sou · GQB31d2 · 2003-01-01 00:00:00 — På liknande sätt skulle försäkringsbolagen kunna helt ta över ansvaret för arbets- och färdolyckor och vissa andra arbetsskador, med avsevärda besparingar i den offentliga sektorns administration som följd. 78 Palmer, E. i SOU 1995:59. Som vi sett av den teoretiska undersökningen i kapitel 2 och av de empiriska skattningarna i kapitel 4 så kan inte den preventiva effekten negligeras. Som belägg för den preventiva effekten av skadestånd redovisas en serie internationella undersökningar. Studierna sammantaget visar på ett övertygande sätt att ekonomiskt ansvar minskar olyckornas antal. När preventionseffekten diskuterats i svensk skadeståndsdebatt har det framförallt varit reaktioner på individnivå i ögonblickliga situationer som avsetts. Förespråkare för det rådande ersättnings- systemet har påpekat att vi inte vet mycket om vad som styr det enskilda beteendet i risksituationer. Det är möjligt, men argumentet förlorar i tyngd med tanke på att ansvaret i stor utsträckning överförts på försäkringsgivare. Via försäkringen påverkas individen indirekt och systematiskt via , villkor och skadereglering. Vållanderegeln ger skadevållare incitament att agera på ett sätt som uppfyller den preventionsnivå som rättsordningen fastställt för att på så sätt undgå ansvar. Skadevållare minimerar sina kostnader när de investerar tillräckligt för att uppfylla aktsamhetsnormen. Statlig regress ökar kostnaderna att inte följa säkerhetsnormerna, vilket bör ha en preventiv effekt. Under en regel om strikt ansvar är det rationellt för skadevållaren att minimera summan av preventionskostnader och skadekostnader. Statlig regress innebär att skadekostnaden stiger för den ansvarige, vilket bör ha en preventiv effekt. Hur stor den är får bedömas från fall till fall. Gäller ansvaret enskilda individer eller företag så är risken täckt av försäkring. Råder konkurrens mellan försäkringsbolagen ligger det i varje enskilt bolags intresse att identifiera säkerhetsfaktorer, vilka kan användas i premie- och villkorsbestämningen. Finns det däremot konkurrensbegränsande avtal inom branschen, eller offentliga regleringar som begränsar villkors- och premiedifferentieringen så kan det skapa ineffektivitet och hämmad prevention. Exempel är trygghets- och patientförsäkringarna som inte har några egentliga preventiva effekter. Regress mot dessa genererar därför ingen prevention. Regress mot trafikförsäkringen vad gäller all kompensation för inkomstbortfall (alternativt ett övertagande av ansvaret för hela inkomstbortfallet till trafikförsäkringen, som branschen föreslår) skulle, med utgångspunkt från vad vi lärt från utländska undersök- ningar, minska olycksfallen. Det förutsätter emellertid en konkur- rensutsatt och tämligen effektiv marknad för trafikförsäkringar. Avregleringen är av sent datum. Ökad konkurrens ger dock för- hoppning om en vitalisering av branschen. Förslaget från branschen om att trafikförsäkringen skall ta över ansvaret för inkomstbortfall kan ses som en indikator på ny kreativitet och vilja att ta utökat ansvar. Ovan diskuteras möjligheten av att till trafikförsäkringen lägga ansvar för humanvärden, att utbetalas till särskild fond eller till statskassan, på ytterligare maximalt . Det skulle innebära drastiska förändringar i villkor och . Incitamenten till prevention förstärks med färre svåra olyckor som följd. Särskilt yngre (farliga) förare kommer att drabbas ekonomiskt, men det kan kompenseras med bidrag, t.ex. för körkortsutbildning, etc. Sänkt fordonsskatt kan t.ex. nyttjas för att kompensera trafiken i stort, i den händelse det framstår som politiskt önskvärt. Ett alternativ till en mer omfattande trafikförsäkring är att belägga trafiken med en skatt. Fordonsskatt minskar eventuellt fordonsparken men ökar knappast trafiksäkerheten. Drivmedelsskatt kan påverka säkerheten i den mån trafikvolymen och hastigheten går ner. En