sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Mervärdesskatt är en transaktionsskatt där den skattskyldige, mer än i andra fall, måste veta vad som gäller. Har en skattskyldig förfarit inkorrekt avseende mervärdesbeskattningen, kan det få ödesdigra följder vid en senare skatterevision. Röda Korset kan inte acceptera att våra frivilliga ska utsättas för så osäkra och otydliga villkor i sin oegennyttiga insats. Röda Korset är en av världens största och äldsta humanitära organisationerna och finns i 178 länder. Organisationens syfte är att förhindra och lindra mänskligt lidande var det än uppstår och vem det än drabbar. Denna tanke är vägledande i allt rödakorsarbete. Svenska Röda Korset är största humanitära frivilligorganisation med mer än 300 000 medlemmar. Grunden för Röda Korsets verksamhet är det arbete som utförs lokalt i våra ca 1 500 lokalföreningar eller kretsar, som är egna juridiska personer och där arbetet leds av förtroendevalda. Mer än var tionde medlem, ca 40 000 personer, har valt att arbeta frivilligt för Röda Korset. Röda Korsets skatterättsliga ställning Svenska Röda Korset och dess ca 1 500 lokalföreningar är var och en allmännyttiga ideella föreningar. Föreningarna är i och med den särskilda regeln som undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från skattskyldighet i mervärdesskattelagen (4 kap. 8 § ML) inte skattskyldiga till moms. Stadgandet innebär att vi kan samla in pengar momsfritt genom olika rörelseinkomster, förutsatt att dessa inkomster har en naturlig anknytning till det allmännyttiga ändamålet eller av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Röda Korsets intäkter består av följande intäkter. 3.Försäljning, kursintäkter m.m. Röda Korsets tolkning av betänkandet är att ideell verksamhet, vad avser bidragsgivning och rena gåvor, inte kommer att påverkas av det nya lagförslaget, utan även fortsättningsvis kommer att vara momsbefriat. Däremot kommer övrig ekonomisk verksamhet att påverkas negativt oaktat de nya undantagen för skatteplikt. Vi avser därför att redovisa hur förslaget kan komma att drabba delar av Röda Korsets olika verksamheter. För att en förening skall komma i fråga för vissa undantag krävs att dessa tillhandahåller ett särskilt ändamål. För Röda Korsets del ligger det filantropiska syftet närmast till hands. Utredningen anser att välgörenhetsorganisationer och andra humanitära organisationer kan omfattas av det filantropiska syftet. För Röda Korset är det oacceptabelt att leva i en osäkerhet kring momsbeskattningen. Vi menar att det måste framgå i lagtext eller förarbeten att vad som avses med ett filantropsikt syfte är sådana insamlings- och välgörenhetsorganisationer som Röda Korset utför. Utredningens språkbruk speglar inte frivilligt och ideellt humanitärt arbete . Våra medlemmars insatser i det svenska samhället kan inte beskrivas som filantropiska eller med ord som välgörenhet. Dessa ord är förlegade och leder tankarna till en grupp starka och välmående individer som hjälper passiva människor som inte har någon egen kapacitet. En annan benämning på de ändamål som hjälporganisationer avser att verka för är därför önskvärt. En mer framåtsyftande beskrivning skulle vara humanitära organisationer. Begreppet organisationer utan vinstintresse nämns i flera sammanhang i utredningens förslag. Utredningen föreslår emellertid inte någon definition av uttrycket. I stället bör begreppet utvecklas i praxis, bl.a. mot bakgrund av direktivets regler och den tolkning som har gjort av begreppet. Utredningen anser att den tolkning EG- domstolen gjort av begreppet får inkludera allmännyttiga ideella föreningar oavsett att dessa är vinstdrivande i så måtto att de eftersträvar ett överskott för att kunna fullgöra eller vidareutveckla det ideella ändamålet. Vår uppfattning är att det är viktigt att det framgår vilka organisationer som åsyftas med det nya begreppet. Vi anser att begreppet kan definieras utifrån svensk föreningstradition oavsett domar på