sou · GQB377 · 2003-01-01 00:00:00 — Daejrebe politihke jälloe Saemiedigkesne männgan daam tseegksovvin barkoe ij naan jearsoe orreme. Tjilkeme ussjede reakta gosse åårganisasjovnem buektiehtidh, faamoem åtna jih eadtjoelaakan digkiedidh. Viehkine dagkarinie barkojne dellie prosenteraaste jallh tjielke kriepesjh gosse tjaalasovvedh duedtine sjädta. Tjilkeme säjhta jiehtedh feerlege naemhtemes duedtine ij dah oktegh maehtieh tsagkesh saemiedigkeste luejtedh. Maadtoe tsagkese orreme jearsoe politihke maajoriteetem buektiehtidh. Dagke naemhtie sjidteme dah stööremes paartijjh eah leah vielie enn vijhte-govhte mandaath åtneme. åvteste ektievuekie daerpies gaskoeh vielie enn göökte paartijjh. tsagkesem luejhtieh jis öövre smaave paartijjh laejtedh. Tjilkeme laejhkan ussjede naemhtemes duedtiem vuartasjidh ij naan hijven Saemiedigkiem juekedh. Laejhkan jis eah dah maehtieh gaajhkh tjomperh luejtedh dagke buerebe jih skraejriehtidh daam politihke barkoem. veeljemisnie tjakten 2001 jeatjligkie sjidtiji, stööremes paartijje 10 mandaath åtna. Tjilkemen aalkoetsiehkie lea prosenteraaste jih paarijjh tjaalasovvedh ij leah dihte barkoem juaka Saemiedigkesne. Ij leah dej barkoe seamma. Dovne veeljemedajvem juekedh raaste sjädta unnebe paartijjide. Vuekie ov-jaahkods, juktie öövre onne paartijje maahta veeljemedajvesne jijnjh gielh åadtjodh jih aktem mandaatem åadtjodh. Mannasinie jijnjh veeljemedajvh utnedh jijnjesh maehtieh lihkedajveste meatan årrodh. Jis raastebarkoem sijhtieh dagke buerebe prosenteraastem jallh tjaalasovvekriepesjem buektiehtidh enn vielie veeljemedajvh kriepesjidh. Vihkeles aaj daejredh veeljemedajvh siejhme veeljemisnie dihte barkoe dej almetji åvteste mij lihkemes dajvesne. Dej siejhme veeljemisnie ij leah desnie veeljemedajvh buektiehtamme vuesehte gaavhtan etniske almetji åvteste. Jih dovne iedtje lihkemes almetji åvteste siejhme veeljemisnie viejhkebe sjidteme männgan kriepesje veeljemeålman orremesijjie orrijamme. Aerebi saemiereaktaj tjilkemisnie sijhtin barkedh veeljemedajvh buektiehtidh sjiehteles saemiej dajvine vuartasjidh burrie- öövtiedimmien, smaare gieliej mietie j.j.v. Guktie tjilkeme guarkeme daam ulmiem nåake jaksedh. Veelejemedajvh Veeljemereeremen mietie tjoeverin juekedh tjielti raastaj mietie, juktie maehtedh gielelåhkoem tseegksovvedh. Laavenjassh gielelåhkose vedtjedh almetjegärjatjilkemistie. Dejnie laavenjassesne gååvnesje magkeres tjieltesne veasoje lea. Mohte laavenjassh burrie-öövtiedimmiej jih smaaregieliej bijre ij leah gååvnejsh. Maahta aaj naemhtie årrodh gosse veeljemedajvejuekiedimmie jih jeatja aamhtesi bijre vuartasjidh enn lihkemes Saemiedigkiem juaka. Goh aerebi jeahteme dagkeres veeljemedajvejuekiedimmie ij leah dihte åehpies Sveerjen ektievuekesne. Mijjieh aaj sijhtebe jiehtedh feerlege veeljemedjvh buektiehtidh paartijjepolitihken gaavhtan. Dannasinie veeljeme jortehth ij maehtieh daejredh gukte veeljemedajvejuekiedimmeste sjädta. Jis dagkerem sijhtieh paartijjepolitihken åvteste jijnjem digkiedidh, jih dihte Saemiedägkan nåake. Tjilkemen åssjalomme barre dihte akte jiehtege guktie vielie veeljemedajvh buektiehtidh jis sadtdh almetjh saemiedigkesne miste lea. Saemiedigkeste jeahteme ij leah nimhtie. Mijjieh ussjedibie ij prinsipe maadtoe gååvnesjh raeriestidh vielie veeljemedajvh. Jih dovne destie praktigkalassjh nåake sjädta. SOU 2002:77 Tjåangkan giesedh veeljemebarkoen åvteste dovrebe sjädta. Jeatja tsagkese destie båata paartijjh Saemiedigkesne dej politihken barkoem buektiehtamme guktie danbien vååjnoe jih dellie tjoeverin daam jeatjatehtedh. Minngemes jih vielie veeljemedajvh dellie jalkemandaate daerpies. Minngemes mijjen åssjalomme akten veeljemedajveste jijnjh veeljemedajvide destie praktigkalassjh nåake sjädta. åvteste mijjieh ussjedibie stierke prinsipe maadtoe tjoevere gååvnesjidh. Ij leah dagkeres maadtoe gååvnesjh. Gyhtjelasse