sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — 7.En genomgång skall göras av kraven för yrkesexamina vid högskolan. I relevanta fall skall införas krav på för yrket till- räckliga kunskaper i svenska i såväl tal som skrift. Politik och förvaltning (kap. 4) Inom området politik och förvaltning uppmärksammar vi speciellt vad medlemskap i kan betyda, men vi berör även svenskans bruk inom den mer inhemska politiken och förvalt- ningen. Beträffande svenskans ställning i EU innehåller handlingsprogram- met följande åtgärder: 8.Regeringen skall fastlägga officiella svenska riktlinjer för svenskans ställning och bruk inom EU, och även fort- sättningsvis bedöma och till rapportera om kraven i riktlinjerna uppfylls samt om de nödvändiga resurs- erna finns inom EU. 9.Hur kan stödja utbildning av tolkar från svenska skall undersökas. 10.Undersökningar av dokumentanvändning och informations- strömmar med avseende på EU-texter skall genomföras. 11.Utvecklingen av översättningshjälpmedel för de svenska över- sättarna skall följas noga. När det gäller den inhemska förvaltningen innehåller handlingspro- grammet följande åtgärd: 12.Svenska språket skall normalt användas inom den offentliga administrationen. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och medier, informationsteknik samt hälso- och sjukvård (kap. 5) Språkförhållandena relaterade till arbetsliv, marknad, kultur, infor- mationsteknik och sjukvård är viktiga för svenskan som komplett och samhällsbärande språk. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja svenskans ställning inom dessa områden: 13.Användningen av svenska inom arbetslivet skall främjas och i vissa fall regleras. Konsekvenserna av användningen av andra språk inom arbetslivet skall följas. 14.Användningen av svenska inom konsumentområdet skall främjas och i vissa fall regleras och konsekvenserna av använd- ningen av andra språk skall undersökas. 15.Svenska språkets ställning inom kultur och medier skall främ- jas. 16.Skolor bör stödjas och stimuleras att använda dataprogram på svenska språket. 17.Personer med utländsk utbildning som skall arbeta inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ges de språkkunskaper som behövs för att utöva yrket i . Svenska termer och uttryck (kap 6.) Om svenskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk måste den gå att använda inom alla de områden där vi vill kunna göra det. En förutsättning för detta är att man har möjlighet att använda svenska termer och uttryck. För att säkerställa att svenska termer och uttryck skall finnas att tillgå ingår följande punkter i vårt program: 18.Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där vi vill kunna använda svenskan. 19.Terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur inom IT-området. Det mångspråkiga (kap. 7) I dagens talas många språk. Förutom svenska används de fem nationella minoritetsspråken, teckenspråket och en lång rad invandrarspråk. Dessutom lär vi oss olika främmande språk, i första hand engelska, vilka i varierande utsträckning används inom t.ex. arbetslivet. Vi tillhör dessutom den nordiska språkgemenskapen. Kunskaperna i, bruket av och attityderna till olika språk har stor betydelse för det svenska samhället och för hur de språkliga för- hållandena kommer att utveckla sig. Kommitténs grundhållning är att vi behöver ett gemensamt språk – svenskan – för att kunna bejaka och dra nytta av den rikedom ett mångspråkigt och multi- kulturellt samhälle erbjuder. Därför måste alla kunna tillägna sig svenskan, utveckla sitt modersmål och få tillräckliga kunskaper i engelska och andra främmande språk. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja fortsatta utveckling som ett mångspråkigt samhälle: 20.Åtgärder skall vidtas för att förändra attityderna till svenska språket och olika språkliga varieteter i positiv riktning. 21.Åtgärder skall vidtas för att stärka den nordiska språkgemen- skapen. 22.Minoritets- och invandrarspråken i bör stödjas. 23.Åtgärder skall vidtas för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk. 24.Teckenspråkets ställning skall klarläggas. Åtgärder skall vidtas för att stärka och utveckla teckenspråket. 25.De moderna språkens ställning inom svensk utbildning skall stärkas. Ett korrekt och välfungerande språk (del III) Olika språkvårdande inrättningar har verkat för att ge förutsättningar för ett gott språkbruk; inte minst kan här nämnas det arbete som bedrivits för att göra offentliga texter klara och enkla. Nya utmaningar har dock uppstått och åtgärder måste vidtas för att säkerställa att den offentliga svenskan förblir korrekt och välfungerande. Vi behandlar här tre områden: massmedierna, den offentliga administrationen och IT-området. Massmediernas språk (kap. 8) Medieområdet har förändrats radikalt: produktionsvillkoren har ändrats och det finns numera ett stort antal aktörer på en allt mer internationaliserad marknad. I hand- lingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja en korrekt och välfungerande svenska inom medieområdet: 26.