området. Även om utredningen har valt att inte införa ett krav i lagstiftningen på att en organisation huvudsakligen skall ledas på frivillig basis eller ställa upp några andra av de fakultativa krav som finns i bestämmelsen, nämner utredningen dock att vissa av de fakultativa villkoren kan sägas utgöra en slags definition av vad som avses med organisationer utan vinstintresse. Det framgår emellertid inte av utredningens förslag vilka villkor som avses. Det skulle således kunna innebära att en organisation utan vinstintresse måste ledas huvudsakligen på frivillig basis för att undantas från skatteplikt, oavsett om väljer att införa de fakultativa kraven i ML. Vi menar att lagstiftaren klart och tydligt måste markera att de kvalifikationer som gäller en organisation utan vinstintresse inte inkluderar kravet på huvudsakligen ledas på frivillig basis. Om utredningens förslag trots allt skulle vinna gehör anser Röda Korset att insamlingsorganisationer åtminstone skall kunna tillhandahålla varor och tjänster till en reducerad skattesats. Vad vi erfar skall den utredning som skall se över skattesatserna avlägga ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Det innebär att de nya momsreglerna för ideell verksamhet om de antas av regeringen är i drift när utredningen om översyn av reducerade skattesatser läggs fram. Röda Korsets åsikt är att regeringen måste ha alternativet om reducerade skattesatser i åtanke när man lägger fram ett nytt lagförslag avseende momsregler för ideell verksamhet. Regeringen bör i sådant fall avvakta skattesatsutredningen innan en ny lagstiftning avseende ideella organisationer läggs fram. Svenska Röda Korset är mycket orolig för att utredningens förslag skall resultera i en lagstiftning som i det närmaste blir ohållbar att hantera för våra lokalföreningar. Med utredningens förslag kommer vårt arbete inte att kunna drivas med så många ideella krafter som arbetar för Röda Korset . Det kommer att få förödande konsekvenser, inte främst för Röda Korset som organisation utan för svenska samhället och de grupper i samhället som är marginaliserade. Röda Korset mycket kritisk till utredningens oförmåga att ta ställning i olika sakfrågor. Den osäkerhet avseende mervärdesbeskattningen som skulle råda med utredningens förslag är oacceptabel för oss. Effekterna blir att rädslan för att begå misstag i redovisningsarbetet blir så stor att förtroendevalda avsäger sina uppdrag, vilket skulle vara förödande för en frivilligorganisation som Röda Korset. Eftersom Röda Korset består av ca 1 500 egna juridiska personer ser vi en fara i att mervärdesskatt inte bara skall debiteras vid våra insamlingskampanjer mot privatpersoner, utan även att tjänster och varor som tillhandahålls mellan de lokala föreningarna skall momsas. Det skulle innebära att varje ideellt arbetande lokalförening som har en omsättning blir skattskyldiga till mervärdesskatt. Effekterna skulle slutligen, enbart för insamlade medel bli att flera 10- tals miljoner kommer att gå förlorade som skattepengar i stället för att användas för våra ideella ändamål. Detta kan särskilt ifrågasättas eftersom det som faktiskt beskattas ofta är gåvor eller frivilliginsatser. 8.2Undantaget för tillhandahållande av personal för själavård torde det inte förekomma inom att sådana tjänster tillhandahålls mot ersättning till någon som inte skulle omfattas av mottagarkretsen. Vissa tillhandahållanden görs dock till exempelvis kriminalvårdsanstalter men då utan att det utgår någon ersättning. För eventuella framtida behov som kan vara svåra att förutse är det dock nödvändigt att det finns ett undantag även i den svenska lagen. Utredningen noterar att det är svårt att uttala sig om EG-bestämmelsens närmare innebörd. väljer utredningen att tolka den så att den som beställer själavårdstjänsten skall bedriva sjukvård, social omsorg eller utbildning för att momsbefrielse skall kunna föreligga. EG- direktivet i dess svenska översättning anger dock att det är tillräckligt