsbygden. De arbetslösa saknar ofta annan utbildning än yrkesskola, ofta ingen skola alls över grundskola. Apatin och fattigdomen överförs från den äldre generationen till nästa. Detta avtecknar sig i att migra- tionsbenägenheten från landsbygden inte har visat sig vara stor. Skall utvandring ske är det troligt att sådan sker från ekono- miskt aktiva platser där det även tidigare varit ett alternativ, dvs. de industrialiserade och mer välbärgade delarna av . Boende nära gränsen är en påverkande faktor. I sådana fall är dock situationen på destinationslandets arbetsmarknad av betydelse. Flödena går mest till men med dagens höga arbetslöshet i östra land tvingas de resa längre in i landet vilket ger en annan transak- tionskostnad för den enskilda att överväga. Hur många kommer att emigrera? upplever en utbildningsexplosion. stu- derade knappt 400 000 vid högskolor och universitet, var samma siffra 1,5 miljoner (/konf/re/7wior.pfd). Delvis kan detta förklaras av 1980-talets baby-boom men även av en ökad insikt om värdet av utbildning. Som tidigare nämnts är utsikterna dåliga för den cirka miljon (200 000/år) unga som gör sitt insteg på arbetsmarknaden. För många blir detta en tragedi i förlorade drömmar. Eftersom studiemedelssyste- met är undermåligt tvingas den studerande deltidsarbeta eller leva på sina föräldrar. Många kommer att söka sig till dyna- miska arbetsmarknad. Vissa kommer pröva lyckan i andra länder. Troligtvis kommer uppleva en liknande positiv utveckling som vi sett i med en resande, studerande ungdom som hämtar kunskap och erfarenhet från andra länder. Det aktade beräknar att 250 000 unga polacker (20–) kommer att emigrera . Mer vetenskapligt for- made studier synes få olika resultat beroende på vilka faktorer som invägs i de olika ekonometriska modellerna. Exempelvis visar en studie att 843 000 polacker kommer att emigrera , ifall BNP utvecklingen i efter EU-inträdet blir låg. Blir utvecklingen positiv kommer endast hälften att emigrera Rapporter från ambassader i kandidatländerna Försiktigare beräkningar visar på en polsk arbetskraftsutvandring om 60 000 vid utvidgningens första år och 100 000 efter det att transitionsperioden är över. Gemensam slutsats för studierna är att ju lägre välfärdsgapet mellan och övriga EU-länder blir desto färre polacker söker sig utomlands för att arbeta. Som jämförelse tar man gärna och då dessa blev medlemmar. Den befarade massutvandringen till norra uteblev. Kommer drabbas av ökad brottslighet? kommer införa visumkrav för medborgare från , och . Därmed skall kunna delta i efter sitt medlemskap 2004. Polsk gränsbevakning och tull skall bevaka EU:s längsta gräns mot öst. En direkt effekt av att krav på visum införs kommer att bli minskad dagspendling av gränshandlare vilket kommer att leda till svåra ekonomiska konsekvenser för främst många ukrainare men även för de polacker som lever i dessa fattiga delar av . En förbätt- rad gränskontroll kommer att leda till att en del av den nu illegala arbetskraften från andra östländer kommer att minska. Vad gäller den polska svarta arbetskraften i och övriga EU kommer skillnaden bli liten. Friheten att resa omöjliggör kon- troll. har gjort försök att legalisera den polska svarta arbetskraften som man beräknar till 30 000 personer bara i . Amnesti erbjöds och möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Nästan ingen anmälde sig då man visste att arbetsgivarna skulle tvingas betala högre löner vilket skulle innebära friställande för dem själva. Polsk uppfattning är att den svarta arbetskraften kom- mer att vara av samma storleksordning så länge arbetsmarknaden i de aktuella länderna ger svartarbetande konkurrensfördelar. Få tror att brottsligheten märkbart kommer hejdas från att fort- sätta penetrera EU. Polacker är ofta förekommande i svenska brottsregister. Men brottsligheten har ändrat karaktär. styrs verksamheten av internationella organisationer som är svårstoppade. Det är mycket viktigt att det polisiära samarbetet inom EU ges resurser för att utvecklas, bl.a. brottsförebyggande underrättelsetjänst. Man vet att illegal pass- och visumproduktion kommer att öka, traffickingproblemet kommer inte att minska men ledas till mindre bevakade gränser. Rapporter från ambassader i kandidatländerna ett transitland för smuggling och trafficking. Den polska andelen av prostitutionen i EU-länderna bör också bli oförändrad och beroende på vilken syn på sexhandel som råder i de olika länderna. Marknadskrafterna styr och