magkeres haamoen mietie smaavepaarijjeraasten mietie darjodh. Aalkoevistie tjilkeme säjhta raeristidh juekedh 1,4 jih ij 1 saemiedigkieveeljemisnie daam buektiehtidh mandaate åadtjoeh akte aktese paartijjese mij stööremes taalem ryökneme jih vuartasjamme. Daam låhkoem ryöknodh gosse paartijjij gielelåhkoem juakeme taaline mij stuerebe enn gåabpatjahkh låhkoe mandaatiste mejtie paartijjese joe juakeme. Voestemes mandaate gosse taalem röykneme jih vuartasjamme seamma sjädta goh gieletaale. Daate jeatjligkie enn sijhme veeljemisnie. Dejnie veeljeminie naemhtie sjädta dan guhkiem paartijje ij naan mandaatem åådtjeme maehtedh ryöknedh jih vuartasjidh paartijjen gielelåhkoem 1,4 juekedh. Destie nåakebe sjädta maandatem vaeltedh. Juekiedimmie 1,4 maadtoe barkose sjädta. Mijjieh ussjedibie ij leah maadtoe dagkeres sjiere njolkedassem utnedh Saemiedigkesne. Juekiedimmie 1,4 1997 jaepiej veeljemisnie dillie unnemes paartijje altese mandaatem dasseme. Gyhtjelasse annje jis daate nuekies, jallh kriepesje aaj prosenteraastem golme jallh njeljine biejedh. Raastem maehtedh målsodh vielie kriepesjinie partijjej tjaalasovvedh. Danbien daerpies golme almetjh juktie maehtedh paartijjem tseegksovvedh. Saemiedigkienveeljemisnie gaajhkh paartijjh mah tjaalasovveme reaktam utnieh frijje veeljemeleahpah åadtjodh. Destie guarkebe akte paartijje duedtine golme almetjistie löövles veeljemebarkose sjädta. Mijjieh vientebe jis stierkebe kriepesje sjädta gosse paartijjem tjaalasovvedh destie soejmege. Kriepesje nåake smaave paartijjidie mah eah roehtsem utnieh veeljemisnie. Kriepesje 50 almetjh buerie raaste sjädta öövre smaave paartijjidie. Akth vielie mij hijven dah smaave paartijjh vaenie duedtine eah leah barkoes veeljemebarkose sjidtieh. Mijjieh vienhtebe paartijjh duedtine gellie almetjistie eah dah frijje veeljemeleahpah åadtjoeh. Tjilkeme dan åvtste raereste kriepesjem buektiehtidh tjoeverin 50 almetjh paartijjem duedtedh tjaalasovvedh jih maehtedh veeljemisnie årrodh. Daaletje njolkedasse saemiedigkielaakesne duetie golme almetjistie juktie maehtedh paartijjem tjaalasovvedh. Tjilkeme raereste kriepesje golme almetjh aajmone, dovne kaandidaatine kriepesje duedtem 50 almetjistie. Dah gielelåhkosne lihtsegh. Ussjedibie deemokratijen vuekien mietie hijven dah paartijjh mejtie Saemiedigkesne joe tjaahkasjamme veeljemi vååjnoen nueleln biejedh båetije veelemisnie. Maadtoe stierkebe tjaalasovvikriepesjen nuelesne ij leah daate dejtie paartijji vuestie mah daelie mandaath båetije veeljemasse. Jis paartijje ij åadtjoeh mandaatem vaeltedh båetije veeljemisnie dellie tjaalasovvekriepesje veeljemen männgan båata. Tjilkemen gåabpatjahkh raeriestimmie stierkebe kriepesjen bijre gosse tjaalasovvedh jih juekeme mandaatejuekiemisnie 1,4 dellie öövre smaave paartijjh nåakebe mandaatem vaeltedh. Ektesne daestie sjädta nåake paartijjh juekedh. Minngemes gyhtjelasse daate nuekies jallh raeriestidh tjielke prosenteraastem. Nåake dejnie proposisjovnem unniedidh. Tjilkemen minngemes åssjalomme danbien nåake daejredh jis daate daerpies. Dagke hijven voestegh vuartasjidh mij sjädta raeristestimmiej männgan båetije veeljemisnie. Vuesehte ij leah daate nuekies dellie vith vuartasjidh jis prosenteraastem utnedh. Maadtoe giehtjedidh Saemiedigkien lihtsegh jijnjh aejkieh goerpen bijre soptsestamme eekonomije vierhtiej bijre juktie maehtedh paartijjepolitihken barkoem buektiehtidh veeljemi gaskoeh jih nuepiem vedtedh veeljemidie ikth råakedh. Akth vielie tsagkese dagke jis Saemiedigkie rikti-laakan reaktam åtna paartijjeduedtiem vedtedh. Tjilkeme dovne vuartasjamme nuepiem paartijjeduedtese Saemiedigkesne paartijjeduedtine rijhkebiejjiepaartijjide jih duedte paartijjide mejtie tjieltine tjaahkan. Vuartasjimmie vuesehte njolkedassh Samiedigkesne seamma prinsipij mietie goh staaten duedte rijhkebiejjiepaartijjide. Duedte barre paartijjide