sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är således samma slags problem som kan uppkomma även när det gäller andra ekonomiska aktörer, beroende på att det svenska yrkesmässighetsbegreppet inte är anpassat till EG-rätten. RSV förordar därför starkt att utredningens förslag om att slopa kopplingen till svenska inkomstskatteregler även vad gäller de ideella föreningarna genomförs. Genom att principiellt behandla även ideella föreningar som beskattningsbara personer blir det möjligt att tillämpa EG-rätten på ett korrekt sätt också för dessa föreningar. Den nuvarande generella kopplingen till skattefriheten enligt IL innebär att inkomstskatteregler kommit att avgöra vad som är en lämplig avgränsning av mervärdesskattefriheten. Enligt RSV:s mening är det dock tveksamt om samma avvägningar kan göras när det gäller att undanta föreningar från att betala inkomstskatt på det överskott som kan uppstå i verksamheten, som att frita omsättning av varor och tjänster från den mervärdesskatt som är avsedd att bäras av de slutliga konsumenterna. Detta kan på mervärdesskatteområdet leda till helt andra konkurrenssnedvridningsproblem än vad som kan sägas bli följden på inkomstskatteområdet. De exempel som lämnas i betänkandet visar också på konkurrensproblemen. är inriktade just på att säkerställa att konkurrensaspekterna tas på allvar, och att jämförbar konsumtion i princip ska behandlas lika. Därför är de undantag som tillåts inte inriktade mot att gälla vissa skattesubjekt, utan vissa specificerade transaktioner. Sådana transaktioner som är typiska för inte vinstgivande organisationer m.m. kan vara skattefria. Varor och tjänster som säljs i vanlig kommersiell verksamhet ska däremot inte kunna säljas skattefritt av ideella föreningar. RSV anser att dessa principer bör vara grundläggande för en generell konsumtionsskatt som mervärdesskatten, och understöder således även på denna grund att kopplingen till inkomstskattereglerna släpps. De nuvarande mervärdesskattereglerna för ideella föreningar har även i vissa avseenden varit till nackdel för dessa. Den som inte varit skattskyldig till mervärdesskatt har inte heller haft rätt till avdrag för ingående skatt. Det har därför förekommit att föreningar begärt att ändå få bli skattskyldiga, varvid reglerna om s.k. direkt effekt av EG-rätten kunnat åberopas. Ett annat sätt att komma runt sådana problem har varit att bolagisera verksamheten eller vissa delar av denna. Sammantaget anser RSV att det är angeläget att genomföra utredningens förslag i denna del. Det finns en koppling mellan förslaget och utredningens förslag om särskilda regler för små företag, vilka kan antas komma att få stor betydelse för föreningarna. RSV återkommer nedan till det förslaget. står det klart att det i vissa fall inte blir okomplicerat att genomföra utredningens förslag om särskilda verksamhetsspecifika undantag från skatteplikten för de ideella föreningarna och andra icke vinstdrivande organisationer. De verksamhetsspecifika undantagen avses ersätta det generella undantaget. RSV återkommer mer i detalj till undantagen nedan vid kommentarerna till de olika lagbestämmelserna, men kan här framhålla följande. De särskilda undantagen från skatteplikt som ska finnas enligt EG-direktivet och som är inriktade mot ideella föreningar och liknande organisationer är i flera avseenden utformade på ett otillfredsställande sätt. De har ibland en oklar räckvidd. De är delvis ålderdomligt utformade, och bygger då på en verklighet som känns främmande. Det är därför svårt att omsätta dessa regler till nationella undantag som blir anpassade efter dagens realiteter. Att tillämpa dessa regler kommer inte att bli okomplicerat vare sig för de skattskyldiga eller för skattemyndigheterna, särskilt i början innan praxis utvecklats. Med tanke på direktivets nuvarande utformning är detta emellertid ofrånkomligt. Det synes därför vara mycket angeläget att EG-reglerna ses över i moderniserande