Åtgärder skall vidtas för att stärka svenskans ställning inom utbildning och fortbildning av journalister och informatörer. 27.Åtgärder skall vidtas för att främja en god utveckling av mediespråket. Den offentliga administrationens språk (kap. 9) Arbetet för klara och begripliga offentliga texter ställts inför nya uppgifter till följd av EU-medlemskap; texter tillkomna inom EU uppfattas inte sällan som krångliga och svårbegripliga. Uppgiften att mer allmänt verka för att den svenska förvaltningen använder ett klart och begripligt språk är heller inte avslutad utan måste drivas vidare med kraft. I handlingsprogrammet ingår följ- ande åtgärder för att främja en korrekt och välfungerande offentlig svenska: 28.Varje statlig myndighet skall ges ett tydligare ansvar för sitt eget språkvårdsarbete. 29.Regeringen skall också fortsättningsvis rapportera om statsför- valtningens språkvårdsarbete till . 30.Det centrala stödet till myndighetsspråkvården skall behållas och utvecklas till nya områden. 31.Sverige skall verka för att EU bygger upp översättnings- avdelningar i de olika medlemsländerna. 32.Sverige skall fortsätta att verka för att EU arbetar för enklare, begripligare och klarare texter. 33.Arbetet för att förbättra svenska EU-texter bör fortsätta. Informationsteknik (kap. 10) IT-utvecklingen påverkar förutsättningarna både för läsande och skrivande. Texter som är avsedda att läsas från en datorskärm lyder under andra villkor än vanliga papperstexter. På liknande vis gäller att sättet att skriva har förändrats av datorernas intåg. IT ger också nya redskap för språklig normering och standardisering, bl.a. genom de språkstödsfunktioner (t.ex. stavnings-, grammatik- och stilkontroll) som tillhandahålls. I handlingsprogrammet ingår följ- ande åtgärder med anledning av IT-utvecklingens påverkan på svenskan: 34.Datorkulturens effekter på språket skall studeras. 35.Svenska datatermer och -uttryck skall tas fram. 36.Språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstöds- program och ges möjlighet att kvalitetsmärka sådana program. 37.Språkkvalitet bör ingå i bedömningsgrunderna vid offentlig upphandling av IT. 38.Tillgängligheten till IT bör förbättras genom bl.a. fortsatt språkvårds- och terminologiarbete samt folkbildande insatser inom språkområdet. Allas rätt till språk (del IV) Vår identitet och självbild är knuten till språket, och genom språket upplever och förstår vi tillvaron, uttrycker vi våra tankar och känslor och samspelar med andra. Språket är också nyckeln till utbildning och en förutsättning för att man skall kunna delta i det offentliga samtalet, arbeta politiskt och i skilda sammanhang hävda sin rätt. är det uppenbart att inte alla har jämbördiga möjligheter att tillägna sig språket. Detta leder till ojämlikhet av skilda slag. Inte minst skapar olikheter i tillgången till språket maktmässiga klyftor; att språk är makt har ofta påpekats. Vi har låtit fyra olika typer av faktorer bilda utgångspunkt för våra förslag för att främja allas rätt till språk: att det finns sociala skillnader i läs- och mediekonsumtionsvanor, att språket varierar och att olika språkliga uppgifter vi utför är olika krävande, att svenskan för många är ett andra eller främmande språk och att olika funktionshinder kan skapa språkliga svårigheter av skilda slag. Sociala skillnader och språktillägnande (kap. 11) Det finns klara indikationer på att barn med olika socioekonomisk bakgrund har skilda förutsättningar att tillägna sig språket. En central faktor är att läs- och mediekonsumtionsvanorna i hemmet visar stora sociala olikheter. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att motverka sådana skillnader: 39.Läsandet och det muntliga berättandet i barnens hemmiljö och i förskolan bör stimuleras. 40.Alla föräldrar bör tidigt få information om de små barnens be- hov av språklig stimulans, och om den viktiga roll föräldrarna spelar i detta avseende. 41.Staten skall fortsätta att ge stöd till utgivning och distribution av böcker och till inköp av litteratur till folk- och skol- bibliotek, och stödja insatser för att främja läsning. 