sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Utgångspunkter samt förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning 12Utgångspunkter och metoder för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning FRIJA föreslår att: det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning som ställer krav på såväl verksamhetens organisation som de specifika produkterna och/eller tjänsterna – krav på dubbla kriterier. Sammanfattning av kapitel 12 I det här kapitlet gör vi en beskrivning av hur arbetsförhållanden kan undersökas och belysas med hjälp av olika metoder. Vi kon- staterar bland annat att det finns anledning att använda flera meto- der vid dessa studier för att på så sätt ge en så nyanserad bild som möjligt. Det betyder såldes att det är frågeställningen som ska styra valet av metod och inte tvärt om. En av de mest centrala frågorna för Utredningen är just att lyfta fram frågor om kön och genus i alla sammanhang. Men det finns även avigsidor av detta, såsom försök att strukturera könen som artskilda genom att till exempel underbygga traditionella föreställ- ningar om kvinnliga kvinnor och manliga män. För att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ska vara trovärdigt måste det således beakta dessa svårigheter. Det betyder bland annat att ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning måste ställa krav på såväl de specifika produkterna och tjänsterna som verksamhetens organisation, krav på dubbla kriterier. Utredningen ska enligt direktiven bland annat undersöka om det är möjligt att låta de jämställdhetskriterier som föreslås vid ett fram- tida frivilligt märkningssystem ingå i något av de märknings- och certifieringssystem som redan finns . Utredningen ska även analysera för- och nackdelar med de olika systemalternativen. Frågor om märkning och certifiering är väl utvecklade inom Utgångspunkter och metoder för ett system När det gäller möjligheten att nå framgång med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är det viktigt att notera att ett sådant system inte kan komma att få något större genomslag om systemet inte görs tillräckligt attraktivt för dem som berörs av produkterna och tjänsterna nämligen producenter och konsumenter. För oss blir det således aktuellt att ta tillvara den kunskap som finns när det gäller möjligheten att lansera nya produkter och tjänster. är det få som ställer sig frågande till vad som avses med den yttre miljön eller den inre miljön. Men det är fortfarande flera som ställer sig undrande till vad som avses med jämställdhet. På samma sätt som gäller för frågor om miljö, skär jämställdhetsfrågorna genom samtliga nivåer i samhället. Det går att lägga ett jämställd- hetsperspektiv på alla frågor. Men även om det finns en skyldighet att belysa samtliga offentliga beslut ur ett jämställdhetsperspektiv, sker det . Det finns naturligtvis flera orsaker till detta, men det är framför allt en som är av central betydelse. Nämligen att det är få som känner till innebörden av begreppet och därmed även har svårt för att förstå att jämställdhet är relevant i alla frågor och vid alla beslut. 12.1Med fokus på den yttre miljön På samma sätt som gäller för flera begrepp inom det genusveten- skapliga området finns det inte heller någon entydig definition av miljöbegreppet. Begreppet härrör ursprungligen från det franska begreppet milieu, som i sin tur kommer från det latinska begreppet locus; att befinna sig i mitten/centrum. Miljöbegreppet används ofta för att beskriva omgivningen och/eller de omgivande förhållandena såsom stadsmiljön, skolmiljön, arbetsmiljön och det omgivande samhället; upplevelser av ljud, ljus, luft, lukt och psyko- sociala förhållanden. Ofta används miljöbegreppet för att beskriva förhållanden mellan människor, djur, natur och artificiella företeel- ser såsom utsläpp från fabriker, bilar eller kemiska sammansätt- ningar. Stundom beskrivs människan och miljön stå i direkt konflikt till varandra. Andra gånger talas det om att