sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Inom vissa andra områden kan primärstatistiken också erhållas snabbare än efter- som färdigställandet av statistiken har anpassats till nationalräken- skapernas nuvarande behov. I avsnitt 7.2 behandlas frågan om behovet av ny statistik på ett antal områden. Där diskuteras bl.a. behovet av utförligare statistik för tjänstenäringarna. Snabba indikatorer avseende produktion, leve- ranser, order och kapacitetsutnyttjande är statistik som kan till- komma. Utvecklandet av nya tjänsteprisindexar innebär också en förbättring, både kvalitativt och tidsmässigt. Nationalräkenskaper- na beräknar löneindexar baserade på den kortperiodiska löne- statistiken, som är tillgänglig efter kvartalets utgång. De nya prisindexarna enligt internationellt godkända metoder kommer att vara tillgängliga senast . Förslag om korttidsindi- katorer för tjänster diskuteras också inom EU. Även om ESV kan förse SCB med specialbearbetningar av sta- tens inkomster och utgifter är kvaliteten i dessa siffror, även i de ordinarie siffrorna, mycket bristfällig. Revideringarna är stora och tillförlitligheten måste höjas. SCB och ESV har gemensamt disku- terat olika möjligheter att förbättra underlaget. En idé har varit att föreslå att kvartalsbokslut införs, åtminstone för vissa myndighe- ter. Ett annat område där en uppsnabbning vore värdefull, inte bara för nationalräkenskaperna, är momsstatistiken. Många användare har, som man önskat snabbare kvar- talsräkenskaper, anfört att man inte vill se någon försämring i till- förlitligheten. Snabbversionen har tagits fram Utfallen jämfört med respektive ordinarie utfall har för BNP avvikit med i genomsnitt . Den högsta av- vikelsen uppgår till . För delkomponenterna varie- rar avvikelserna mer. De största avvikelserna visar statlig konsum- tion och fasta bruttoinvesteringar. En snabbversion av kvartalsberäkningarna på det sätt som beräk- ningarna utförs skulle således inte ge lika stor tillförlitlighet som de nuvarande 70-dagarsversionerna. Det är därför viktigt att de möjligheter som beskrivits ovan att förbättra beräkningarna kom- mer till stånd. Ett genomförande av en snabbversion av kvartals- räkenskaperna bör också åtföljas av en utförlig kvalitetsbeskrivning av statistiken. bör en snabbversion av kvartalsräkenska- perna ses som en ny produkt som är ett komplement till senare, mer tillförlitliga versioner. Det finns en stark efterfrågan på snabbare information om BNP- utvecklingen. Behoven från svenska användare och kraven på EU/ EMU-nivå förstärker varandra. Snabbheten i de amerikanska national- räkenskaperna, som tas fram i en första version redan efter 25–, utgör ett mål på för det europeiska statistiska systemet och för . För en utförlig, men snabb, redovisning av nationalräkenskaperna kan en utveckling av nuva- rande snabbversion vara en modell. En sådan lös- ning förutsätter att dataunderlaget successivt förbättras och snab- bas upp som nya metoder för estimering etc. prövas. Med en tydlig kvalitetsdeklaration kan sådana beräkningar införas rela- tivt snabbt och successivt förbättras. En utveckling av aktivitets- index till en snabb BNP-indikator kan också vara en möjlighet att på relativt kort sikt kunna få fram information om BNP- utvecklingen. Det som brukar kallas svart ekonomi är uppenbart en mycket besvärande företeelse i moderna välfärdssamhällen, både genom skatte- undandragande och genom den snedvridning av konkurrensförhål- landen som detta innebär. I fokus här är emellertid de kvalitets- problem som uppkommer i statistik över ekonomi och sysselsätt- ning, genom att verksamheter som är dolda inte kommer att av- speglas i statistiken, som därför i kanske många fall kan bli miss- visande. En av utredningens uppgifter är enligt direktiven att analy- sera krav på primärstatistiken, i första hand som underlag till natio- nalräkenskaperna, vilket bl.a. inkluderar den dolda ekonomin. Den- na uppgift behandlas i föreliggande