att tillhandahållandet sker för de syften som utgörs av sjukvård, social omsorg osv. (jfr engelskans for the purpose of). Något krav på att mottagarens verksamhet skall vara av ett visst slag uppställs dock inte. För att inte i undantaget i den svenska lagen skall bli onödigt snävt bör det därför omformuleras i närmare anslutning till direktivets lydelse. Enligt direktivets artikel 13 A.1 k gäller undantaget enbart för de syften som omfattas av punkterna b, g, h och i. Samfundet anser inte att direktivet begränsar undantagets omfattning till att gälla enbart tjänster tillhandahållna till de subjekt som bedriver verksamhet i enlighet med punkterna b, g, h och i. Istället bör direktivet tolkas på så sätt att tjänsterna skall syfta till att tillfredsställa de ändamål som uppställs i nämnda punkter. Enligt samfundet bör lagstiftaren, så långt det är möjligt, undvika att begränsa ett undantags tillämpning med hänvisning till specifika subjekt. Samfundets uppfattning överensstämmer med EG- domstolens och Regeringsrättens praxis, där fokus har kommit att riktas mer på tjänstens karaktär än på de subjekt som företar transaktionen. I nu föreslagen undantagsbestämmelse framgår det att det endast är vissa specifika subjekt (religiösa och filosofiska institutioner) som undantas. Tjänsten skall också vara av speciell karaktär. Detta är i linje med direktivets bestämmelse. Däremot uppställer inte direktivet något krav på vem som skall beställa tjänsten för att den skall vara undantagen från skatteplikt. Samfundet föreslår därför att avgränsningen av vilka subjekt som kan vara beställare för att undantaget skall vara tillämpligt, tas bort. På så sätt undantas exempelvis religiösa institutioners tillhandahållande av personal till företag m.fl. där företagets personal behöver själavård (exempelvis vid katastrofinsatser) från skatteplikt. Samma tjänst behandlas därmed på samma sätt oavsett vem som beställer tjänsten. Därmed blir det enklare för de religiösa och filosofiska institutionerna att avgöra huruvida tjänsten omfattas av undantaget från skatteplikt. Enligt direktivet gäller undantaget även för syften som omfattas av bl.a. punkten i (utbildning). Enligt utredningen skall tjänster som mer liknar utbildning inte omfattas av undantaget. Samfundet ifrågasätter om denna tolkning är korrekt. Att punkten i (utbildning) finns med i uppräkningen talar vidare för att samfundets tolkning att undantaget inte skall inskränkas till specifika beställarsubjekt är korrekt. Enligt samfundet bör undantaget även omfatta tjänster som mer liknar utbildning. En sådan tolkning ligger i linje med direktivets lydelse. Undantaget blir därmed tydligare och enklare att tillämpa. 8.3Undantag för tillhandahållande till medlemmar Det föreslås att från skatteplikt skall undantas vissa tillhandahållanden till medlemmar " mot stadgeenligt bestämd avgift.". Länsrätten anser att en lämpligare lydelse vore " mot stadgeenligt bestämd medlemsavgift.". Det framgår i betänkandet att detta är vad som avses och det är också denna lydelse som används i direktivet. Det är även viktigt att notera att begreppet medlemsavgift i ML inte kommer att ha samma innebörd som i inkomstskatterättslig praxis. Detta kommer sannolikt att ställa till problem för många organisationer, särskilt eftersom begreppet också kommer att avvika från hur föreningarna skall klassificera medlemsavgifter enligt god redovisningssed (se BFNAR 2002:8) . – Det kan ifrågasättas om det inte vore lämpligt med en ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), där uttrycket medlemsavgift kopplas till den definition som gäller i ML. Eftersom begreppet medlemsavgift är svårdefinierat är det särskilt viktigt att vara tydlig i beskrivningen av vad som kan utgöra tillhandahållanden som omfattas av bestämmelsen. Skrivningen i betänkandet är otydlig och på flera ställen ges intryck av en mycket vid tolkning av begreppet, t.ex. s. 324 där det sägs "Avgifter som en person som inte är medlem erlägger för att