människan utsätter naturen för så stora ingrepp att det råder stor tveksamt om att människo- släktet kan överleva, eftersom människan inte tar hänsyn till de gränser som naturen sätter när det till exempel gäller återväxt av skogar med följd att flera djurarter dör ut. Det här är inte på något Utgångspunkter och metoder för ett system sätt nya frågor, utan det är frågor som urbefolkningar har drivit under århundraden. Här kan det finnas anledning att lyfta fram den etik som till exempel samer, aboriginer och indianer förespråkar; att inte göra större intrång i naturen än det finns behov av. Det dröjde emellertid ända in innan dessa idéer fick fotfäste inom den västerländska kulturen , genom bok . I boken når hon ut med de sedan århundraden kända riskerna att om naturen utarmas kommer naturen gå under och människorna dö. Något som Siouxhövdingen framhöll i sitt välkända tal : Den store hövdingen i låter hälsa att han vill köpa vårt land... Hur kan man köpa eller sälja himlen, markens värme? Idén är främ- mande för oss. Om vi inte äger luftens friskhet och vattnets glittrande, hur kan man då köpa dem? Varenda del av denna jord är helig för mitt folk. Varenda glänsande pinjebarr, varenda sandstrand, varenda dimma i de mörka skogarna, varenda glänta och varenda surrande insekt är helig i mitt folks minne och erfarenhet. Vi är en del av jorden och den är en del av oss. De doftande blom- morna är våra systrar; hjorten, hästen, den stora örnen – dessa är våra bröder. Begskammarna, saften i ängsgräset, ponnyns kroppsvärme och människans – allt hör till samma familj... Detta land är heligt för oss. Detta glittrande vatten som rinner i bäckarna är inte bara vatten utan våra förfäders blod. Om vi säljer mark till er, måste ni komma ihåg att den är helig och att varje gåtfull återspegling i sjöarnas klara vatten förtäljer om händelser och minnen ur mitt folks liv. Vattnets sorlande är min faders och förfaders röst. Floderna är våra bröder, de släcker vår törst. Floderna bär våra kanoter och föder våra barn. Om vi säljer vårt land till er måste ni komma ihåg och även lära era barn, att floderna är våra bröder – och era; hädanefter måste ni ge Utgångspunkter och metoder för ett system samma kärlek till floderna som till vilken annan broder som helst. Den röde mannen har alltid dragit sig tillbaka för den framträngande vite mannen, såsom bergsdimman flyr för morgonsolen. Men våra fäders aska är helig... Vi vet att den vite mannen inte förstår våra seder... Han behandlar sin moder; jorden och sin broder, himlen, som saker man köper, plundrar, säljer, som får eller glänsande pärlor. Hans girighet kommer att uppsluka jorden och efterlämna blott en öken. Synen av era städer plågar den röde mannens ögon. Men kanske är det för att den röde mannen är en vilde och inte förstår. Det finns ingen lugn plats i den vite mannens städer. Inget ställe där man kan höra hur knopparna spricker ut om våren eller surret av insektsvingar. Allt ljud bara förolämpar örat. Och vad är livet värt om man inte kan höra nattskärrans ensliga spinnande eller grodornas kiv runt en damm om natten? Jag är en röd man och förstår inte. Indianen föredrar det mjuka ljudet, när vinden träffar en vattenspegels anlete och vindens lukt i sig själv, rensad av ett middagsregn och kryddad med doften av barrträd. Luften är dyrbar för den röde mannen, för alla delar samma luft att andas – vilddjuret, trädet, människan, alla andas samma luft. Den vite mannen verkar inte ens lägga märke till vilken luft han andas. Likt en långsamt döende människa är han okänslig för stank... Och om vi säljer vårt land till er måste ni vårda det och hålla det heligt som ett ställe dit även den vite mannen kan gå och smaka på vinden, som sötats av ängsblommorna. Den vite mannen måste behandla detta lands vilda djur som sina egna bröder. Jag är en vilde och förstår inte hur den ångande järn- hästen kan vara viktigare än bufflar som vi dödar enbart för att kunna överleva. Vad är människa utan