jåhta mah duedtem maehtieh vuesiehtidh veeljemijnie, dejtie juekedh man stierke jih joekoen njolkedassij mietie jih ij leah daerpies åejvienjolkedassen mietie tjilkedh. Evtemes göökte juakoe. Akte lea reaktam duedtese jih duedten daltese laakesne rijhkebiejjiepaartijjide. Mubpie lea dovne dah paartijjh mah eah buektieh mandaath vaeltedh rijhkebiejjieveeljemisnie duedtem ådtjoeh lihkemes båetije tijjem. Ij leah daate seamma paartijjide Saemiedigkesne. Tjilkemem raajese maadtoe tsagkese Saemiedigkesne barre daltese paartijjeduadtan. Ibie daejrieh jis daerpies giehtjedidh hammoeh paartijjeduadtan. Mijjieh jiehtebe vihkeles Saemiedigkie duedtem åadtjoeh nuepien paarijjepolitihke barkoem bueriemdidh veeljemi gaskoeh. Daejtie gyhtjelassine joe Saemiedigkie barkeminie budsjedtebarkosne. Giehtjedimmie ussjede prinsipe goerpenh gååvnesjh. Prinsipe goerpene ij leah saemiedigkielaakesne tjaaleme Saemiedigkie reaktam åtna vierhtide nuhtjedh paartijjebarkose. Tjieltelaakesne tjaaleme tjielth reaktam åtna paartijjeduedtiem vedtedh jis ij naan nåake giesse. Tjilkeme raereste seamma Saemiedägkan. Båetije gyhtjelasse jis prinsipe maadtoe gååvnesje hammoeh paartijjeduadtan jih daaltesem paartijjeduadtan laakesne tjaeledh. Guktie aerebi jeahteme vuekiem guktie paartijjeduedtiem rijhkebiejjiepaartijjede vedtedh laakesne tjaaleldh. Ussjedibie daate maadtoe, dellie joe paartijjh daejrieh guktie barkedh. Saemiedägkan dovne vielie giehtjedidh. Tjilkeme stööremes vååjnoem åtna, reerenasse båetiej beajjan tjoevere Saemiedägkan aktem beetnehvoessem vedtedh barkose, ij vuesiehtimmie verhtieh. Maadtosne guarkebe Saemiedigkien jijtjeståvroem staaten vuestie diedtedh. Njolkedasse laakesne sjiehtedidh reaktam paartijjeduedtiem utnedh daam vååjnoem tsööpke. Seamma vuekine tjielth aaj paartijjeduedtien bijre nännosth man stoerre jih giejtie. Minngemes raajese goh aerebi jeahteme ij leah tjilkeme jallh rijhkebiejjie/reerenasse vååjnoeh utnedh paartijjeduedtien bijre, juktie dihte saemien jijtjedh åssjalomme. Lag om ändring i Sametingslag (1992:1433) dels att 1 kap 2 §, 2 kap. 2, 4 -5 §§, 3 kap. 4-7, 9-10, 12-13, 18-19 21- 22, 26 och 32-33 §§ skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 2 kap. 1 a och 8- 9 §§, 3 kap. 34-36 §§ samt närmast före 3 kap. 34 § en ny rubrik av följande lydelse, Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1.gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 2.gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller mor- föräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 3. har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . 3. har en förälder som är upptagen i röstlängd till Same- tinget eller vars förälder har varit upptagen i denna röstlängd utan att därefter beslutat annat. får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till de grupper, partier eller liknande sammanslutningar som är eller har varit representerade i Same- tinget. skall besluta om stödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 18 kap. 53 § vallagen (1997:157) om val till . Ledamöterna skall vara svenska medborgare. och en eller flera vice ordförande Lag (2000:1214). skall bland tingets ledamöter utse en styrelse om högst sju ledamöter och lika många ersättare som skall sköta den löpande verksamheten för . En av ledamöterna skall därvid utses att vara ordförande. Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall val av ledamöter och ersättare i styrelse och nämnder vara proportionella. 