proportionell skatt som läggs på trafikförsäkringen kan förstärka den preventiva effekt som finns inbyggd i trafikförsäkringens villkor och premiedifferentiering. Men förstärker en skatt på trafikförsäkringen de brister som finns i systemet. Den största bristen gäller humanvärden som inte ingår i försäkringen och därför inte beaktas i premiesättningen. I stället för skatt framstår det samhällsekonomiskt bättre att schablonmässigt påföra trafikförsäkringarna kostnader för olyckor som faktiskt sker och låta försäkringsföretagen differentiera villkor och utifrån den faktiska skadekostnaden. SOU 2002:1 Bilaga 3 Barkume, A.J., & Ruser, W.J., (2001), Pricing: The Case of Workers Compensation, Forthcoming in , (). , C., (1985), Deterrence in Tort and No-Fault: The Experience, , vol. , C., (1984), The Deterrent Effects of : A Survey of the Empirical Literature, and Policy, vol. 6, s. 69-70. OConnell, J & Levmore, S., (1983), A Reply to Landes: A Fault Study of No-Faults Effect on Fault?, , vol. Cooter, R., & Ulen, T., (1988), and Economics, , . Cooter, R., & Ulen, T., (2000), and Economics, 3rd, , . Devling, R.A., (1990), Some Welfare Implications of No-Fault Auto- mobile Insurance, , vol. 10, s. 193-205. Dewees, D. m.fl., (1996), Exploring the Domain of Accident , , N.Y., . & , H.E., (1997), Försäkring och trafiksäkerhet, VTI rapport 415. European Commission, High level group on transport infrastructure charging, Final report on options for charging users directly for transport infrastructure operating costs, 9, 1999. European Commission, Calculating transport accident costs, Final report of the expert advisors to the high level group on infrastructure charging (working group 3), , 1999. , Bilförsäkring efter avregleringen, Rapport 2000:2. , Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen, Rapport , Utvidgat ansvar för trafikförsäkring – Några kompletterande synpunkter från försäkringsbranschen , Rapport . , Överföring av kostnader till trafikförsäkringen – kommentarer, Skrivelse till , . (1987), Vill du frihet eller tvång? , I., & , C., (1985), Tax Revenue and the Marginal Costs of in , , 24, s 331- 53. , J., (1985), Skadeståndsrätt, 4 uppl., Juristförlaget, . Håstad, T., (1991), Den nya köprätten, Iustus förlag, . (1997), Theories on the Economics of Regulation – A Survey of the Literature from a European Perspective, , vol. (1998), An Institutional Analysis of Insurance Regulation – The Case of , Economic Studies, no. , P.S. & , M.V., (1985), Deterrent Aspects of : Some Empirical Findings, , vol. 52, s. 269-288. Kötz, H., & , , (1993) Economic Incentives to Accident Prevention: An Empirical Study of the , 13, no. 1, s. 19-33. Landes, E.M., (1982) Insurance, Liability, and Accidents: A Theoretical and Empirical Investigation of the Effects of No-Fault Accients, , s. 49-65. , P., frågor, Promemoria till , . McEwin, R.I., (1989), No-Fault and Road Accidents: Some Australian Evidence , , vol. 9, s. 13- 24. , , , U., & , (1997), Kostnader för väg- trafikolyckor i och värdering av riskreduktion – en översikt, Bulletin 144, , . Nye, F., & Hofflander, A.E., (1988) Experience Rating in , , vol. 55, s. 151-157. Palmer, E., Administrationsformer för sjuk-, arbetsskade- och förtidspensionsförsäkringar, SOU 1995:59, Ohälsoförsäkring och samhällsekonomi – Rapport från sjuk och arbetsskadeberedningen, , Parson, C., (2001), Workplace Accidents and Liability Rules: A European Study, Unpublished paper presented at the 9th Joint Seminar of and , April 5-6, 2001, . , U., , , , K., & , A., (2000), Värdet av att minska risken för vägtrafikskador – Beräkningar av riskvärden för dödliga, genomsnittligt svåra och lindriga skador med Contingent Valuation metoden, Bulletin 183, Avd. Trafikteknik, Inst. För Teknik och samhälle, . Posner, R., (1992), The Economic Analysis of , 2nd Ed., , , , . , J.E., (1981), Some Statistical Evidence on in , , vol. 48, s. 