vilddjuret? Om alla djur vore för- svunna skulle människan dö av en stor ensamhet i själen. Ty allt som händer djuren händer snart människan. Allting är sammanlänkat... Vadhelst som drabbar jorden drabbar också jordens söner. Om män- niskorna spottar på jorden spottar de på sig själva. Detta vet vi. Jorden hör inte till människan; människan hör till jorden... Allting är sam- manlänkat som blodsbanden i en familj. Allting hör ihop... Människan vävde inte livets väv, hon är blott en tråd i den. En sak vet vi. Vår är samme . Denna jord är dyrbar för honom. Inte ens den vite mannen kan undgå det gemensamma ödet. Om vi säljer vårt land, behåll hos er minnet av landet sådant det är, när ni tar det. Och med hela er stryka, hela er själ, hela ert hjärta: bevara det för era barn och älska det... såsom älskar oss alla. Rättssociologen beskriver arbete som ett startskott för den moderna miljödebatten och att det Utgångspunkter och metoder för ett system inspirerade till att ett antal miljöorganisationer bildas i USA.1 växer intresset för miljöfrågor bland de enskilda konsumenterna. En ny situation uppstår; konsumenterna ställer nya krav på producenter och näringsidkare. Företagens miljömässi- ga samhällsengagemang och miljömedvetande förs upp på dag- ordningen. Risken att ett företags goodwill vänds till badwill om företaget inte ser om sitt hus ur miljömässig synvinkel görs till högaktuella frågor. Flera företag ser det som en möjlighet att vinna ekonomiska framgångar genom att arbeta med miljöfrågor. I syfte att underbygga miljöarbetet genomfördes ett antal statliga ingripanden. Bland annat inrättades det naturvårdsenheter vid landets länsstyrelser, vars främsta uppgift var att utöva den regionala miljötillsynen. Miljövårdsforskningen erhöll ökade resurser. infördes en miljöskyddslag som bland annat ställde nya krav på industrin, jordbruket och kommunerna när det gällde att förebygga så kallade miljöstörningar av utsläpp och buller. Allt detta ledde till ökade kostnader i form av investe- ringar av reningsutrustning, processändring, återställningsarbeten. Statsbidrag avsattes för att utveckla metoder för till exempel restaurering av förorenade vattendrag och sjöar. Företagens ökade kostnader gav upphov till en livlig debatt om det var staten, kommunerna eller företagen som skulle svara för de ökade kostnaderna. Även om frågan om det fanns anledning att till- sätta en utredning för att belysa fördelning av miljövårdskostna- derna väcktes , dröjde ända (november) 1971 innan Utredningen om kostnaderna för miljövården tillsattes. Syftet beskrevs som att garantera alla en livsvänlig miljö. I sammanfattningen till sitt betänkande Miljökostnader. Miljön i samhällsekonomin – kostnadsförslag, kostnadsfördelning, styrmedel (SOU 1978:43) framhåller den då aktuella utredningen bland annat följande: Miljöproblem är inte några nya företeelser, men de har blivit fler och även av andra orsaker kommit att uppmärk- sammas alltmer. Den ökande koncentrationen till tätorter har ökat punktbelastningen på miljön. Konsumtionsstandarden har ökat med större tryck på miljön som följd. Produktionstekniken har varit miljöslösande på grund av att användningen av miljöfakto- rerna länge varit kostnadsfria till skillnad från andra produktions- faktorer som arbetskraft och råvaror. Ökad och mera spridd kunskap Konsumentmakt och ett jämställt samhälle, Ds 1998:49, bilaga 1, Miljömärkning och konsumentmakt, sid.85. Utgångspunkter och metoder för ett system om föroreningars miljöeffekter har också bidragit till den växande uppmärksamheten, liksom det större utrymmet för intresse för god miljö sedan de grundläggande materiella behoven täckts. Välfärden har alltmer kommit att bli beroende av tillgång till god miljö vid sidan av konsumtion av varor och tjänster. I en ekonomi av svensk typ med i de flesta fall decentraliserade produktions- och konsumtionsbeslut fungerar i vissa sammanhang prissystemet som ett styrorgan för att uppnå en i någon mening effek- tiv2 produktion