avsnitt, som bygger på ett arbe- te som en tidigare chef för nationalräkenskaperna, , har utfört för utredningen. Han har även utarbetat en bilaga om den svarta ekonomin till utredningen. Avsnittet inleds med en över- sikt av olika sätt att beräkna den svarta ekonomin som är hämtat från betänkande.1 Olika metoder att beräkna svart ekonomi Det har gjorts många försök, med olika metoder, att mäta hur stor den svarta ekonomin är. Det har blivit allt viktigare då en del av EU-avgiften baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). För detta syfte är det viktigaste att svart ekonomi inkluderas i be- räkningarna av bruttonationalprodukten (BNP) och inte nödvän- digtvis att beräkna svart ekonomi som en andel av BNP. Sättet att mäta brukar delas in i indirekta och direkta metoder. 1 SOU 2002: 47 Våra skatter? Betänkande Från , kapitel 8 Beräkning av den svarta ekonomin. Översikt över indirekta och direkta metoder att beräkna den svarta ekonomin För hushållssektorn i NR jämförs konsumtion och sparande med de inkomster som redovisas till Jämförelse av BNP mätt från Disponibel inkomst och ut- giftsstruktur (mikrodata) och utgiftsstruktur för olika kategorier av hushåll. Över åren ackumulerat sparan- de som inte fångas upp i Teoretiskt beräknad moms en- jämfört med faktiskt redovisas Beräkning av ett överskott av kontanter som inte förefaller kunna förklaras med normala Slumpmässiga revisioner/ kontroller där resultatet syste- matiseras så att slutsatser kan dras om helheten. Källa: SOU 2002:47 Våra skatter? Indirekta metoder bygger på att man jämför befintlig statistik på ett sådant sätt att man kan dra slutsatser om omfattningen av svart verksamhet. Direkta metoder innebär att man försöker mäta om- fattningen genom olika undersökningar. Fördelen med de direkta metoderna är att man kan få grepp om den svarta sektorns struktur, t.ex. fördelning på branscher. Disponibelinkomstmetoden och BNP-metoden bygger på att jäm- föra de inkomster hushållen använder för konsumtion och sparande med vad som rapporteras på kontrolluppgifter m.m. och i företa- gens bokföring. Skillnaden kan, bortsett från statistiska osäkerhe- ter, tolkas som en residual motsvarande hushållens deklarerade in- komster. BNP-metoden har använts av för att beräk- na den svarta sektorn i ekonomin och metoden beskrivs närmare i ett avsnitt nedan. studerar hur mycket av kontantanvändningen som kan förklaras med normala köptransaktioner och kassahållning hos hushåll och företag och hur mycket som har andra orsaker. Mäng- den kontanter i förhållande till BNP har stadigt minskat , i såväl som i andra industriländer. har emellertid trenden brutits och kontanthållningen i relation till BNP har ökat något. uppgick utestående kontanter i svensk valuta till eller av BNP. Normala köp- transaktioner och kassahållning uppskattas totalt till . Den icke förklarade residualen uppgår således till eller av den totala kontantmängden. Den icke för- klarade kontantanvändningen har ökat . Det finns också s.k. monetära metoder som används för att skatta den dolda ekonomin. Dold ekonomi är ett vidare begrepp än svarta sektorn och inkluderar även illegala aktiviteter. Metoderna bygger på data som är förhållandevis lättillgängliga för många länder och under långa perioder. De monetära metoderna utgår från att kon- tanter är det huvudsakliga betalningsmedel för transaktioner som skall döljas. Vidare antas att omloppshastigheten på pengar är den- samma i den vita och den dolda ekonomin. I metoden beräknas ett slags överskott på kontantmedel, som inte förefaller kunna förkla- ras med normala, öppet redovisade transaktioner. Utvecklingen av detta överskott över tiden antas ge en bild av utvecklingen av den dolda ekonomin. För kalkylerna krävs att man bestämmer ett basår då den dolda ekonomin antas vara försumbar. Trots att de monetära metoderna bygger på antagandet att den dolda ekonomin i utgångsläget kan negligeras visar de mycket höga tal som ligger . För de