247-260. , J.E., (1991), for Physicians Malpractice Pre- miums: Only a Modest Deterrent , and Contempory Problems, s. 65-86. Schmolowitz, J., (1997), Workers Compensation: Benefits, Coverage and Costs, 1994-1995, mimeo, National Acadamy of . Schwartze, R., (1994), und Lösungen aus ökonomischer Sicht. Economics-Publichers, , s. 115. Sekhri, N.K., (2000), Managed care: The US experience, Bulletin of the , vol. 78, nr. & , J-E., (2000), Äganderätten i , andra uppl., SNS-förlag, . , G., (1977), Priser, skadestånd och straff, Liber Läromedel, . , F., m.fl., (1995), Effects of Tort Liability and Insurance on Heavy Drinking and Drinking and Driving, and Economics, vol. XXXVIII, s. 71. SOU 1998:37, Den framtida arbetsskadeförsäkringen, , . SOU 2000:72, Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter, SOU 2000:78, Rehabilitering till arbete, , . SOU 2000:121, Sjukfrånvaro och sjukskrivning, , . Stolt, C., (2000). Kalkyl avseende utvidgad trafikförsäkring, Läns- Sugarman, S.D., (1989), Doing Away with Personal Injury , Quorum Books, Westport, , . , Regionala priser och ersättningar 2001 för , . Viscusi, K.W., (1992), Fatal Tradeoffs – Public and Private Responsibi- lities for Risk, , . , O.E., & Masten S.E., (eds), (1999), The economics of transaction costs, , Cheltenham, UK. Zador, P. & A., (1986), Re-Analysis of the Effects of on Fatal Crashes, , vol. 53, s. 227-214. Undersökning av försäkringsbolagens regresspraxis m.m. För att få en uppfattning om försäkringsbolagens tillämpning av regressbestämmelserna i försäkringsavtalslagen och trafikskadelagen sände kommittén ut en regressenkät till tio försäkringsbolag och till . Samtliga tillfrågade har inkommit med svar och . Enkäten hade avfattats i samråd med kommitténs försäkrings- experter och innehöll dels allmänna frågor om regresspraxis, dels vissa speciella frågor där olika svarsalternativ angavs. Enkäten har besvarats av de fyra största bolagen, som bedriver de allra flesta verksamhetsgrenar inom skadeförsäkringsområdet, och av sex bolag med varierande storlek och verksamhet samt av . Av de tillfrågade bolagen har ett av de mindre bolagen, på grund av sitt begränsade verksamhetsområde, enbart lämnat vissa allmänna synpunkter utan att svara på de olika frågorna. Vissa bolag har bara besvarat en del av frågorna. Enkäten har i vissa fall kompletterats med ytterligare förfrågningar till bolagen. Uppgifter har även inhämtats från de av kommitténs experter som är verksamma i försäkringsbranschen och deras referensgrupp. Av svaren kan utläsas vissa allmänna tendenser i försäkrings- bolagens regresspraxis. Några statistiskt säkerställda resultat är det emellertid inte fråga om och hänsyn har inte tagits till senare ändringar i praxis. Det har även skett vissa överlåtelser inom branschen. Nedan benämns bolagen som de fyra stora bolagen och de sex mindre bolagen, även om de senare bolagen i vissa fall kan ha en tämligen stor marknadsandel på ett visst område. Dessa beteckningar används för att undvika att bolagen identifieras. Den dispositiva regeln i 25 § FAL innehåller inskränkningar i försäkringsgivarens regressrätt men av enkäten framgår att hos flertalet bolag förekommer försäkringsvillkor som medför en annan reglering. Vid egendomsförsäkring innehåller villkoren regelmässigt förbehåll om full regressrätt. Ett av de mindre bolagen har en särreglering i villkoren för krav mot privatperson som innebär bl.a. att återkrav får framställas endast om denne vållat skadan med uppsåt eller genom grov vårdslöshet eller om skadan har samband med dennes förvärvsverksamhet. Även vid ansvarsförsäkring förekommer regelmässigt villkor om full regressrätt. Om villkoren inte medger full regressrätt gäller 25 § FAL, vilket är det absolut vanligaste vid personförsäkring. Om villkoren inte medger full regressrätt så är det ändå möjligt för försäkringsbolaget att utöva regress om den försäkrade i det enskilda fallet överlåter