och konsumtion. Priset på en vara kan sägas utgöra ett mått på den uppoffring (i form av råvaror, arbetskraft osv.) som sker i olika led fram till dess att konsumenten köper varan. Om alla dessa uppoffringar avspeglas i prissättningen kommer ingen att förlora på att någon köper varan, dvs. alla dessa uppoffringar kompenseras. Såväl produktions- som konsumtionssektorn utnyttjar skilda slag av miljö- resurser och släpper ut restprodukter i miljön. En del av denna använd- ning av miljön medför uppoffringar. Om ersättning inte erläggs för dessa uppoffringar kommer varornas priser inte att ge korrekt infor- mation, och prissystemets styrande och kompenserande egenskaper försämras. Miljöproblem är exempel på fall då prissystemet inte vidarebefor- drar korrekt information. Detta ger upphov till s.k. negativa externa effekter. En negativ extern effekt föreligger då ett eller flera företags produktion och/eller en eller flera individers konsumtion försämrar produktionsvillkoren för övriga företag och/eller levnadsstandarden för andra individer utan att betalning erläggs av den eller dem som åstadkommer effekten. Den negativa externa effekten är således en kostnad som drabbar andra än den som åstadkommer effekten. Detta kan t. ex. vara förhållandet vid produktion av en viss vara. Därmed uppstår en skillnad mellan de kostnader producenten räknar med och de verkliga kostnaderna för varan, mellan den privatekonomiska och den samhällsekonomiska kostnaden. Sambandet mellan dessa båda kostnader och externa effekter kan förenklat beskrivas: samhällseko- nomiska kostnader = privatekonomiska kostnader + externa effekter. Den samhällsekonomiska kostnadskalkylen används emellertid sällan som underlag vid prissättning o. dyl. Skälen härtill är främst svårigheterna att fastställa värdet på de externa effekterna och det faktum att någon entydig äganderätt till miljöfaktorer som luft och vatten inte finns. Produktions- och konsumtionsaktiviteter ger ofta upphov till rest- produkter. Restprodukterna kan tas om hand som returprodukter eller avfall, eller släppas ut som föroreningar i miljön. Den totala kostnaden som drabbar samhället till följd av att restprodukter bildas består av kostnader för att förhindra utsläpp, kostnader för att förhindra skador 2 T. ex. en produktion och konsumtion som ger största möjliga totala välfärd enligt någon mätmetod., hänvisning i not SOU 1978:43, sid. 16. Utgångspunkter och metoder för ett system till följd av att utsläpp sker och slutligen de kostnader som skador och olägenheter till följd av utsläpp innebär. För en effektiv miljöpolitik gäller det att finna den kostnadskombination som ger den lägsta totala kostnaden. Det behöver inte innebära att mängden föroreningar blir noll. En kostnadsminimering kan mycket väl innebära att en viss mängd restprodukter tillåts bli föroreningar. Det gäller sådana fall där kostnaderna för att förhindra utsläpp är större än kostnaderna för att förhindra skador plus välfärdsförlusterna till följd av att skador ändå uppstår. En viss miljöpolitik ger upphov till flera olika slags kostnader men också intäkter. För val av miljöpolitisk inriktning behövs alltså en kartläggning av dess kostnader och intäkter. Grovt kan en indelning göras i miljövårdens kostnader och intäkter samt miljöförstöringens kostnader.3 Tanken var således att det inte längre skulle vara tillåtet att utarma naturen utan att ersätta de skador som åsamkats. Idén att garantera alla en livsvänlig miljö vidareutvecklades och fick sitt stora genom- brott vid om miljö och utveckling i då , en handlingsplan inför 2000-talet antogs. Handlingsplanen innehåller ekonomiska och sociala dimensioner av en hållbar utveckling.4 12.2Med fokus på arbetsmiljön Det var inte endast den yttre miljön som stod i blickpunkten för miljöarbetet . Även arbetsmiljön sattes under luppen. Det interna arbetsmiljöarbetet löper parallellt med arbetet med den ytte miljön. växer den så kallade nya arbetsrätten fram. Den tiden kallas den