syfte. bör enligt RSV:s mening verka för att en sådan översyn kommer till stånd. avstyrker att betänkandet nu läggs till grund för lagstiftning vad gäller förslaget om att det generella undantaget från momsplikt för allmännyttiga föreningar skall slopas. (Fi 2002:11) har med det nu aktuella betänkandet skickat ut en enkät till ett antal institutioner och organisationer inom kulturlivet om hur de momsförändringar som genomfördes inom kultursektorn och har påverkat deras verksamhet. Vidare förordar skattebasutredningen (Fi 2000:05) i sitt betänkande Våra skatter en harmoniserad momssats på . Det är enligt mening angeläget att utredningarna ses och behandlas i ett sammanhang. Rådet ser det därvid som särskilt viktigt att svaren och utvärderingen av enkät beaktas. Slopandet av det generella undantaget för ideella föreningar innebär att sådana föreningar blir momspliktiga och får dra av ingående moms. Detta gäller bl.a. och deras föreningar. Hur detta kan påverka utreds inom . Men förslaget får också konsekvenser för övriga aktörer inom kulturlivet som bedriver sin verksamhet som ideella föreningar, t.ex. fria teater-, dans- och musikgrupper, arrangerande musikföreningar och konstföreningar. Det är enligt rådets mening en brist att betänkandet inte redovisat en närmare analys över hur förslaget kommer att beröra dessa verksamheter. I avsaknad av en sådan analys får rådet hänvisa till berörda institutioner/organisationer när det gäller att bedöma effekterna av förslaget för kulturlivet. En viktig utgångspunkt måste vara att verksamheten inte drabbar kulturverksamheten vare sig i producentledet eller när det gäller tillgången till kultur. Som rådet framhåller i sitt yttrande över skattebasutredningens förslag är exempelvis höjda priser i konsumentledet en sådan faktor. Enligt rådets mening kommer förslaget att få konsekvenser som i vart fall rådet inte kan överblicka. Vad innebär det administrativa merarbetet som momsplikten utgör för de ideellt arbetande föreningarna? Vad betyder avdragsrätten t.ex. för sådan verksamhet som genererar blygsamma intäkter? Enligt rådets mening måste en fördjupad analys av dessa konsekvenser göras. En jämförelse med hur dessa frågor behandlats i andra EU-länder vore också av intresse. Mot bakgrund av vad rådet anfört om bristen på analys av förslagets effekter för kulturlivet och att resultatet av den pågående enkäten inom ramen för mervärdsskattesatsutredningen bör avvaktas, avstyrker rådet att förslaget nu läggs till grund för lagstiftning. gör samma analys som utredningen vad gäller förslaget om en avveckling av det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar m fl. Förslaget att företag med en låg årsomsättning skall kunna slippa Vad beträffar övriga förslag att undanta verksamheter från mervärdesskatteplikt anser att restriktivitet är motiverad. Konkurrensintresset talar för en bred mervärdesskatteplikt och en så långt möjligt enhetlig skattesats. Ideella föreningars särställning i mervärdesskattehänseende gör samma analys som utredningen vad gäller förslaget om en avveckling av det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar m fl. Näst efter vård- och utbildningssektorn är det ideella föreningars särställning som medför flest momsrelaterade klagomål till . I den mån statsmakterna önskar stödja sådan verksamhet bör andra former väljas som inte är behäftade med denna typ av snedvridningseffekter. Från konkurrenssynpunkt är det angeläget att eventuella undantag för aktiviteter av ideell karaktär grundas på vilken typ av verksamhet som bedrivs och vilka konkurrenseffekter detta får. Vilken typ av juridisk person som driver verksamheten ifråga bör inte ha någon betydelse. Merparten av allt ideellt arbete i föreningslivet liksom t ex gåvor och medlemsavgifter kommer heller inte att påverkas av förslagen annat än möjligen indirekt. Det generella undantaget för allmännyttiga ideella föreningar Enligt utredningens bedömning saknar de nuvarande