sou · GQB336 · 2003-01-01 00:00:00 — Om ett företag har affärer med utlandet, utsätts det för en valutarisk, som andra transaktionskostnader uppstår, i form av sämre sälj- än köpkurs, växlings- och betalnings- avgifter. Risken är uppenbar: Om euron stiger i värde gentemot kronan, stiger utgiften uttryckt i kronor. inkomster i euro, kan det i stället använda dem att betala med. Därmed påverkas det inte av valutautvecklingen. Bokföringsmässigt stiger inkomsten lika mycket i värde uttryckt i kronor som utgiften. Kursförlusten i svenska kronor är därmed utjämnad. Även det omvända kan naturligtvis inträffa, att kronan stiger i värde och Nyttan av jordbruksstöd i euro utgiften minskar i kronor. I och med att inkomsten då också minskar i värde blir skillnaden noll. Genom att använda sina inkomster i euro till kostnader i samma valuta, undanröjer företaget således valutarisken, utan att behöva valutasäkra sig genom termins- eller optionsaffärer. undviks de transaktionskostnader som hänger samman med växling emellan valutor. För att kunna utnyttja ett läge där det går att få lägre ränta genom att låna i euro jämfört med i kronor, måste låntagaren få en inkomst i euro om han eller hon vill trygga sig emot valutaförändringarna. Det går inte att valutasäkra sig på marknaden i detta fall, eftersom terminskursen beror på ränteskillnaden; det man vinner på att låna till lägre ränta i euro förlorar man på att säkra sig emot valutaförändringar. En ränteskillnad kan utnyttjas utan att man behöver spekulera i om den kommer att bestå, genom att valutalånet tas till fast ränta. Detta bör vara till fördel för jordbruksföretagen, eftersom direktstöden är betydande i förhållande till omsättningen. Företagen behöver inte ha några kostnader i euro, utan skulle kunna bygga en del av sin finansiering på att låna belopp i euro. De lånade medlen kan växlas in i kronor, men lånet läggas upp på ett sådant sätt att stödutbetalningarna i euro kan användas för amorteringar och räntebetalningar. En eventuellt lägre räntenivå kan då utnyttjas, utan att företaget utsätter sig för någon valutarisk. Även för ett jordbruksföretag som endast har kostnader i kronor och ingen finansiering i euro, vilket är fallet för de allra flesta, även större företag, kan det vara fördelaktigt att få jordbruksstöden i euro. Det gäller arealstöden, för vilka stödbeloppets storlek i kronor fastställs . Däremot är stödnivån i euro känd långt i förväg. Om ett företag i sin ekonomiska planering vill undvika osäkerhet, är det bättre att valutasäkra sig tidigare än , då stödnivån sätts i kronor. Många viktiga ekonomiska beslut i växtodlingen måste fattas före det datumet. För djurbidragen är situationen en annan. Omräkningskursen sätts för utbetalningar som sker i två omgångar, den första ungefär och den andra . Nyttan av jordbruksstöd i euro känd vid ansökningstillfället, . De möjligheter som beskrivs här berör därför endast arealstöden. Valutaexpertis som utredningen varit i kontakt med menar att det vore en fördel för bonden att själv få välja hur han skall göra, antingen säkra eller avvakta om han tror att kursen kommer att förbättras. Det senare kan kallas valutaspekulation, men det kan också beskrivas som att mottagaren själv får göra en makroekono- misk bedömning. Som det är har han eller hon inte samma möjlighet att välja; kursen för stödet sätts och först därefter är det därmed valutasäkrat. Den principiella skillnaden emellan att få stöden utbetalda i kronor eller euro, är att mottagaren i det senare fallet själv får välja när omräkningskursen för stödet skall sättas. En valutarisk finns oavsett utbetalnings- valuta. Nedan beskrivs möjligheterna, och problemen med, att säkra sitt arealstöd i dagens läge. Därefter redovisas hur situationen skulle förändras om stöden i stället kunde betalas ut i euro. Två räkneexempel ges för att visa på skillnaderna. I båda fallen behandlas och jämförs säkring med terminer och med optioner. Det bör påpekas att jordbruksföretaget måste göra en bedöm- ning om hur stort stöd det kommer att få, för att kunna valutasäkra sig före utbetalningen. Beslutet om att ge stöd fattas av myndigheterna , dvs. inte förrän efter det att den officiella omräkningskursen från euro till kronor satts för stödet. När företaget planerat odlingsåret har det dock en relativt god uppfattning om stödets storlek, eftersom eurobeloppen är kända. Valutasäkring i dagens system Det finns de som redan använder terminsaffärer för att säkra sitt företag