nordiska län- derna uppskattas den dolda sektorn till av BNP , medan , och Enligt Skattebasutredningen1 är svag- heten med de monetära metoderna att de bygger på schablonartade antaganden som är tveksamma. Efterfrågan på olika betalningsmedel har en rad andra bestämningsfaktorer och det är tveksamt om efterfrågan på kontanter direkt avspeglar den dolda ekonomin. Resul- taten av kalkylerna ter sig inte heller rimliga, menar man. Studier av svart ekonomi internationellt visar att den svarta eko- nomin ligger på mellan av BNP i och Väst- , medan den är väsentligen högre i . Den svarta ekonomin i nationalräkenskaperna – BNP-metoden Nationalräkenskaperna (NR) avser att ge en fullständig bokföring av ekonomiska transaktioner för alla aktörer i samhället och skall i princip även täcka den svarta ekonomin. NR bygger i mycket stor omfattning på den ekonomiska statistiken, men även statistiken över sysselsättning berörs både som beräkningsunderlag och för tabellredovisning. NR påverkas negativt av de brister som vidlåder statistiken till följd av svart ekonomisk aktivitet. Ambitionen är dock att så långt möjligt korrigera dessa brister, något som också sker med varierande framgång i olika delar av beräkningarna. I NR arbetar man både med beräkningar som avspeglar olika ut- gifter, t.ex. konsumtion och investering, och med beräkningar som redovisar produktion och inkomster. Incitamenten till undandra- gande gäller främst inkomster, medan utgifter för slutlig använd- ning oftast kan antas vara mer korrekt återgivna. Utsikterna att fånga in den svarta ekonomin är sålunda förhållandevis gynnsamma i beräkningarna över utgifterna medan problemen i stället uppstår när det gäller att komplettera produktions- och inkomstberäk- ningarna så att även de på ett så korrekt sätt som möjligt avspeglar den svarta ekonomin. Den del av ekonomin som kännetecknas av skatteundandragande brukar betecknas som informell ekonomi. Denna täcker både svart ekonomi och illegal ekonomisk aktivitet, t.ex. hembränning, prosti- tution och knarkhandel, men där ingår även fusk med avdrag och redovisning av t.ex. ränteinkomster och reavinster. Här behandlas endast den svarta ekonomin. 1 SOU 2002:47 Våra skatter? Med svart ekonomi avses i det följande: 1.Försäljning vid sidan av bokföringen i legala registrerade före- tag – underrapportering. 2.Inkomstuttag från registrerade företag med hjälp av fingerade fakturor. 3.Ej redovisade naturaförmåner för företagens anställda 4.Ej redovisade naturaförmåner för personliga företagare. 5.Försäljning och inkomstuttag från legal verksamhet i ej regist- rerade företag. Inom utreds f.n. problemen med att i nationalräkenska- perna också inkludera försäljning och inkomstuttag från illegal verk- samhet. Denna typ av verksamhet är dock tillsvidare utanför NR:s produktionsavgränsning och behandlas inte här. Försäljning vid sidan av bokföringen och inkomstuttag genom fingerade fakturor ger ett kassaflöde som kan användas för att av- löna svart arbetskraft och/eller för att tas ut direkt av ägaren. Detta innebär att de registrerade företagen felrapporterar sin verksamhet till både statistik- och skattemyndigheter. NR och dess beräkningar av bruttonationalprodukten (BNP) och bruttonationalinkomsten (BNI) används inte bara för ekonomisk analys utan är också ett av underlagen för fastställande av bidrag till internationella organisationer. Speciellt viktigt i detta sammanhang är bidraget till EU, vilket bl.a. baseras på respektive lands uppgifter om BNI. Eftersom bidraget är en betydande inkomstkälla för EU kräver man god kvalitet i dessa uppgifter, inte minst så att de skall vara rättvisande och jämförbara ifråga om svart ekonomisk aktivi- tet, trots att denna kan vara av olika betydelse i olika medlems- länder. Sedan EU-inträde har man därför inom SCB lagt ner mycket arbete på förbättrade statistikunderlag och beräknings- metoder, vilket har skett i enlighet med krav som fastlagts av Euro- stat. Att dessa krav följs