generella undantaget för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund stöd i direktivet och bör därför slopas. Förslaget innebär att dessa kommer att vara beskattningsbara personer i den mån de utför ekonomisk aktivitet. anser att förslaget bör innebära att risken att skattebefriade aktörer bedriver verksamheter i konkurrens med privata företag minskar. Det gäller t.ex. dansbandsverksamhet, som enligt utredningens förslag kommer att omfattas av skatteplikt om de bedrivs i större skala (dvs. med större omsättning än eller oftare än en gång ). NUTEKs bedömning är att utredningen gjort en bra avvägning mellan olika intressen och att förslagen inte bör innebära att ideellt arbete och andra former av engagemang och initiativ bör påverkas negativt i någon större utsträckning, vare sig ekonomiskt eller genom ökad administration. har därför inget att invända mot förslaget. Direktivets obligatoriska undantag från skatteplikt I det sjätte mervärdesskattedirektivet finns bestämmelser om undantag från skatteplikt. Utredningen framhåller att undantagen från skatteplikt i direktivet är obligatoriska och att det saknas möjlighet för medlemstaterna att låta skattesubjekt välja att bli beskattade om det skulle vara mera fördelaktigt. motsätter sig att förslaget genomförs, främst på grund av den ökade administrativa börda som kommer att drabba stora delar av verksamhet. Vi anser att nuvarande regler med en mer välvillig tolkning av EG-direktivet hade kunnat behållas. Det är också olyckligt att detta förslag inte har kunnat samordnas med aviserade ändringar rörande skattesatser eftersom dessa i hög grad kan inverka på effekterna av förslagets olika delar och i vissa fall motverka andra negativa konsekvenser. Förslagets komplexitet gör att det är omöjligt att fullt ut kunna förutse vilka effekter som det kommer att få för och den övriga ideella sektorns verksamhet. Redan av det skälet och med utgångspunkten att redan gällande reglering uppfyller direktivets krav bör förslaget inte genomföras. Mot bakgrund av att det vid genomförandet i inhemsk rätt av ett EG- direktiv är tillräckligt att direktivets syfte uppnås, vill ifrågasätta om det inte hade varit möjligt att i större utsträckning frigöra sig från direktivets oklara formuleringar än vad utredningen nu har velat göra. På några punkter som vi återkommer till i det följande borde det ha varit möjligt att i högre grad utnyttja det tolkningsutrymme som faktiskt finns i direktivets formuleringar. Särskilt gäller detta de undantag från momsplikt som finns i direktivets artikel 13 A.1. Med en sådan utgångspunkt kanske det hade varit möjligt att undvika den stora principiella förändring som utredningsförslaget innebär för och för hela den ideella sektorn och den ökade administration som kommer att bli följden om förslaget genomförs. Utredningen anger inledningsvis (s. 16) att förslagen till stor del innebär ett förtydligande av vad som gäller . Det är dock uppenbart att de konkreta förslagen också innebär materiella förändringar. Att även utredningen inser detta framgår bl.a. av att utredningen inte anger någon tidpunkt för ikraftträdande med motiveringen att förslaget bör föregås av relativt omfattande informationsinsatser (s. 21). För att även mindre enheter med små egna resurser enheter skall klara av att hantera momsreglerna på ett riktigt sätt torde det dock krävas något mer än information; en total översyn och förenkling av regelsystemet. Som förslaget nu ser ut är det mycket svårt, för att inte säga omöjligt, att genomskåda och beräkna vilka ekonomiska eller andra effekter som ändringarna kommer att medföra för som helhet. Utredningen konstaterar (s. 622) att förslaget sannolikt kommer att leda till ökade intäkter för staten men att detta är en följd av att EG:s begrepp nu förs in i den svenska lagen. Som framgår av kommentarerna i det följande kan det dock ifrågasättas om den föreslagna modellen verkligen är nödvändigt för att uppnå det syfte