svenska arbetsrättens refor- mistiska era. Då förstärktes arbetstagarnas ställning med hjälp av en rad lagar. Bland annat förändrades synen på arbetet och det ställdes nya krav på arbetet. Arbetet var inte längre endast att betrakta som ett ställe varifrån de enskilda arbetstagarna erhöll sin utkomst. Arbetet skulle också vara tillfredsställande ur psykosocial synvin- kel. trädde den då nya arbetsmiljölagen (1977:1160) i kraft.5 Lagen innebar bland annat att arbetsmiljöbegreppet utvid- gades från att endast avse fysiska och kemiska förhållanden till att avse såväl fysiska som psykiska och sociala förhållanden i miljön. 3SOU1978:43, sid. 16 f. 4Framtidens miljö – allas vårt ansvar, SOU 2000:52, sid. 101. 5Prop 1976/77:149, Bättre arbetsmiljö (SOU 1972:86) och Arbetsmiljölag (1976:2). Utgångspunkter och metoder för ett system propositionen skriver departementschefen bland annat att han såg det som betydelsefullt att både fysiska och psykiska aspekter beak- tas vid bedömningen av arbetsmiljön. Jag tänker härvid inte bara på att lagen bör vara ett stöd för arbets- tagarna vid samråd och förhandlingar med arbetsgivarna. Viktigt är också att lagen ger en bred bas för tillsynsmyndigheterna i deras uppgift att tillse att arbetsmiljön blir allsidigt tillfredsställande Det kan här gälla även vissa arbetsorganisatoriska frågor av skyddskaraktär. Som en sammanfattande term används i debatten om arbetsmiljön ofta uttrycket psykosociala faktorer. Begreppet är delvis svårfångat. Jag vill därför göra vissa preciseringar av hur dessa faktorer kommer in när det gäller att lagstifta om arbetsmiljön. Utgångspunkten är att arbets- miljöfaktorer kan indelas efter art och innehåll. Det är sålunda vanligt att arbetslivets fysikaliska miljöfaktorer delas upp i grupper såsom klimat, buller, vibrationer, belysning, strålning osv. Vid sidan härav har vi de kemiska miljöfaktorerna. Tillsammans kan de omgivningshygie- niska faktorerna sägas utgöra den fysiska arbetsmiljön. I denna ingår också olika arbetstekniska faktorer såsom arbetstyngd, arbetsställ- ningar, utrymme, tekniska säkerhetsanordningar o.d. En annan viktig typ av faktorer utgörs av de organisatoriska sociala förhållandena på arbetsplatsen, t. ex. arbetsuppgifternas innehåll och möjligheterna till kontakt, samarbete, inflytande och personlig utveckling. Mellan nämn- da faktorer sker ett samspel. Den fysiska miljön ger ramen för den sociala och påverkas den fysiska miljön av värderingar och anspråk hos dem som arbetar där. Gemensamt bildar alla dessa typer av faktorer det totala sammanhang i vilket arbetet bedrivs. Detta sam- manhang ger för den arbetande effekter som kan sägas ha en fysiolo- gisk och en psykologisk sida. Fysiologiskt kan arbetet påverka den kroppsliga hälsan. De psykiska reaktionerna på arbetsmiljön kan å andra sidan ta sig i uttryck i upplevelser av trygghet eller otrygghet, i tillfredsställelse eller vantrivsel. Dessa upplevelser kan i sin tur i vissa fall ge upphov till psykiska störningar och kan också vara bestäm- mande för rent kroppsliga återverkningar.6 Tanken att utvidga arbetsmiljöbegreppet uppfattades av många som revolutionerande. Men det var inte heller helt lätt att implementera det nya begreppet den psykosociala arbetsmiljön. I syfte att råda bot på den tveksamhet som begreppet hade givit upphov till utfärdade den dåvarande tillsynsmyndigheten råd om psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön (AFS 1980:14). 6Prop 1976/77:149, sid. 223, kursiveringen är gjord av Utredningen. 