42.Stödet till distribution av tidningar skall ökas. Språkform, språkförmåga samt språk och kön (kap. 12) Vägen till det offentliga standardspråket är olika lång för olika personer genom att det språk man har med sig hemifrån ligger mer eller mindre långt från rikssvenskan. Likaså varierar förmågan att hantera olika språkliga uppgifter mellan skilda grupper. Mäns och kvinnors språk och språkliga villkor skiljer sig också åt, vilket får effekter bl.a. i skolan och arbetslivet. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att motverka den språkliga ojämlikhet som kan skapas av en varierande språkform: 43.I kompetensutveckling för lärare skall frågor om språklig variation behandlas. 44.Språkutvecklingen hos barn från starkt dialektala miljöer skall kartläggas och det skall undersökas hur skolan skall kunna understödja utvecklingen av såväl den dialektala som den riks- språkliga språkkompetensen. 45.Insatser skall göras för större öppenhet inför och tolerans mot språklig variation. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja allas rätt till ett funktionellt språk: 46.Vilka elever som inte når målen i svenska skall studeras med utgångspunkt i om det finns samhälleliga och strukturella orsaker som kan förklara svårigheterna. 47.Det skall undersökas varför många lärare ej kvarstannar i yrket. 48.Staten skall även fortsättningsvis ge vuxenutbildningen och folkbildningen förutsättningar att bedriva en omfattande verk- samhet. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder inom området språk och kön: 49.Forskning om språkets roll i skolan från ett könsperspektiv skall uppmuntras, liksom om kvinnors och mäns språkliga situation i offentligheten. 50.Insatser skall göras för att motverka språkbruk som kon- serverar könsroller och osynliggör kvinnor. Andraspråksfrågor (kap. 13) I finns det över en miljon personer med utländsk bakgrund, och för många av dem är svenskan ett andraspråk. Det är uppenbart att de har andra förutsättningar för att tillägna sig svenskan än de som har språket som förstaspråk. Allas rätt till språk innebär att alla skall ha likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenskan. Men allas rätt till språk måste också ses i förhållande till de många skilda modersmål som brukas i – hur kan talarna av dessa ges möjlighet att utveckla sina skilda språk? I handlingsprogram- met ingår följande åtgärder: 51.Språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund bör ytterligare uppmärksammas. 52.Åtgärder skall vidtas för att stärka svenska som andraspråk. 53.Åtgärder skall vidtas för att stärka modersmålsstödet i förskolan och modersmålsundervisningen i skolan. 54.Åtgärder skall vidtas för att stärka svenskundervisningen för invandrare (sfi). 55.Invandrares språkliga och kulturella kompetens bör tillvaratas på ett bättre sätt och deras deltagande i vuxenutbildning och folkbildning på olika sätt främjas. Funktionshinder (kap. 14) Det är uppenbart att olika former av funktionshinder kan skapa svårigheter både för att tillägna sig och för att använda språket. Ett exempel är läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, ett annat är syn- och hörselnedsättningar som naturligtvis påverkar förutsättningarna för att ta del av skrivet respektive talat språk. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja funktionshindrades tillgång till språket: 56.Barnhälsovården bör och i högre grad uppmärksamma alla avvikelser från en normal tal- och språk- utveckling. 57.Tal- och språkförseningar/störningar bör bedömas och behandlas av logopeder. 58.Förskolan och skolan bör uppmärk- samma barn med olika former av funktionshinder med språklig anknytning så att särskilda åtgärder kan sättas in. 59.En undersökning av hjälpmedelsområdet skall genomföras från ett språkligt perspektiv. 60.Insatser skall vidtas för att ytterligare förbättra tillgängligheten till medier och kultur för personer med olika typer av funktionshinder av språklig karaktär. 61.Handikapporganisationer inom språkområdet utför ett viktigt arbete och bör få fortsatt stöd. Språkvård – forskning, politik, lagstiftning och organisation (del V) Vi har haft i uppdrag att överväga om det är ändamålsenligt att lagfästa svenska språkets ställning. I våra direktiv har vidare angetts att vi skall följa och stimulera initiativ på språkteknologiområdet samt föreslå åtgärder som främjar översättningsverktyg och andra språktekniska hjälpmedel. Slutligen har vi haft uppgiften att lägga fram förslag om den svenska språkvårdens framtida uppgifter och organisation i ljuset av det handlingsprogram vi presenterar. Vårt förslag till handlingsprogram aktualiserar även frågor om språk- vårdsforskning och språkpolitik. I betänkandets del V behandlar vi dessa frågor. Språkvårdsforskning (kap. 15) och högskolor sker grundläggande forskning om språkets uppbyggnad, användning och förändring och här utbildas lärare, journalister, språkvårdare, språkforskare etc. det gäller frågor med mer direkt koppling till språkvårdens arbete har språkinstitutionernas verksamhet och den kompetens som finns där avgörande betydelse. Det är därför viktigt att språk- vårdsanknuten forskning utförs. I handlingsprogrammet ingår följ- ande åtgärder för att främja språkvårdsforskning: 62.En särskild satsning skall göras på språkvårdsforskning. 