sitt skadeståndskrav på bolaget. Bolagen tillfrågades i vilken omfattning de utövade regress med stöd av en sådan överlåtelse. Av tre av de större bolagens svar framgår att de i princip aldrig utövar regress med stöd av en sådan överenskommelse. Ett av de större samt tre av de övriga bolagen svarade att man utövade regress i de fall det var möjligt. Bolagen fick också frågan om de utarbetat några allmänna riktlinjer för regressverksamheten. Ett av de större bolagen svarade att det finns anvisningar men att det inte är några klara policyregler. Två andra av de stora bolagen ingav utförliga skriftliga anvisningar. Det fjärde stora bolaget svarade att policy finns men gav inte in denna. Några mindre bolag beskrev mer eller mindre utförligt vilka principer man brukade tillämpa och ett av dessa bolag angav att en skriftlig instruktion var under utarbetande. Av enkäten framgår att sju bolag, varav samtliga fyra stora, tillträtt regressöverenskommelsen (RÖ) . Två mindre bolag har inte tillträtt RÖ. Regresskrav mot olika kategorier av ansvariga Här nedan följer en redogörelse för bolagens regresspraxis vid olika typer av försäkring och mot olika kategorier av skadeståndsskyldiga. Som framgår ovan är det vanligt att bolagen förbehåller sig full regressrätt vid egendomsförsäkring men medför RÖ att regressrätten mot ansvarsförsäkring begränsas. Den nu gällande överenskommelsen innebär att rätt till regress föreligger endast om utbetald skadeersättning för en och samma skada över- skrider det basbelopp som gällde vid skadetillfället.1 Vidare gäller att regress mot fysisk person som omfattas av ansvarsförsäkring inom konsumentförsäkring får utövas endast om denne ansvarar för skadan på grund av uppsåt eller grov vårdslöshet eller skadan uppkommit i samband med dennes förvärvsverksamhet. Frågorna löd enligt följande. 1.Regress från egendomsförsäkring när privatperson är ansvarig a.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person med ansvarsförsäkring när RÖ är tillämplig och möjliggör regress? Regress utövas i regel: Fyra stora och tre mindre bolag utövas : Ett mindre bolag. Regress utövas aldrig: - Annat svar: Ett mindre bolag. b.Anta att RÖ förhindrar regress mot privatperson med ansvarsförsäkring, förekommer det då att ni kräver privat- personen på självrisken? Regress utövas i regel: Ett stort bolag. Regress utövas : Ett mindre bolag. Regress utövas aldrig: Tre stora och ett mindre bolag. Annat svar: Tre mindre bolag. c.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person med ansvarsförsäkring när något av försäkringsbolagen inte är anslutet till RÖ? Regress utövas i regel : Tre stora och tre mindre bolag. Regress utövas : Ett större bolag. Regress utövas aldrig: - Annat svar: Två mindre bolag. d.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person utan ansvarsförsäkring när skada vållats av oaktsamhet 1 prisbasbelopp och för är det fastställt till . (ej grov)? Regress utövas i regel och för hela skadan: - Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större och ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Ett större bolag. Regress utövas aldrig: Två större och två mindre bolag. Annat svar: Två mindre bolag. e.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person utan ansvarsförsäkring när skada vållats av grov oakt- samhet eller med uppsåt? Regress utövas i regel och för hela skadan: Två större bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Två större och tre mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: - Regress utövas aldrig: - Annat svar: Två mindre bolag. f.