bevakas av den s.k. , bl.a. med hjälp av en omfattande och enhetligt utformad dokumentation över statistikunderlag och metoder för beräkningarna. Det är beräkningarna från utgiftssidan som är avgörande för de nivåer och utvecklingstal som i NR erhålls för BNP och BNI. En betydande del av utgifterna avser hushållens konsumtionsutgifter, där statistikunderlag föreligger genom bl.a. urvalsundersökningen hushållsbudgetundersökningen (HBS). Denna statistik används i stor utsträckning av NR som referens och för nivåbestämning. På många områden finns emellertid mer tillförlitligt underlag som då hellre används. Där HBS används är den osäkerhet som uppkom- mer till följd av de små urvalen och de betydande bortfallen besvä- rande. Eftersom HBS görs kommer man dock att kunna reducera osäkerheten på detaljnivå genom att beräkna genomsnitt av flera årgångar. När NR inför detta nya underlag kan det få betydelse för den bild man där implicit kan erhålla av omfattningen av den svarta ekonomin. En bra statistik över bruttoinvesteringar är också viktig för att få en bra bild av de totala utgifterna. Särskilt gäller det byggnader och anläggningar. I kombination med uppgifter om underhåll och repa- ration av byggnader och anläggningar går det nämligen också att implicit spåra hur stor del av svart ekonomi som berör denna bransch. Liksom för konsumtionen är sålunda en fortlöpande statistikför- bättring – trots att den sker främst med andra syften än att mäta svart ekonomi – betydelsefull för att bestämma nivån på den svarta ekonomin. Det finns inga invändningar från EU om att nu föreliggande NR skulle vara otillräckliga när det gäller att få med den svarta ekono- min. De finns dock några kvarstående reservationer, som har åt- gärdats av NR men ännu inte lyfts bort av EU. De invändningar man kan ha avser mera hur svart ekonomi behandlas inom beräk- ningarna över produktion och inkomster och det är också där som särskilda insatser och förbättrat underlag för att mäta svart eko- nomi skulle kunna bli betydelsefulla. Omfattningen av den svarta ekonomin enligt nationalräkenska- perna bestäms genom att jämföra beräkningar av BNP beräknad från utgiftssidan med den bild av vit ekonomi som erhålls i beräkningar- na från inkomstsidan. Skillnaden ligger i nuvarande NR i storleks- ordningen av BNP. Svart ekonomi kunde sålunda beräknas uppgå till . Av dessa har 13,6 mdr kr genom överslagsmässiga beräkningar allokerats till löner medan resterande 94,5 mdr skulle avse s.k. svart sammansatt förvärvsin- komst. Detta skulle sålunda motsvara vad som i registrerade person- liga företag tas ut av ägaren genom underrapporterad försäljning/ över- rapporterade kostnader och oredovisade naturaförmåner samt vad som erhålls som inkomst i oregistrerade företag. SOU 2002:118 Förbättringar av nationalräkenskaperna Den svarta ekonomins omfattning Andel av BNP, Den bild av svart ekonomi som framgår ovan förutsätter att både utgifter och vita inkomster är korrekt estimerade. Det finns som tidigare anförts anledning att anta att utgiftsberäkningarna har en relativt god kvalitet, medan det däremot finns en högre grad av osäker- het och luckor i beräkningarna över inkomsterna. Dessa senare är besvärande inte bara för allokeringen av den svarta ekonomin till olika branscher och företagstyper utan också då det gäller att be- stämma dess storlek. Som visas i avsnitt 5 i bilaga 8 är bilden av svart ekonomi i nu- varande NR osäker vad gäller dess fördelning på företagstyp och bransch. Sålunda redovisas i inkomstberäkningarna restposter som sammanlagt innebär att svart ekonomi uppgick till (efter revidering 92,3 mdr kr), medan man i produktionsberäkningarna bara har beaktat ca 19 mdr kr i form av explicita tillägg. Resterande belopp, 55 mdr kr, skulle alltså vara im- plicit beaktade i produktionsberäkningarna, något som dock inte kunnat spåras vare sig när det gäller branschtillhörighet eller företagstyp. När så skett måste de implicita och explicita tilläggen