som skall uppnås med direktivet. Om förslaget genomförs och det skulle visa sig att det i hög grad försämrar möjligheterna för och ideella organisationer att bedriva sin verksamhet bör staten, enligt vår mening, finna andra sätt att kompensera den ideella sektorn för detta. En väsentlig utgångspunkt för tillämpningen av de undantag som finns i EG-direktivet är att det får inte uppkomma risk för konkurrenssnedvridning mellan ideell verksamhet och privat sådan. Utredningen tar detta till stöd för sina i vissa fall snäva tolkningar av undantagens räckvidd och för att motivera varför beloppsgränsen om får anses acceptabel. finns inget djupgående resonemang om vad begreppet konkurrenssnedvridning egentligen innebär när två helt olika slags verksamhet – ideell verksamhet och näringsverksamhet - möts på samma marknad. Att identifiera ett konkurrensproblem enbart med det kriteriet att det uppkommer så snart någon (t.ex. ett registrerat trossamfund) bedriver en verksamhet som också kan bedrivas av någon annan (ett privat företag) är alltför enkelt. Det förhållandet att verksamheten bedrivs under vitt skilda förutsättningar måste också beaktas. verksamhet bedrivs liksom annan ideell verksamhet till stor del av frivilliga krafter och eventuella överskott går tillbaka in i verksamheten i stället för att som i ett privat företag komma ägaren/ägarna till del. Den enskilde medlemmen som med sin medlemsavgift och eventuella arbetsinsats bidrar till att verksamheten kan fortgå, gör det inte i första hand för att själv få fördelar utan för att möta någon annans behov. Den ideella verksamheten kommer därmed till nytta för en bredare allmänhet och är just därför något som staten har velat gynna. Ett sådant gynnande kan ske på olika sätt, genom t.ex. bidrag eller genom förmånliga skatteregler. Utredningen noterar att även ett bidragssystem medför konkurrenssnedvridningar och att det är en bedömningsfråga av politisk natur hur mycket sådant som kan accepteras (s. 306 f.). Motsvarande resonemang borde kunna föras när det gäller det sätt på vilket momsdirektivet bör genomföras i svensk rätt. I båda fallen torde det vara som ytterst anger vad som kan accepteras. Några närmare uppgifter om hur stort problemet med konkurrenssnedvridning är i förhållande till nu gällande regler finns inte i utredningen. Utredningen konstaterar att de konkreta fall som har kommit till myndigheternas kännedom är anmärkningsvärt få i förhållande till den ideella sektorns storlek (s. 309). Ändå antar utredningen att problemet är betydligt större än vad som har framkommit och tar detta som utgångspunkt för att föreslå ett slopande av den generella skattebefrielsen som gäller för ideella föreningar och Att det slutliga resultatet kommer att bli detsamma till följd av de föreslagna undantagen kan knappast uppväga nackdelarna med att behöva tillämpa det mycket krångliga regelsystem som mervärdesskattelagen utgör. I det följande kommenteras de undantag som närmast kan komma att berör enheter. Förslaget kan förväntas innebära att enheter inom i större utsträckning än tidigare kommer att anses utföra skattepliktiga transaktioner. Det i sin tur kan få till följd att den som hyr ut en fastighet till frivilligt begär att bli beskattad för uthyrningen och belägger hyran med moms vilket innebär ökade kostnader för kyrkan. Däremot kommer uthyrning som görs av en enhet inom , t.ex. en församling, att liksom vara momsbefriad. En ytterligare konsekvens av förslaget är enligt utredningens analys att enheter kommer att omfattas av nu gällande regler om s.k. uttagsbeskattning i fler fall . Detta eftersom beskattning inte längre kräver att fastigheten utgör en tillgång i en yrkesmässig verksamhet. Det kommer att vara tillräckligt att det är en beskattningsbar person som utför tjänsten på en fastighet i den egna rörelsen. Det är i denna del dock svårt att följa utredningens resonemang och att bedöma i vilken omfattning ändringen kommer att drabba . För det fall att förslaget i dessa delar visar sig medföra fördyringar för enheter, är det inte acceptabelt. Många enheter är hårt ekonomiskt belastade och har svårt att klara sin verksamhet. Förbunden ifrågasätter om man på de grunder som utredningen anför behöver göra en sådan anpassning som föreslås för allmännyttiga ideella föreningar. Dagens regler har en generös syn på allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund. Regelverket är framsprungit och är en löpande anpassning till den svenska traditionen att inom vissa områden som samhället anser vara angelägna låta de ideella krafterna vara särbehandlade i skattehänseende. Vi anser att den reglering, som är gjord i ML:s 4 kap. 8 § i huvudsak inte är förenlig med de undantag som finns i sjätte direktivets artikel 13 A. Enbart skälet att man i nuvarande svenska lagstiftning knyter an till ett specifik rättssubjekt och inte till faktiska aktiviteter anser vi inte vara hållbart. Det är ju just själva aktiviteterna som utgör grunden till att man i inkomstskattelagen, om vissa andra förutsättningar är uppfyllda, som ideella föreningar undantas från både inkomst- och mervärdesbeskattning. De regler som finns för att denna prövning ska medföra skattebefrielse överensstämmer huvudsakligen med vad artikel 13 A kräver för undantagen för icke vinstgivande allmännyttig verksamhet skall gälla. Det bör betonas att inget annat land i har ett så brett föreningsliv som . Utredningen borde ingående ha tagit reda på vilka effekter de föreslagna lagändringarna medför den ideella sektorn. Konsekvenserna av eventuella lagändringar måste vara belysta innan sådan görs. Förbunden befarar att om man förändrar dagens tämligen lättförstådda regelverk till den av utredningen föreslagna anpassningen så måste de ideella föreningarna lägga mer kraft på administration i stället på föreningarnas egentliga verksamhet. Härigenom kommer de flesta föreningarna att förlora ekonomiska resurser bara för att uppfylla nya byråkratiska regler. Ideella sektorn bidrar till demokratisk och kulturell utveckling. Ideellt engagemang är betydelsefullt även ur ett folkhälsoperspektiv. Kommunerna är viktiga ekonomiska stödjare till ideella verksamheter av olika slag. Skulle ideella sektorn drabbas av ökade kostnader kommer de ekonomiska kraven att öka på kommuner och landsting. Utredningen har gjort en kartläggning av hur övriga EU-länder har reglerat ideell verksamhet. Det går inte att dra några slutsatser i hur man i de enskilda länderna hanterar den faktiska momsbeskattningen. har gjort sin implementering rörande ideell verksamhet på samma sätt som vi har det i . Förbunden anser att en svensk anpassning, så som den är föreslagen av utredningen, därför inte är nödvändig. Vidare är samfundet kritiskt till de nya reglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Samfundet instämmer i att dessa subjekt utgör beskattningsbara personer enligt direktivet, men anser att utredningens förslag till undantagsbestämmelser är alltför svårtolkade. De subjekt som kan antas träffas av dessa undantag saknar i stor utsträckning resurser att själva avgöra om ett undantag är tillämpligt eller inte. Allmänt om de bestämmelser som föreslås för ideell verksamhet Utredningens förslag innebär enligt samfundet att den ideella sektorn kommer att ställas inför stora problem. I korthet kommer en ideell förening att behöva ta ställning till följande. Hur stor den årliga omsättningen kommer att vara under det kommande kalenderåret. ta ställning till vilka intäkter som omfattas av mervärdesskattesystemet, skilja de intäkter som omfattas av något undantag från skatteplikt i ML, och ta hänsyn till de speciella reglerna om vilka intäkter som trots att de är undantagna från skatteplikt ändå skall räknas in i underlaget för föreningens årliga omsättning. Om föreningen konstaterar att den kommer att ha en årlig omsättning överstigande och därför registrerar sig för mervärdesskatt måste föreningen *ta