en polsk prostituerad säljer sex till högre pris än en ukrainska. Vad gäller individuell brottslighet kommer antagligen fler brott att begås i och med att fler personer kommer att arbeta i . Avsättningsmarknaden för stulet gods är oändlig öster om . har, som sagt, haft visumfrihet för polacker . Har något att vinna på polsk arbetskraft? AMS och har pekat på det stora behov kommer att få inom vården. Det kan tyckas att den polska arbetslösheten och det svenska behovet är en god ekva- tion. Men de flesta unga polacker har utbildat sig inom ekonomi och administration. Dessutom är det svenska språket jämförelsevis litet. Vad gäller sjuksköterskor har höga kompetenskrav. Dagens polska sjuksköterskor motsvarar de svenska undersköters- korna. Men utbildningen anpassas numera efter EU:s krav. Språk- problemen är dock svåra. Dessutom är svensk lönesättning inom vården ej konkurrenskraftig gentemot exempelvis den norska där dessutom kompetenskraven är lägre. Andra yrkeskategorier det finns gott om i är apotekare och tandläkare men den polska tandläkarutbildningen godtas inte i . har polska IT-specialister efterfrågats men det har visat sig att lönen varit lika god i . I fall anser sig ha behov av viss polsk arbetskraft bör en strategi utformas i hur man attraherar arbetskraften. Konkurrensen är stor om vissa yrkesgrupper. En marknadsmässig lön är givetvis viktig men även andra utvecklingsmöjligheter för den enskilde, en social trygghet och goda villkor för medföljande. Norska erfaren- heter av samverkan med polska arbetsförmedlingar kan studeras. Rapporter från ambassader i kandidatländerna Vi flytt int´– den tjeckiska arbetskraftens bristande mobilitet presenterade i en artikel siffror med budskapet att farhågorna för att de tyska och österrikiska arbetsmarknaderna skall översvämmas av billig arbets- kraft efter ett tjeckiskt EU-medlemskap är betydligt överdrivna. Enligt tjeckiska undersökningar skulle endast omkring 20 000 tjeckier vara beredda at flytta till ett EU-land för att skaffa sig arbete. Uppskattningarna av det antal som dagspendlar till Öster- rike och varierar mellan 4 000 och 8 000. Ett avtal mellan som medger en kvot på 1 400 pendlare har bara utnyttjats av 500 teckier och det tjeckiska utrikes- ministeriet anger, för att ta ett annat exempel antalet tjeckier i till 3 600. Andra undersökningar visar att den teckiska arbetskraftens mobilitet till och med har minskat . Mot slutet av 1980- talet flyttade 230 000 personer inom landet på grund av arbetsbyte. ligger denna siffra runt 160 000. I genomsnitt av befolkningen, i vissa områden , lever i de trakter där de är födda. En siffra som överens- stämmer med en undersökning som gjordes . Som orsak till att arbete utomlands inte har någon större attrak- tionskraft nämner att köpkraften i är av den österrikiska. Efter- som den österrikiska minimilönen, som skulle bli ett riktmärke för de flesta pendlare eller utvandrare uppgår till av genom- snittslönen, skulle vinsten i att arbeta i där prisläget är det dubbla bli obetydligt eller ingen. Förhållandena är jämförbara vad den tyska arbetsmarknaden beträffar. Ej heller den kvalificerade arbetskraften tycks lockas av EU- marknadens möjligheter. En studie visar att endast 40 av 915 tillfrågade forskare och universitetslärare var beredda att ome- delbart flytta utomlands för en period överstigande . Nio pro- cent sade sig ha haft detta i åtanke men inte gjort några förberedel- ser. hade en utlandsvistelse i åtanke men inte för närva- rande medan inte hade en tanke på att lämna . sade av alla tjeckier att de kunde tänka sig ett liv utomlands. 1998 hade denna siffra gått ned till . Rapporter från ambassader i kandidatländerna Sysselsättningsintensiteten i åldern 25–i EU- och kandidatländerna * Uppgift saknas för och Källa: Statistics in focus, Rapporter från ambassader i kandidatländerna Sammanlagt är cirka 6 miljoner av arbetskraften (individer i åldern ) i kandidatländerna arbetslösa. Av dem har cirka 2,9 mil- joner varit arbetslösa i följd (långtidsarbets- lösa). Nivån på arbetslösheten varierar mellan de olika länderna och det finns även stora regionala skillnader inom vart och ett av län- derna. ökade antalet långtidsarbetslösa i alla kandidatländer utom i . Den största procentuella ökningen stod för där antalet långtidsarbetslösa mer än fördubblades. är det så att jordbruket är den enskilda sektor som dominerar i flera av kandidatländerna. Särskilt stor är den i Lett- land, , och . (Dessa och nedanstående