1.bereda och yttra sig i ärenden som skall handläggas av , 2.handha den ekonomiska förvaltningen, 3.verkställa beslut om verkställigheten inte uppdragits åt någon annan, 4.fullgöra de uppdrag som överlämnat till styrelsen. valnämnd som skall svara för valnämnd som tillsammans med den centrala valmyndigheten och skall svara för valet kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning, förvaltning och verkställighet. får återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i styrelsen eller nämnd när den politiska majoriteten i styrelsen eller nämnden är den- samma som i . får även uppdraget för ordförande eller vice ordförande återkallas. Styrelsen eller nämnderna beslutar i frågor som rör förvaltningen och i frågor som de enligt lag eller annan författning skall handha. Anmälan till valnämnden för Anmälan till valnämnden för att tas upp i sameröstlängden att tas upp i sameröstlängden skall ha inkommit senast den 15 skall ha inkommit senast den 1 december året före valåret. Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från längden, om han begär det eller avlider. beslutar om den person som anmält sig enligt 4 § skall tas upp i sameröstlängd. skall ha upprättat en preliminär sameröstlängd året före Den som anmält sig men inte enligt 3 § och om de inte har rätt att överklaga beslutet begärt att bli avförda ur hos i det län där har sitt säte senast enligt 4 § och som enligt granskning på sätt den centrala skall kungöras i Post- och Inrikes Vidare skall den som anmält sig men inte upptagits i genast underrättas om beslutet. Den som anmält sig, men inte Vidare kan var och en som upptagits i den preliminära län där har sitt säte prövas vid offentligt samman- prövas vid offentligt samman- träde hos den 10 träde hos den 15 mars eller om denna dag är en februari eller om denna dag är en beslut över anmärkning mot röstlängd får inte överklagas. upprätta en slutlig sameröst- längd som skall uppta som skall uppta samer som på 1. samer som på grund av beslut skall tas upp i beslut skall tas upp i röstlängd 2. samer som varit upptagna i sameröstlängd, för rösträtt enligt 3 § och om de inte begärt att bli avförda ur Den som är upptagen i Den som är upptagen i sameröstlängd skall genom den valnämndens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytter- erhålla ett röstkort i form av ett kuvert samt ett valkuvert och och ett omslagskuvert. och kuverten skall sändas till de senast före valdagen. förlorat sitt röstkort/ ytter- berättigad att efter framställning berättigad efter framställning till till valnämnden få ett duplett- röstkort/duplettytterkuvert. Sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. vara tydligt märkt som duplett- skall anmälas till den centrala grupp, vilket parti eller liknande framgå vilken grupp, vilket parti också innehålla uppgift på namn på minst tre kandidater i uppgift på namn på minst tre kandidater i bestämd ordnings- Till anmälan skall fogas förklaring från varje kandidat att han givit sitt tillstånd att anmäla kandidat att han givit sitt tillstånd att anmäla honom. partier eller liknande samman- slutningar som inte har mandat i att anmälan skall ha ett dokumenterat stöd av minst vara upptagna på den slutliga grupper, partier eller beslut får inte överklagas. Andra än kandidater för registrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningar är inte valbara. På valsedel skall anges skall anges grupp, parti eller sammanslutning samt minst tre gruppen, partiet eller samman- Kandidatnamnen skall förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. Intill varje kandidatnamn skall det finnas ett markerat utrymme där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Varje registrerad grupp, parti Varje registrerad grupp, parti valsedlar till det antal den Finns det olika valsedlar för slutar, lika för alla. olika valsedlar för samma grupp, varje sådan variant av valsedeln. gäller detta varje sådan variant om beställaren betalar val- sedlarna i förskott. betalar valsedlarna i förskott. Den som har rösträtt till Den som har rösträtt till får rösta antingen i får rösta antingen i vallokal eller genom att sända vallokal eller genom att sända sin valsedel till valnämnden med sin valsedel till i det posten (brevröstning). län har sitt säte med posten (brevröstning). det län har sitt säte över de väljare som röstat i över de väljare som röstat i sändas som värdepost. sändas som värdepost. Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan valkuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han gjort på detta sätt. Vittnena intygar skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran och att de inte känner till något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt . Väljarens make eller barn får inte vara elsen har gjorts i ordning enligt elsen har gjorts i ordning enligt första stycket lägger väljaren in första stycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. och tillsluter detta. lämnas försändelsen för post- lämnas försändelsen för post- befordran till valnämnden. befordran till i det län har sitt säte. En väljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskriven ordning får vid röstningen anlita biträde som han in till valnämnden skall antalet in till skall antalet antecknas i ett särskilt proto- antecknas i ett särskilt proto- I väntan på den slutliga I väntan på den slutliga Vid en offentlig förrättning, Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det som skall påbörjas så snart det från valdagen, skall valnämnden granska och räkna de avgivna granska och räkna de avgivna het och meddelar de beslut som het och meddelar de beslut som Härvid gäller för valnämnden i Härvid gäller i tillämpliga delar tillämpliga delar vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§ samt 11 § 18 kap. 9 och 10 §§ samt 11 § första stycket 1, andra och tredje första stycket 1, andra och styckena vallagen (1997:157). (1997:157) gäller för läns- styrelsen vid slutlig samman- räkning och mandatfördelning. Vidare gäller att ett namn Vidare gäller att ett namn som skrivits till på en valsedel som skrivits till på en valsedel skall anses obefintligt. skall anses obefintligt. Vid förrättning skall protokoll föras. Sedan rösterna från val- 23--25 §§, fortsätter gransk- enligt 23-25 §§, fortsätter ningen med de röster som har som har avgivits genom brev- och som har kommit in till röstning och som kommit in till Brevröster som kommer in efter förrättningens början läggs utan vidare åtgärd åt sidan. ellt på grundval av valresultatet. ellt på grundval av valresultatet. efter annat den grupp, det parti efter annat den grupp, det parti eller motsvarande som för varje eller motsvarande som för varje beräknas genom att gruppernas, beräknas så länge gruppen, partiet eller den liknande samman- delas med det tal som är ett något mandat genom att röstetalet högre än det dubbla antalet delas med 1,4. mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller samman- talet delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan tilldelats gruppen, partiet eller samman- För varje mandat som en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning har fått skall en ledamot utses. När en ledamot utses skall reglerna i 18 kap. 38-39 §§ vallagen (1997:157) om val till tillämpas. För att personligt röstetal skall fastställas för en kandidat måste han dessutom ha fått lägst 25 särskilda resultatet av valet offentliggöras resultatet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- och genom kungörelse i Post- och resultatet av valet samt utfärda regeringen redovisa resultatet av bevis till valda ledamöter och valet samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättare. beslut enligt 22, 32 och 32 a §§ får överklagas och 32 §§ samt valnämndens beslut enligt 32 a § får överklagas beslut får överklagas av den som enligt röstlängden var röst- beslut får överklagas av den som berättigad vid valet. enligt röstlängden var röst- också överklagas av en grupp, berättigad vid valet. ett parti eller en liknande också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknande deltagit