7Den bildades genom en sammanslagning av Arbetar- skyddsstyrelsen och Yrkesinspektionerna (tio distrikt). Utgångspunkter och metoder för ett system trädde Arbetarskyddsstyrelsens regler om intern- kontroll av arbetsmiljön i kraft. Dessa upphävdes , då de nu gällande reglerna om internkontroll av arbetsmiljön inför- des genom AFS 1996:6.8 Till föreskrifterna har Arbetarskydds- styrelsen även utfärdat allmänna råd om tillämpningen av föreskrif- terna om internkontroll av arbetsmiljön. Råden är tänkta att underlätta arbetsgivares arbete med internkontroll. Arbetsmiljölagens 3 kapitel stadgar bland annat följande: Arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Arbetsgivaren skall beakta den särskilda risk för ohälsa och olycks- fall som kan följa av att arbetstagaren utför arbete ensam. Lokaler samt maskiner, redskap, skyddsutrustning och andra tek- niska anordningar skall underhållas väl. Arbetsgivaren skall systematiskt planera, leda och kontrollera verk- samheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller kraven i denna lag och i föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Han skall utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verk- samheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Åtgärder som inte kan vidtas skall tidsplaneras. Arbetsgivaren skall i den utsträckning verksamheten kräver doku- mentera arbetsmiljön och arbetet med denna. Handlingsplaner skall därvid upprättas. Arbetsgivaren skall vidare se till att det i hans verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliterings- verksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt denna lag och enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring vilar på honom. För Utredningens vidkommande är reglerna om det systematiska arbetsmiljöarbetet av central betydelse, eftersom de just utgör en metod för kontroll av företeelser i vardagen (arbetslivet). Utred- ningen ska bland annat komma med förslag på jämställdhetskrite- 8 Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete är under översyn för att bland annat anpassas till EU:s direktiv om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (89/391/EEG). Förslaget innebär inte några förändringar av den grundläggande metodiken för arbetet med arbetsmiljön. I stället innebär förslaget att de som hyr in arbetskraft också ska bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete och att den inhyrda arbetskraften även ska ha rätt till företagshälsovård. Därutöver innehåller förslaget vissa språkliga justeringar av den nu gällande texten. Utgångspunkter och metoder för ett system rier för minst två produktområden och minst två tjänsteområden samt redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifierings- system kan komma att användas för jämställdhetsmärkning. De nu aktuella reglerna och allmänna råden om arbetsgivarens intern- kontroll av arbetsmiljön innehåller nämligen en väl utvecklad metod för att skapa välmående och förhindra otillfredsställande förhållanden i arbetsmiljön. 12.3Med fokus på stereotypa bilder av män och kvinnor Utredningen ska således komma med förslag på ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Systemet är tänkt att bli ett medel för att öka takten mot ett mer jämställt sam- hälle. På så sätt måste systemet också vara bärare av jämställdhetens principer, dvs. att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldig- heter och möjligheter att -ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende -vårda hem och barn -delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Vi har i det tidigare belyst innebörden av de nu aktualiserade begreppen jämställdhet, kön och genus.9 Även om begreppen skiljer sig åt har ändå det gemensamt att de rör frågor om kvinnor/ flickor och män/pojkar. har den genusvetenskapliga forskningen kommit att fokusera frågor om vad som åsyftas med begreppen kvinna, man, flicka och pojke, en fråga som ställdes av nämligen: vad är en kvinna? Skillnaden mellan män och kvinnor kan beskrivas med hjälp av genitalierna. Det är tveksamt om det finns några andra skillnader mellan män och kvinnor, som är så generella att de kan tas som intäkt för att någon är kvinna och någon annan är man? Det är inte ovanligt att idéer om s.k. femininitet och maskulinitet blandas sam- man med de biologiska könen kvinnor och män. Femininitet kan beskrivas som en idé om hur kvinnor förväntas vara. Till exempel förväntas kvinnor vara trevliga och tillmötesgående.