63.En resurs för svensk forskning inom terminologi skall byggas upp. 64.Den vetenskapliga kompetensen i minoritets- och invandrar- språk samt teckenspråket bör garanteras och i vissa fall ökas. 65.Modersmålsämnets didaktik bör bli föremål för forsknings- och utvecklingsarbete. Språkpolitik (kap. 16) Skilda politiska beslut får konsekvenser på det språkliga området. I har det inte funnits en språkpolitik i formell mening, utan språkfrågor har behandlats inom ramen för andra områden såsom utbildningspolitik, kulturpolitik, minoritetspolitik, integrations- politik m.m. Som berörts har språksituationen i förändrats på många sätt. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder beträffande språkpolitik: 66.Språkpolitik skall utgöra ett eget politikområde. 67.Målen för språkpolitiken skall vara att alla skall ha rätt till språk: svenska, modersmål och främmande språk att svenskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk att den offentliga svenskan skall vara korrekt och väl- fungerande. 68.Ansvaret för språkpolitiken bör samlas hos ett departement. Språkteknologiska initiativ (kap. 17) Om vi vill kunna använda svenska i skilda sammanhang måste språkteknologiska produkter utvecklas också för svenskans del. Språkteknologin innebär också stora möjligheter både för svenska språket och för de enskilda språkbrukarna. översatta till och från svenska med hjälp av dator skulle kunna underlätta för många både att få tillgång till och att själva sprida information. Språkteknologin skapar också förutsättningar för att vi på ett radikalt annorlunda sätt än tidigare skall kunna ta del av information från t.ex. myndigheter. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder för att främja den svenskans språkteknologiska utvecklingen: 69.Arbetet med att bygga upp en nationell språkbank i form av gemensamma, svenska text- och taldatabaser samt lexikala resurser m.m. skall fortsätta. 70.Forskning och utveckling inom språkteknologiområdet skall förstärkas. 71.Ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat skall inrättas. 72.Maskinöversättning för svenska skall utvecklas. 73.Språkvården bör som en del i arbetet för språkteknologin fortsätta med sitt arbete med språklig standardisering. Språklagstiftning och språklig konsekvensbedömning (kap. 18) Någon författning som förklarar svenskan som officiella språk finns inte. I kommitténs uppdrag har ingått att pröva om det är lämpligt att införa en språklag i och hur en sådan lag skulle kunna utformas. Vi har också övervägt hur en språklig kon- sekvensbedömning av offentliga beslut skulle kunna genomföras. Våra förslag är: 74.En särskild lag skall införas som fastställer svenskans status som huvudspråk i . 75.I kommittéförordningen skall införas krav på bedömning av språkliga konsekvenser av förslag i betänkanden. Språkvårdens uppgifter och organisation (kap. 19 och 20) Den nya språkliga situationen i ställer språkvården inför nya uppgifter. Enligt våra direktiv skall vi lägga fram förslag om den svenska språkvårdens framtida uppgifter och organisation. I handlingsprogrammet ingår följande åtgärder: 76.Den centrala, statligt finansierade språkvården ges följande uppgifter: korpusarbete; status- och inlärningsarbete; rådgiv- ning, information och upplysning; terminologiverksamhet; språkbanksverksamhet; språkteknologi; centralt stöd till myndighetsspråkvården; uppföljning och utvärdering samt internationellt samarbete. 77.Den centrala, statligt finansierade språkvården skall samordnas och ges statligt huvudmannaskap. 78.En ny myndighet för språkvårdande uppgifter, språk- råd, skall bildas. Staten avvecklar sitt engagemang i och . 79.Terminologiverksamhet skall utgöra ett separat verksamhets- område inom språkråd. 