ställning bl.a. till om något undantag är tillämpligt, *avgöra, för det fall föreningen inte verkar inom de områden som räknas upp i 3 kap. 11 b § ML, om det ingår någon form av skattepliktig vara eller tjänst i medlemsavgiften; om så är fallet måste medlemsavgiften delas upp och delvis debiteras med mervärdesskatt, och *hantera de svårigheter att bedöma andelen avdragsgill ingående skatt, som uppkommer på grund av att de sannolikt kommer att ha intäkter som (i) ligger utanför mervärdesskattesystemet (out of scope), (ii) omfattas av systemet men är undantagna från skatteplikt och (iii) är skattepliktiga till mervärdesskatt. Sammanfattningsvis anser samfundet att utredningens förslag om att slopa nuvarande 4 kap. 8 § ML och därmed göra allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund till beskattningsbara personer, införa nya undantag och utvidga vissa redan befintliga undantag från skatteplikt och införa särskilda regler för små företag, medför en oacceptabel situation för den ideella sektorn. Varje undantag från skatteplikt innebär tillämpnings- och tolkningsproblem. På grund härav är det en uttrycklig målsättning inom EG att begränsa antalet undantag och dessutom tolka de undantag som införs restriktivt. Erfarenhetsmässigt har det visat sig att de företag som har svårast att följa tillämpliga momsregler är de som verkar inom fastighetsområdet och den finansiella sektorn, dvs. de områden där relativt omfattande undantag från skatteplikten existerar. Att införa ett än mer komplicerat system för den ideella sektorn är inte lämpligt av många skäl. Det främsta skälet är att dessa subjekt ofta saknar resurser att hantera frågeställningar som avser debitering och redovisning av mervärdesskatt. Samfundet instämmer i utredningens uppfattning att allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund är beskattningsbara personer enligt direktivet. Det system som utredningen föreslår är dock så pass rättsosäkert att det inte bör införas. Samfundet ifrågasätter om samtliga lagstiftningsalternativ, som tillgodoser målsättningen att införa ett förmånligt system för dessa subjekt och som är förenligt med direktivets bestämmelser, har utretts. Exempelvis borde alternativet med schablonbeskattning kunna utredas ytterligare. 8.1.9Svenska via samt och via samt och hänvisar till yttrande från Näringslivets Skattedelegation NSD. Dagens regler för mervärdesbeskattning av ideella föreningar står som utredningen konstaterar klart i strid med EG-rätten. Dessutom skapar denna brist i mervärdesskattelagen konkurrenssnedvridningar. NSD tillstyrker därför de föreslagna förändringarna. Företagarna motsätter sig inte förslagen. Förslagen innebär mycket krångligare mervärdesskatteregler för de allmännyttiga ideella föreningarna som inte kan bli undantagna enligt de föreslagna reglerna om små företag. Något alternativ förefaller dock inte finnas med nuvarande regler i EG-direktiv. Av betänkandet framgår att svensk lag medger en mer långtgående skattefrihet för ideella föreningar än vad direktivet medger. Det är således inte möjligt att behålla de svenska reglerna i sin nuvarande utformning. Med hänsyn till att en anpassning till direktivet innebär en relativt stor förändring för förutsättningarna att bedriva föreningsliv i är det absolut nödvändigt att en omsättningsgräns om införs. har genom det undantag som gällt för ideella föreningar klart åsidosatt bestämmelserna i sjätte direktivet. Dels har undantaget i vissa fall blivit så snävt att subjekt som utfört tjänster som undantas från skatteplikt enligt direktivet ändå blivit beskattade, dels har undantaget blivit så omfattande att ideella föreningar som tillhandahållit skattepliktiga tjänster har undgått att bli beskattade. Det kan konstateras att vid anslutningen till EU kunde ha förhandlat fram ett särskilt undantag för ideella föreningar. Eftersom så inte skett finns det inte något annat val än att anpassa ML till direktivet även i denna del.