uppgifter är hämtade från Employment and labour market in Central European countries). (972 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (92 000 personer) (2 472 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (280 500 individer) (1 636 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (280 000 individer) (25 652 000 i åldern 15–) Rapporter från ambassader i kandidatländerna (i åldern 15–): (2 815 000 individer) (3 692 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (490 000 individer) (1 393 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (66 000 individer) (7 111 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (448 000 individer) (6 760 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (267 000 individer) (15 213 000 i åldern 15–) (i åldern 15–): (816 000 individer) (5 499 000 i åldern 15–) SOU 2002:116 Rapporter från ambassader i kandidatländerna (624 000 individer) 12Erfarenheter av organiserad rekrytering har de svenska landstingen i mer eller mindre organiserad form rekryterat läkare och viss annan sjuk- vårdspersonal från länder utanför EU, som ingår bland kandidat- länderna. beviljades dispens från AMS riktlinjer (dvs. i stället för 18 månaders arbetstillstånd tillät AMS i dessa fall att tillstånd för täckande av tillfällig brist fick ges för en period ) för 234 läkare från , 72 från , 25 från och 20 från , 43 tandläkare från och 5 från samt 20 sjuksköterskor från , 20 från och 20 från . har i två omgångar fått arbetsmark- nadspolitiskt stöd för att ge arbetslösa utländska läkare, som har uppehållstillstånd i , svensk legitimation. har 65 fått legitimation medan cirka 180 gör s.k. AT-tjänstgöring eller vikarie- rar som läkare. 12.2AMS engagemang i rekrytering I samband med att AMS gjorde det möjligt för landstingen att inleda storskalig rekrytering av läkare i EU/EES, genom att arrangera mötesplatser för arbetsgivare och läkare på olika håll i , framförde landstingen önskemål om att AMS skulle teckna ramavtal för språkutbildning. Detta som en service till arbetsgivar- na och som ett alternativ till att var och en skulle ta fram underlag för upphandling. AMS lämnade ut uppdraget att anordna språkutbildning för anbud vilket resulterade i att det, , finns ett ramavtal med . Erfarenheter av organiserad rekrytering platser hos och bekostar språkutbildningen. Något landsting har valt att lösa frågan om språkutbildningen på annat sätt, exempelvis genom folkhögskolekurser. är ett sådant exempel. När det gäller inskolning av rekryterade läkare är det ett arbetsgivaransvar. AMS har dock utarbetat en form av checklista för mottagande och inskolning av vårdpersonal från EU/EES. AMS har samverkat med såväl som och . Frågan om legitimationsbedömningar har därför kunnat lösas på ett enkelt sätt. Annars är även legitimationsfrågan ett arbetsgivaransvar. 12.3Ett exempel på organiserad rekrytering av läkare Den organiserade rekryteringen från har framför allt skett genom , som är hälften ägt av i län och det privata . Vid kontakter mellan politiker i och framkom att det fanns överskott på läkare i medan hade brist på vissa specialiteter och på vissa orter. Det blev upptakten till bildandet av Kalmena och den organiserade rekryteringen. Drygt hälften av landstingen har använt sig av Kalmena. Några har rekryterat själva. Som framgår av uppgifterna ovan så har rekrytering av vårdpersonal inte bara gjorts från . Flertalet av läkarna har dock rekryterats därifrån. Kalmena arbetar på detta sätt: Landstingen meddelar hur många läkare de önskar och vilka speciali- teter. Detta sammanställs och Medena, som är Kalmenas dotter- bolag i , annonserar i polsk press och deltar på läkarstämmor med information, vilket ger ett stort antal intresseanmälningar. Med hjälp av en erfaren polsk läkare gör Kalmena en första utgall- ring. Därefter kallas cirka 200 personer som uppfyller fastställda krav till för engelskt språktext och prov- lektioner av svenska lärare. Syftet är att bedöma vilka som kan bedömas klara av det tuffa tempot i språkutbildningen. Informa- tion ges också om förutsättningarna för arbete i . Erfarenheter av organiserad rekrytering Härefter återstår cirka 100 personer. Bland dessa väljer landstingen ut dem de vill kalla till intervju i eller . De läkare som sedan erbjuds anställning kallas till för kontraktskrivning och fördjupad information. Språkutbildningen startar drygt efter det att kontrakt skrivits och pågår i . Utbildningen är upplagd med hänsyn till obligatoriska