exempelvis delta i en kurs eller tävling som organisationen anordnar (deltagaravgifter) kan till följd av detta inte undantas". Denna skrivning antyder att tävlingsavgifter som erläggs av medlemmar kan omfattas av undantaget, trots att detta svårligen torde kunna innefattas i medlemsavgiften. – Länsrätten kan se flera problemsituationer där det kan tänkas bli svårt att avgöra om tillhandahållanden omfattas av bestämmelsen. Ett exempel är rabatterbjudanden som tillhandahålls föreningsmedlemmar, och som ofta sponsras av butikskedjor. Ett annat exempel är tillgång till olika tjänster, t.ex. försäkringar (både kollektiva avtal som binder alla medlemmar och rabatterbjudanden kan tänkas) eller möjlighet för medlemmar att få bistånd av olika experter (t.ex. möjlighet till helt fri eller billigare rättslig rådgivning under viss tidsrymd). Sådana förmåner kan ha ett stort ekonomiskt värde, som dock kan vara svårt att fastställa. På s. 321 kommenteras vilka subjekt som avses med organisationer utan vinstintresse och som därmed kan omfattas av bestämmelsen. Utredningen skriver: "Det finns således möjligheter att avsätta reserver för framtida behov, såsom exempelvis att förbättra anläggningar". Länsrätten noterar emellertid att avsättningar för framtida behov inte är tillåtna enligt god redovisningssed. Vad gäller den av utredningen föreslagna konkurrensbegränsningsbestämmelsen har länsrätten samma invändningar som redovisats under avsnitt 3.3.3 ovan. Länsrätten noterar även att beträffande de transaktioner som detta undantag avses omfatta är risken för konkurrenssnedvridning stor. Undantag för tillhandahållanden till medlemmar Utredningen föreslår att ett undantag från skatteplikt införs för tjänster som tillhandahålls medlemmar av organisationer utan vinstintresse som verkar i politiskt, religiöst, fackligt, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte. Även varor med nära anknytning till tjänsterna omfattas. De uppräknade syftena är inte någon exemplifiering, vilket innebär att organisationer som främjar andra syften än de uppräknade inte kan undantas enligt denna bestämmelse. Tillhandahållandet skall ske mot stadgeenligt bestämd medlemsavgift. Undantaget får inte avse sådana varor och tjänster som normalt omsätts även av annan. Förslaget innebär att ideella föreningar som genom icke-ekonomisk verksamhet syftar till att främja sina medlemmars intressen (och alltså inte är allmännyttiga) kan omfattas av undantaget under förutsättning att de främjar något av de uppräknade syftena. Därför kan t.ex. fackföreningar och branschföreningar komma att omfattas av undantaget. Förslaget innebär att tillhandahållanden mot särskild ersättning skall beskattas om inte något annat undantag är tillämpligt. Detta gäller såväl egna medlemmar som till andra personer. NUTEKs bedömning är att eftersom undantaget från skatteplikt endast avser tillhandhållanden till medlemmar och att det inte omfattar verksamheter som bedrivs även av kommersiella företag bör förslaget inte innebära några konkurrenssnedvridningar. har därför inget att invända mot förslaget. Den svenska översättningen av detta undantag i EG-direktivet anger ett undantag för tjänster och varor som en allmännyttig organisation tillhandahåller i sina medlemmars intresse i utbyte mot en medlemsavgift. Detta under förutsättning att undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Utredningen resonerar något kring räckvidden av undantaget och stannar för att den rimligaste tolkningen är att det bara gäller tillhandahållanden till medlemmar. En annan tolkning skulle enligt utredningen vara svår att acceptera från konkurrenssynpunkt. För att förtydliga när konkurrensaspekten blir aktuell har utredningen valt att i lagförslaget ange att omsättningen – för att få omfattas av undantaget - skall vara sådan som normalt inte görs av någon annan än en allmännyttig organisation. Den som är medlem i betalar kyrkoavgift för sitt medlemskap. För denna kyrkoavgift får medlemmen visserligen