kunna återfinnas på kostnadssidan som tillägg till löner eller sam- mansatt förvärvsinkomst. De tillägg för svarta löner som gjorts, trots att tillägg till produktionsvärdet saknas, måste tolkas så att de avser fingerade fakturor/naturaförmåner som företagen felaktigt bokfört som annat än arbetskraftskostnad. Beräkningarna bygger dock inte på ett sådant övervägande. Metoder för att förbättra redovisningen av svart ekonomi i NR Den strategi för att förbättra redovisningen i NR avseende både svart och vit ekonomi som förefaller lämpligast har följande inslag: a)Förbättrade beräkningar för vit ekonomi för ett benchmarkår, så att man kan dela upp förädlingsvärdet i varje bransch på olika företagstyper, bl.a. med särskiljande mellan större bolag, mindre bolag och personliga företag. Så bör ske också för lö- ner, driftsöverskott och sammansatt förvärvsinkomst. b)Beräkning av justeringar för svart ekonomi inom varje bransch, företagstyp och förädlingsvärdekomponent. Detta kan ske dels genom att för benchmarkåret jämföra med produktionsberäk- ningarna, dels genom att de skillnader som då framkommer vali- deras med hjälp av den typ av informations underlag som före- slås nedan. Det bör vara möjligt att med stöd av den utbyggda statistik över före- tagens räkenskaper som föreligger åstadkomma renodlade beräkningar över vit ekonomi av den typ som nämnts under a). Det bör då också vara möjligt att redovisa de justeringar som explicit och implicit görs för att täcka in svart ekonomi enligt b). Nedan redogörs för hur underlag för att validera dessa skulle kunna komma till stånd. Det finns i huvudsak fyra metoder med hjälp av vilka validering och vid behov korrigering av NR:s beräkningar med hänsyn till svart ekonomi skulle kunna ske. En metod går ut på att utnyttja taxeringsrevisioner för att mäta underrapporteringen hos de regist- rerade företagen. Den typ av problem man med denna metod ställts inför i har beskrivits i avsnitt 4 i bilaga 8. Det kan dock befaras att en liknande grundlig behandling för svensk del inte är realistisk. I stället skulle arbetet inriktas på att utnyttja punktvisa undersökningar och expertbedömningar som RSV skulle kunna bidra med. Vid utnyttjandet av material från taxeringsrevisioner ställs man, bortsett från alla andra svårigheter, inför problemet att skilja mellan fel som avser svart ekonomi och fel som avser den övriga informella ekonomin, jfr avsnitt 3 i bilaga 8. Vidare bör man för att undvika dubbelräkningar gentemot andra metoder att mäta svart ekonomi kunna skilja mellan underrapportering/fingerade fakturor och oredo- visade naturaförmåner. En uppdelning borde också göras mellan ägarform, så att aktiebolag och ekonomiska föreningar kan särskil- jas från personliga företag. Önskvärt är också att skilja mellan sto- ra, medelstora och små bolag. En annan metod är att genom väl övervägda intervjuformer ställa frågor om intervjupersonen utfört svartarbete och i vilken omfatt- ning detta i så fall skett. Sådana undersökningar har använts i . Som framgår av avsnitt 4 i bilaga 8 gjordes av RRV en sådan undersökning även i . Denna tydde på att svart arbetstid utgjorde av all arbetstid. Eftersom den genomsnittliga timlönen då angavs till uppgick värdet av svartarbetet – omräknat till nivå – till ca 17 mdr kr, varav 14 mdr kr avsåg anställda. Detta motsvarar dock bara av BNP. Intervjuundersökningar kan antas vara ett lämpligt instrument för att mäta förekomsten av svarta arbetskraftsinsatser hos anställ- da i registrerad verksamhet och värdering i monetära termer är så- lunda också möjlig. I förhållande till denna avgränsning ger de emellertid dels undertäckning genom att oredovisade naturaförmå- ner sannolikt ej kommer med, dels övertäckning genom att man också får med arbetsinsatser i oregistrerade företag. Det finns emellertid en tredje metod i form av modellberäkning- ar baserade på inkomster och utgifter i undersökningen hushålls- budgetundersökningen (HBS). En sådan beräkning