språkprov. Läkarna har lön under utbildningen och fritt uppehälle. Lands- tingen besöker kursgården vid åtminstone ett tillfälle för att mer i detalj få reda på läkarens önskemål inför flytten till . Efter cirka 2/3 av kursen besöker läkaren med familj sitt landsting för att på plats informera sig om bostad, dagis, skolor m.m. samordnar Medena översättning av examens- bevis och CV och överlämnar detta samlat till . På samma sätt hanteras ansökningarna om arbets- och uppehålls- tillstånd. Språkutbildningen avslutas med ett prov i sex delar. Alla delar måste för legitimation. Den som inte klarar 1–2 delar kan ändå få börja sin provtjänstgöring. De läkare som inte klarar språkprovet i tillräcklig omfattning erbjuds en ny kurs . Den som inte heller klarar repetitionskursen får inte komma till . För dem som fått börja arbeta i trots att de inte klarat provet fullt ut ordnas en intensivutbildning i under 1–. De läkare som rekryteras ska vara specialister eller ha tjänstgöring efter examen. Provtjänstgöringen i är . Villkoren är desamma som för en AT-läkare. En ansvarig handledare och berörd klinikchef gör ett skriftligt utlåtande om läkaren har tillräcklig kompetens för svensk legitima- tion. beslutar därefter om svensk legitimation. görs också en två veckors obligatorisk kurs i i svensk medicinalförfattning, som Kalmena har upphandlat av eftersom det vore omöjligt att få plats vid ordinarie tillfällen. För svensk legitimation krävs godkänt på denna. Efter den svenska legitimationen görs en bedömning av om läkaren också kan få svensk specialistkompetens eller vad som behöver kompletteras för en sådan. Kalmena tar ut en avgift på per rekryterad läkare av det slutliga arbetsgivarlandstinget. Erfarenheter av organiserad rekrytering Dotterbolaget har en VD, en assistent, en svensk studierektor och en polsk språklärare (universitetslärare) anställda i . Vidare finns en informatör som behärskar både polska och svenska som svarar för information till läkarna om svensk kultur, samhällsliv m.m. Hon är också landstingens kontaktperson i . På plats finns dessutom som regel alltid tre svenska språklärare. har tre rekryteringsomgångar genomförts. Samtliga läkare som kom i första omgången fick sin legitimation inom föreskriven tid. Den andra gruppen, 60 st., har påbörjat provtjänstgöring i och totalt arbetar () 104 polska läkare i genom Kalmenas försorg. Den tredje omgången startade och arbetet pågår fortfarande. Det tredje projektet avslutas och ytterligare ett projekt har startat för att rekrytera ett 60-tal läkare till de fyra nordligaste landstingen. De läkarna beräknas kunna börja sitt arbete . En utvärdering av det första projektet har gjorts av högskolan i . Rent allmänt är de rekryterade mycket nöjda med sina jobb och tillvaron i . Vissa tycker dock att integrationen i det svenska samhället medfört problem och att fritiden är mindre rik. Landstingens rekrytering måste anses som mycket ambitiös och framgångsrik. Förutom den rekryterade läkaren har man ofta fått en medföljande med kvalificerad utbildning som bonus. I de flesta andra yrken är språkkunskaperna inte lika livsviktiga som när det gäller läkare. Men uppläggningen med kvalificerad språkutbildning, information om , handledare på arbetsplatsen borde ändå kunna tjäna som förebild för annan organiserad arbetskraftsinvand- ring. 13 Brottslighet och andra risker Underlag till detta kapitel är hämtat från Rikssäkerhetspolisens och Tullens rapportering till regeringen, från BRÅ-rapporter och från intervjuer med tjänstemän på dessa tre myndigheter. Dagens brottslighet har inte sällan internationell anknytning och förövaren eller förövarna har kopplingar till flera länder. Den tekniska utvecklingen (IT, mobiltelefon etc.) i kombination med öppnare gränser har underlättat för gränsöverskridande kriminell verksamhet. I finns kriminella nätverk av personer med stor kompetens och flexibilitet i förhållande till olika former av krimi- nell verksamhet. Vissa kriminella nätverk förfogar över företag som utåt sett bedriver laglig affärsverksamhet som företaget i det fördolda sysslar med brottslig verksamhet. Detta gäller även . Bevekelsegrunden för att begå brott är ofta ekonomisk . Kriminellt verksamma söker sig till områden där den brottsliga insatsen bedöms ge god vinstmarginal i förhållande till den risk som finns för upptäckt och straff. Exempel på kriminella verksam- heter som bedöms vara särskilt lönande är handel med narkotika, sprit- och cigarrettsmuggling samt prostitution.