80.Regeringskansliet bör behålla sin språkvård. Språkvård med anknytning till EU bör vara en viktig uppgift för . lag om svenska språket Härigenom föreskrivs följande. Det svenska språket är huvudspråk i och landets officiella språk i internationella sammanhang. De som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet använda klar och begriplig svenska. I andra författningar finns ytterligare bestämmelser om hur det svenska språket skall användas. Där finns också bestämmelser om användningen av de nationella minoritetsspråken, teckenspråket och andra språk. Denna lag träder i kraft den förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474) Härigenom föreskrivs att 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) skall ha följande lydelse. Om förslagen i ett betänk- ande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig ser- vice i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om förslagen i ett betänk- ande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har bety- delse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig ser- vice i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män, för det svenska språket och dess bruk eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska mål- en. Denna förordning träder i kraft den I detta inledande kapitel redogör vi kortfattat för utredningens bakgrund, hur vi uppfattat vårt uppdrag, hur vi arbetat och hur be- tänkandet är upplagt. gav regeringen i uppdrag att ut- arbeta ett förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket. redovisade sitt uppdrag i skrift- en Förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket. Nämnden föreslog att det övergripande målet i arbetet med att främja svenskan bör vara att den skall bevaras som ett samhällsbär- ande och komplett språk i . Förslaget till handlingsprogram omfattade ett flertal enskilda åtgärder om bl.a. språkvård, skola, högre utbildning och forskning, arbets- och näringsliv, medier och EU. Nämnden föreslog också att svenskans ställning i skulle lagfästas. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17) konstaterade regeringen att arbetet med att främja svenska språket bör gå vidare med utgångspunkt i förslag till handlingsprogram. Som en första åtgärd tillfördes språkvården nya resurser . beslutade att en parlamentarisk språkpolitisk utredning borde tillsättas. Utredningen skulle arbeta förutsättningslöst. redogjorde i sitt betänkande utförligt för behovet av en sådan utredning (bet. 1999/2000:KrU2, rskr. 1999/2000:7). beslutade regeringen att tillsätta en parla- mentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram ett handlingspro- gram för det svenska språket (direktiven till kommittén bifogas detta betänkande som bilaga 1). Vi har haft i uppdrag att föreslå ett handlingsprogram med två syft- en: För det första skall programmet syfta till att främja svenska språkets ställning. För det andra skall programmet syfta till att alla i – oavsett språklig och social bakgrund – utifrån sina förut- sättningar skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Direktiven ger följande riktlinjer för vår utredning. De nationella kulturpolitiska målen bildar en plattform för arbetet. Vi kan föreslå åtgärder inom flera olika politikområden, eftersom uppdraget spänner över flera olika samhällssektorer. Handlingsprogrammet skall omfatta såväl myndigheter som andra organiserade aktörer i samhället och likaså enskilda medborgare. Det förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket som har lämnat är en av våra utgångspunkt- er, men vi skall också utgå från kartläggningar och undersökningar som vi själva initierar. Vi skall belysa behovet och vikten av svenska både som ett väl utvecklat allmänspråk och som ett språk inom olika fackområden. Språkets tillstånd och utveckling inom skilda samhällssektorer skall analyseras och ligga till grund för våra förslag. Bland de områden som skall studeras nämns politik och förvaltning, arbetsliv och marknad, högre utbildning och forskning, förskola och skola, vux- enutbildning och folkbildning, hälso- och sjukvård, informations- teknik samt medier och kultur. Likaså skall svenskans position och tillstånd inom EU granskas. Vi skall i det sammanhanget föreslå åtgärder som leder till att svenskans ställning som officiellt språk inom EU kan bevaras och då särskilt belysa behovet av kvalificer- ade översättare och tolkar. Vi får vidare i uppdrag att följa och stimulera initiativ på språkteknologiområdet och att föreslå åtgärd- er som främjar översättningsverktyg och andra språktekniska hjälpmedel. Vi skall dessutom pröva om det är ändamålsenligt att det svenska språkets ställning regleras i lag. Beträffande syftet att alla skall ha likvärdiga möjligheter att lära sig svenska språket betonar regeringen i direktiven det demokrat- iska perspektivet. Man pekar på att makten i sina olika former i hög grad utövas genom språket och att språket och yttrandefriheten har central betydelse för ett demokratiskt samhälles utveckling. Vidare anförs att nya klasskillnader växer fram i samhället och att den en- skildes chanser till stor del har blivit beroende av språkfärdigheten.