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person utan ansvarsförsäkring och som svarar oberoende av vållande? Regress utövas i regel och för hela skadan: - Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Två större och två mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Ett större bolag. Regress utövas aldrig: Ett större och ett mindre bolag. Annat svar: Två mindre bolag. g.Kan ni ange några konkreta fall när regresskrav mot privat- person utan gällande ansvarsförsäkring förekommer i prakti- ken? Flertalet bolag gav exempel på olika typer av brottsliga gärningar som misshandel, stöld, mordbrand och skadegörelse. h.Under vilka förutsättningar utövar ni regress när skadan vållats av barn , med eller utan ansvarsförsäkring? Såvitt kan bedömas framställer flertalet bolag regresskrav när det föreligger en ansvarsförsäkring och – i de fall RÖ är tillämplig – om RÖ möjliggör regress. Om ansvarsförsäkring inte finns förekommer det att regresskrav framställs vid grov vårdslöshet men det är fråga om ytterst få fall. 2.Regress från egendomsförsäkring när företag är ansvarigt a.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag med ansvarsförsäkring när RÖ är tillämplig och möjliggör regress? Regress utövas i regel: Fyra stora och fyra mindre bolag. Regress utövas : - Regress utövas aldrig: - Annat svar: Ett mindre bolag. b.Anta att RÖ förhindrar regress mot företag med ansvarsförsäkring, förekommer det då att ni kräver företaget på självrisken? Regress utövas i regel: Ett större och tre mindre bolag. Regress utövas : Två större bolag. Regress utövas aldrig: - Annat svar: Ett större och två mindre bolag. c.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag med ansvarsförsäkring när något av försäkringsbolagen inte är anslutet till RÖ? Regress utövas i regel: Fyra stora och fyra mindre bolag. Regress utövas : - Regress utövas aldrig: - Annat svar: Ett mindre bolag. d.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag utan ansvarsförsäkring när skada vållats av oaktsamhet (ej grov)? Regress utövas i regel och för hela skadan: Tre större och tre mindre bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större och två mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: - Regress utövas aldrig: - Annat svar: - e.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag utan ansvarsförsäkring när skada vållats av grov oaktsamhet eller med uppsåt? Regress utövas i regel och för hela skadan: Fyra stora och fyra mindre bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: - Regress utövas aldrig: - Annat svar: - f.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag utan ansvarsförsäkring och som svarar oberoende av vållande? (T.ex. vid produktskador eller skador p.g.a. spräng- ningsarbeten.) Regress utövas i regel och för hela skadan: Tre stora och fyra mindre bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större och ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: - Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: - Regress utövas aldrig: - Annat svar: - g.Kan ni ange några konkreta fall när regresskrav mot företag utan gällande ansvarsförsäkring förekommer i praktiken? Som exempel nämndes bl.a. heta arbeten, hantering av livsmedel, dvs. av preventiva skäl och vid risk för personskada. 3.Regress från egendomsförsäkring när det allmänna (stat eller kommun) är ansvarigt Är de svar som lämnats ovan när ett företag är ansvarigt också rele- vanta vad gäller regress från egendomsförsäkring när det allmänna (stat eller kommun) är ansvarigt? Eller görs andra överväganden? Såvitt kan bedömas av svaren anser samtliga bolag att svaren be- träffande företag också är relevanta när det är fråga om krav mot det allmänna. Ett större bolag har tillagt att det i dessa situationer är mindre benäget att ta hänsyn till skadevållarens ekonomi eller eventuella försäkringar. Följande generella fråga ställdes. Är de svar som lämnats ovan vid regresskrav från egendomsförsäkring också relevanta vad gäller regress från ansvarsförsäkring mot någon som svarar i avtalsför- hållande, med eller utan försäkring? Eller mot någon som är soli- dariskt ansvarig, med eller utan försäkring? Samtliga bolag svarade att svaren beträffande regresskrav från egendomsförsäkring