rätt till vissa kyrkliga handlingar utan att behöva betala särskilt för det, t.ex. konfirmation och vigsel. betonar dock i olika sammanhang att medlemsavgiften i första hand inte skall ses som en ersättning för vissa tjänster som medlemmen själv kan dra nytta av. Kyrkoavgiften bidrar till hela verksamhet och kommer på så sätt även andra till del. Att kyrkoavgiften inte i första hand är till för att berättiga till vissa motprestationer tycks också utredningen godta eftersom den anger att kyrkoavgiften torde gå att jämställa med medlemsavgift och därmed vara momsfri (s. 366). En förutsättning för sådan momsbefrielse är att avgiften inte utgör ersättning för en tjänst som är möjlig att identifiera och avskilja från vad som i övrigt följer av medlemskapet (s. 319). Om det nu aktuella undantaget tolkas så som utredningen har gjort, innebär det att ideell verksamhet av olika slag gynnas skattemässigt men inte i fråga om det som torde vara grunden för det ideella arbetet utan bara för varor och tjänster som de egna medlemmarna tar emot själva. Det är med en sådan utgångspunkt svårt att se varför undantaget finns. Utredningen motiverar sitt ställningstagande med att regeln med en annan tolkning skulle vara svår att acceptera från konkurrenssynpunkt. finns i direktivet den allmänna begränsningen att tillämpningen av undantaget inte får vålla snedvridning av konkurrensen. Detta hade kunnat användas även i den svenska regleringen för att markera den gräns inom vilken tillämpningen måste ske. ifrågasätter om det inte hade varit möjligt att göra en vidare tolkning och ändå uppfylla direktivets intention. Undantaget skulle med en mer generös tolkning kunna innebära en öppning för att undanta allmännyttig verksamhet som sådan och därmed mildra effekterna av införandet av begreppet beskattningsbar person. De konkurrenshänsyn som måste tas kan åstadkommas genom att införa en motsvarande begränsning som direktivet innehåller och som för övrigt används i fråga om andra undantag i utredningens förslag. Därmed skulle också tjänster som det tas ut särskilda avgifter för inom , t.ex. förrättande av vigsel och begravning av icke medlemmar, även i fortsättningen vara momsbefriade. Samfundet anser att undantagets tillämpningsområde är alltför smalt och oklart definierat. Enligt undantaget skall en prövning av fem olika rekvisit göras för att bedöma om undantaget är tillämpligt. Detta bidrar till ett osäkert rättsläge där varje enskilt fall kommer att leda till komplicerade tolkningsproblem. Främst är det, enligt samfundets uppfattning, frågan om vilka subjekt som omfattas av bestämmelsen och begränsningen med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning, som kommer att vålla problem. Lokutionen får inte avse sådana tjänster eller varor med nära anknytning därtill som normalt omsätts även av annan har i sin lydelse i nuvarande 3 kap. 23 a § ML visat sig vara starkt begränsande. Mot bakgrund av att varje undantag i artikel 13 skall tolkas restriktivt medför konkurrensbegränsningsregeln att varje tjänst som omsätts på den öppna marknaden inte omfattas av undantaget. Med nu föreslagen lydelse kan föreningarna tvingas bryta ut de tjänster som normalt omsätts av annan ur medlemsavgiften och mervärdesskattebelägga desamma (givetvis förutsatt att tjänsten inte omfattas av något annat undantag). Samfundet ifrågasätter om inte bestämmelsen istället kunde utrustas med en huvudsaklighetsprincip innebärande att om medlemsavgiften huvudsakligen motsvarar ersättning för sådana tjänster eller varor med nära anknytning därtill, som normalt omsätts även av annan, så är undantaget inte tillämpligt. En sådan bestämmelse skulle sannolikt inte strida mot direktivets bestämmelse och dessutom skulle tillämpningssvårigheterna minska. En uttrycklig huvudsaklighetsprincip krävs eftersom den normala, i praxis utarbetade huvudsaklighetsprincipen, inte torde vara tillämplig i situationer då ersättningen avser dels skattepliktiga tjänster, dels ersättningar för att endast upptas som medlem i en förening. Sammanfattningsvis anser samfundet att undantagets tillämpningsområde är oklart och att tillämpningsområdet torde bli onödigt smalt. Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag till förändringar i mervärdesskattelagstiftningen i syfte att anpassa regelsystemet till EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Utredningen föreslår, i stället för undantaget för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattning, bl.a. ett undantag för omsättning i organisationer utan vinstintresse som främjar politiska, fackliga, religösa, patriotiska, filosofiska, filantropiska eller medborgarrättsliga syften och avseende tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls till medlemmar mot stadgeenligt bestämd medlemsavgift. pekar utredningen på att direktivet skulle kunna tolkas som att även tillhandahållanden till medlemmar mot annan ersättning än medlemsavgift kan undantas från skatteplikt. LO anser att så bör bli fallet. Alla tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls till medlemmar av de beskrivna organisationerna bör undantas från skatteplikt. Undantag från skatteplikt för tillhandahållande för medlemmar bygger på direktivens undantag 13 A.1 l. Här räknas ett antal ideella verksamhetssyften upp som berättigar till undantag. Utredningen avviker från direktiven genom att man inte har tillämpat detta undantag så brett som det skulle vara möjligt. (Sid I 318 ff) a.Utredningen diskuterar inte i detalj vilka organisationer som riskerar att ej omfattas av detta undantag. Det är viktigt att kulturlivets arrangörsorganisationer, barn- och ungdomsorganisationer och amatörkulturorganisationer på ett entydigt sätt garanteras tillgång till de förmåner som är kopplade till dessa undantag. Samtliga här nämnda organisationsslag är så länge verksamheten har ideella syften av filantropisk karaktär. Det är viktigt att en eventuell lag tydligare fastställer detta än vad som görs av utredningen. b.Undantag för periodiska publikationer, program och kataloger är viktiga medel för stärkande av det ideella föreningslivet. Det får stora konsekvenser för föreningar om kostnader för medlemstidningar och vissa andra trycksaker blir högre. Utredningens förslag på detta område innebär minskade förmåner jämfört med . Dessa föreslås omfatta en mindre del av den ideella sektorn . Detta kan få stora negativa konsekvenser för kulturföreningar. Gränsdragningarna inom kulturlivet kan också vara svåra att dra och bli orättvisa. Emellertid föreslår utredningen att ett undantag från skattepliktig skall göras avseende tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls medlemmar av organisationer utan vinstintresse som verkar i politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte. I kommentaren till den aktuella paragrafen nämns som exempel på medborgarrättsligt syfte bygdegrupper. Ett likartat undantag införs penninginsamlingsevenemang som företas i skälig omfattning av beskattningsbara personer som, till exempel, har kultur- eller utbildningsändamål. Samma undantag finns för dessa typer av organisationer när det gäller servering i skälig omfattning. Enligt vår uppfattning bör även samlingslokalsorganisationer, som bygdegårdsföreningar, uttryckligen pekas ut som den typ av ideella föreningar som även fortsättningsvis skall ges en skattegynnad ställning. Den svenska formen av lokalhållande ideella föreningar är, förutom i , inte särskilt vanlig i . Möten och sammankomster hålls på pubar, gästgiveri, krogar, restauranger eller liknande kommersiellt drivna etablissemang. Ett EG-direktiv som tillkommit på grundval av den svenska traditionen hade utan tvekan nämnt lokalhållande som ett av de områden som skulle ges en gynnad ställning. När direktivet nu utformats på grundval av annat än svensk tradition och rättsutveckling måste vi i stället, när direktivet överförs till svensk rätt, försöka passa in de lokalhållande organisationerna i de rättsbegrepp som nämns.