i valet. deltagit i valet. Överklagandet skall ges in till och vara nämnden till handa tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att resultatet av valet offentliggjorts enligt 32 eller 32 a §. Vid Valprövningsnämndens prövning av överklaganden som avses i denna paragraf får nämnden upphäva valet eller föranstalta om andra mindre ingripande åtgärder enligt de grunder som anges i 19 kap. 18 eller 19 §§ vallagen (1997:157). Vid omval till skall den centrala valmyndigheten i samråd med i det län har sitt säte och bestämma valdag. Den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet skall användas. I övrigt gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 2 § andra stycket och 2 kap. 4 § andra stycket i sin nya lydelse får dock bara tillämpas under den nuvarande mandatperioden i om uppdragen för ordförande eller vice ordförande i eller förtroendevalda i styrelse eller nämnd återkallats enligt 2 kap. 8 § i sin nya lydelse. Lag om ändring i lag (1992:339) om proportionellt valsätt Härigenom föreskrivs att 1 § skall ha följande lydelse, Denna lag gäller proportionella Denna lag gäller proportionella val som förrättas av val som förrättas av styrelsen eller någon annan nämnd i en kommun, ett styrelsen eller någon annan landsting eller ett kom- nämnd i en kommun, ett landsting eller ett kom- Denna lag träder i kraft Uredningens uppdrag och uppläggning 1Utredningens uppdrag och uppläggning Som framgår av direktiven kan uppdraget sammanfattas i sex punkter. Det är följande frågor: 2.Tydligare reglering av tingets arbetsformer 3.Förstärka medverkan i samhällsplaneringen 4.Förenklat röstningsförfarande i sametingsvalen och tidpunkt för val 5.Indelning i valdistrikt, procentspärr, ökning av antalet personer som krävs för att registrera ett parti samt möjlighet till extra val 6.Ändrade former för partistöd Det ankommer enligt direktiven på oss att utreda frågorna i punkterna 1–6. För samtliga frågor utom del av punkt 4, förenklat röstningsförfarande, skall utredningen dock bara vid behov lämna förslag till förändringar. Det innebär att det skulle stå utredningen fritt att utreda samtliga frågor, men att därefter endast lämna ett förslag om förenklat röstningsförfarande och i övrigt finna att det saknas skäl för att föreslå förändringar. Omvänt skulle det redan nu stå klart att det finns behov av förändringar vad gäller röstnings- förfarande. De angivna frågeställningarna hör självfallet ihop och bildar en enhet. Tillsammans skulle de ange de tänkbara bristerna som föreligger enligt regeringens uppfattning. Den över- gripande målsättningen måste förstås vara att få till stånd en välfungerande ordning. Om man ser på de olika frågeställningarna för sig tar majoriteten av dem, alla utom punkt 1 och 3, sikte på Utredningens uppdrag och uppläggning formella förhållanden inom . Dessa frågeställningar är också tydliga, med ett bakomliggande konkret angivet problem. I punkterna 1 och 3 däremot, ger frågorna uttryck för svårare materiella problemställningar. I punkten 1, tydliggörande av organisation, ligger enligt vår uppfattning uppdragets tyngdpunkt. De olika frågeställningarna behandlas var för sig nedan under rubrikerna 1.1.2 – 1.1.8. Under denna rubrik ryms flera frågor. Dels är det fråga om att pröva organisation i dess helhet. Det nämns att Justitiekanslern vid tillkomst inte såg något hinder mot att likställa det med en beslutande församling. Vidare skall särskilt dubbla roller som folkvalt organ och statlig myndighet analyseras och det som i första hand skall komma i fråga är att särskilja dessa två funktioner. Vidare anför regeringen att beslutsnivåerna i inte överensstämmer med andra myndigheter. Det bakomliggande skälet för översynen anges endast till att ofta pekat på de dubbla rollerna och hävdat att de är svåra att förena. 1.1.3Tydligare reglering av tingets arbetsformer