också är relevanta vid regress från ansvarsför- säkring. Vid personförsäkring är det mycket sällsynt att bolagen förbehåller sig en längre gående regressrätt än vad som följer av 25 § FAL. I sammanhanget bör också påpekas att de flesta sjuk- eller olycks- fallsförsäkringar är summaförsäkringar och således inte är avsedda att ersätta den faktiska förlusten. Enligt 25 § FAL är regress utesluten vid summaförsäkring och vid livförsäkring. Detta bör hållas i åtanke när svaren nedan redovisas eftersom svaren annars kan tolkas som att regress är tämligen vanlig vid personförsäkring. I.Regresskrav från olycksfalls- eller sjukförsäkring avseende ersätt- ning som avser verkliga utgifter och förluster I denna del har ett mindre bolag svarat generellt och angivit att vid sjukvårdsförsäkring utövas regress i viss omfattning om kostnaderna för den försäkrades vård täcks av annan försäkring, t.ex. reseför- säkring, samt att vid olycksfallsförsäkring utövas regress mycket sällan eftersom dessa försäkringar anses vara primära. 1.Regress från olycksfalls- eller sjukförsäkring när privatperson är ansvarig a.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privat- person med ansvarsförsäkring? Regress utövas i regel: Två större och ett mindre bolag. Regress utövas : Två större och tre mindre bolag. Regress utövas aldrig: - Annat svar: - b.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privatperson utan ansvarsförsäkring när skada vållats av oaktsamhet (ej grov)? Regress utövas i regel och för hela skadan: - Regress utövas i regel och med skäligt belopp: - Regress utövas och i så fall för hela skadan: Ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Två större bolag. Regress utövas aldrig: Två större och två mindre bolag. Annat svar: Ett mindre bolag. c.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privatperson utan ansvarsförsäkring när skada vållats av grov oaktsamhet eller med uppsåt? Regress utövas i regel och för hela skadan: - Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Två större bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: Två mindre bolag. Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Ett större och ett mindre bolag. Regress utövas aldrig: Ett större bolag. Annat svar: Ett mindre bolag. d.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot privatperson utan ansvarsförsäkring och som svarar oberoende av vållande? Regress utövas i regel och för hela skadan: - Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: Ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Ett större och ett mindre bolag. Regress utövas aldrig: Två större och ett mindre bolag. Annat svar: Ett mindre bolag. e.Kan ni ange några konkreta fall när regresskrav mot privat- person utan gällande ansvarsförsäkring förekommer i prakti- ken? Som exempel nämndes bl.a. brottsliga gärningar. 2.Regress från olycksfalls- eller sjukförsäkring när företag är an- svarigt a.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag med ansvarsförsäkring? Regress utövas i regel: Två större och två mindre bolag. Regress utövas : Två mindre bolag. Regress utövas aldrig: Ett större bolag. Annat svar: Ett större bolag. b.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag utan ansvarsförsäkring när skada vållats av oaktsamhet (ej grov)? Regress utövas i regel och för hela skadan: Två mindre bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större bolag. Regress utövas och i så fall för hela skadan: Ett mindre bolag. Regress utövas och i så fall med skäligt belopp: Ett större och ett mindre bolag. Regress utövas aldrig: Ett större bolag. Annat svar: Ett större bolag. c.I vilken utsträckning framställer ni regresskrav mot företag utan ansvarsförsäkring när skada vållats av grov oaktsamhet eller med uppsåt? Regress utövas i regel och för hela skadan: Ett större och två mindre bolag. Regress utövas i regel och med skäligt belopp: Ett större bolag.