gjordes och beskrivs också i avsnitt 4 i bilaga 8. På basis av denna kan man beräkna de undandragna intäkterna för egenföretagare i regist- rerade personliga företag till av intäkterna, vilket app- licerat på 1996 skulle motsvara 10 mdr kr. Det finns sannolikt underrapportering inte bara hos personliga företag utan även i mindre bolag, t.ex. fåmansbolag. Dessa skulle därför behöva mätas genom modellberäkningar, liknande de som gjorts för personliga företag. Det är dock bara de registrerade företagen som kan täckas in med denna ansats. De oregistrerade företagen kan som anförts istäl- let antas implicit att komma med genom intervjuansatsen. Som fjärde metod skulle beräkningar över basen för oregistrerat företagande kunna göras genom att klassificera antalet anställda efter bransch eller yrke, välja ut sådana branscher och yrken där oregistrerad verksamhet kan bedömas betydande samt i dessa fall redovisa arbetstimmar utförda i form av bisysslor. Sådana beräk- ningar har utförts i , jfr avsnitt 4 i bilaga 8. Det finns för svensk del underlag för detta i . Bisysslor avser dock inte enbart oregistrerat företagande utan där ingår också arbeten inom den vita sektorn. Å andra sidan är det inte säkert att all oregistrerad verksamhet avspeglas i . Basberäkningarna är därför bara använd- bara i de branscher/yrkeskategorier där dessa båda felfaktorer kan negligeras eller antas i stort sett uppväga varandra. Förutsatt att undertäckningen i registrerade företag med hjälp av de fyra ovannämnda metoderna kan kartläggas på ett någorlunda tillförlitligt sätt, så kan också den del som avser oregistrerad verk- samhet bestämmas residualt mot NR-totalen enligt b) ovan. Denna kan sedan lättare allokeras till branscher med hjälp av fördelning och omfattning av bisysslor enligt basberäkningarna. Det kan givet- vis också göras rimlighetsbedömningar över den svarta ekonomins omfattning och dess fördelning på registrerade och oregistrerade företag. Ett projekt för att åstadkomma förbättrade beräkningar över svart ekonomi skulle enligt ovan bestå av följande delprojekt: 1.Beräkningar av vit ekonomi med de uppdelningar på företags- typer och branscher som anförts ovan. 2.Fördjupat samarbete med RSV, för att utröna möjligheter att utnyttja undersökningar och erfarenheter som görs i arbetet med taxeringsrevisioner. 3.Intervjuundersökningar intermittent – t.ex. – för att kartlägga omfattningen och strukturen av arbetskrafts- insatser på den svarta arbetsmarknaden för i första hand an- ställda. 4.Modellberäkningar baserade på HUT för att mäta underrappor- tering av intäkter för registrerade personliga företag och mind- re aktiebolag. 5.Framtagning med stöd av av en bas för oregistrerad före- tagsverksamhet, med fördelningar på branscher och yrkes- grupper. Punkterna 1, 2, och 5 skulle kunna tillgodoses genom att personal på NR helt eller delvis avlastas från beräkningsansvar, med upp- gifter enligt ovan samt dessutom med möjlighet att följa metod- utveckling hos andra länder inom detta område. Vederbörande skulle också verka som användare/förmedlare av den information som erhålles genom punkt 3 och 4 Dessa förefaller mera vara lämp- liga uppgifter för ämnes- respektive metodstatistiker. Ingen av dessa delprojekt kan antas var för sig ge en bra bild av svart ekonomi utan de måste användas var och en på sitt område och helst utformas så att de kompletterar varandra. Detta är sanno- likt förenat med många problem. De måste dessutom anlitas med insikten att en målsättning att erhålla beräkningar som är lika hel- täckande som i NR inte är realistisk. Det gäller snarare att söka erhålla information som kan vara underlag för tumregelbetonade justeringar av uppgifterna i den ekonomiska statistiken. Sådana justeringar torde vara betydligt bättre än nuvarande beräkningar i NR, vilka har karaktären av en restpost mellan utgifts- och inkomstberäkningarna. En fråga som har aktualiserats under utredningens arbete är om det borde inrättas en .