emot valutarisken fram till dess stödnivån i kronor fastställs. Det är en banktjänst som jordbruksföretagen numera erbjuds. Emellertid är möjligheterna att säkra stödbeloppen något begränsad, av flera skäl. Ett grundläggande problemet är att stödbeloppet i kronor fastställs administrativt , , som infaller någonstans mitt emellan den dag som företaget vill säkra stödet, sannolikt , och den dag utbetalning sker. Företagen måste göra en valutaaffär till , trots att stödet inte betalas ut förrän kring nästa årsskifte, eftersom det vill säkra sig emot Nyttan av jordbruksstöd i euro kursutvecklingen fram till . Det får till följd att termins- affärer ger upphov till en ny, om än mindre risk. Att terminsaffären ger upphov till en ny risk beror på följande. Om affären skulle innebära en förlust , till följd av att euron stigit i värde gentemot kronan, måste företaget betala mellanskillnaden emellan terminskursen och dagskursen till banken. Det innebär att företagets kassaflöde påverkas negativt; beloppet måste finansieras och en kostnad uppstår. Detta kompenseras i och för sig av att stödet i kronor blir högre, när euron stigit i värde fram till . Syftet med en termin är ett nollsummespel, där vinster och förluster skall elimineras för att skapa förutsägbarhet. Emellertid innebär det faktum att arealstödet betalas ut först att ett finansieringsbehov uppstår. Om valutaaffären per innebär en vinst, genom att euron sjunkit i värde, får företaget däremot en utbetalning av mellanskillnaden från banken och därmed ett positivt kassaflöde, vilket ger en räntevinst. Utfallet kan dock inte företaget veta i förväg, varför terminsaffären som egentligen syftar till att ge säkerhet alltså ger upphov till ett nytt slags osäkerhet. Följaktligen kan optioner vara att föredra framför terminer i dagens läge. Det är också vad jordbruksföretagen rekommenderas från bankhåll. Optionen ger företaget rätten, men inte skyldigheten att genomföra valutaaffären. När euron sjunkit i värde och företaget kan göra en vinst på affären , har det möjlighet att utnyttja optionen. Situationen blir då densamma som med en termin. I det första fallet, då euron stigit i värde, kan företaget däremot välja att inte utnyttja optionen. Någon betalning behöver då inte göras till banken. Risken för ett negativt kassaflöde uppstår därför inte. Däremot måste företaget erlägga en avgift till banken redan när optionskontraktet ingås. För såväl terminer som optioner gäller dock i det nuvarande systemet med omräkning av stöden till kronor, att det inte är möjligt att säkra sig till fullo. Den omräkningskurs som fastställs för arealstöden är lika med ett genomsnitt av marknadskurserna under hela juni. Terminer och optioner köps till en viss kurs som gäller för den dag, när affären skall avslutas. Det går inte att säkra en administrativt fastställd genomsnittskurs av den typ som gäller för arealstödet. Eftersom valutorna ständig rör sig emot varandra, är det högst sannolikt att genomsnittet för juni månad inte blir lika med Nyttan av jordbruksstöd i euro Det innebär att kursen den dag termins- eller optionskontraktet skall stängas inte kommer att överensstämma med den kurs som används för att räkna om arealstödet till kronor. Den skillnaden innebär en risk som det inte går att säkra sig emot. Osäkerheten kring omräkningskursen för arealstödet är ytterligare ett skäl till att banken rekommenderar jordbruksföretagen att välja option hellre än termin. Företaget är inte bundet att utnyttja optionen, varför det kan sälja tillbaka den till banken . Det kan välja att utnyttja dessa möjligheter på grundval av kursutvecklingen . Exempel 1: Att säkra arealstöd som betalas ut i kronor Ett jordbruksföretag räknar med att få ett stöd motsvarande . Hur mycket som kommer att betalas ut i kronor blir inte känt förrän . Företaget vill emellertid veta hur mycket det kommer att få i kronor för att kunna göra sina ekonomiska kalkyler. säljer det därför på termin till kursen att betalas . Då vet företaget att det skall kalkylera med ett totalt arealstöd på . När affären skall avslutas , kan två olika situationer uppstå, beroende på om euron har stigit eller sjunkit i värde gentemot kronan. 1.Om euron har sjunkit i värde, gör företaget en vinst. Affären avslutas genom att banken säljer euro till dagskurs till kunden och sedan genomför terminsaffären till avtalad kurs. Banken betalar sedan ut mellanskill- naden emellan terminskursen och dagskursen. Antag att dagskursen är . Banken säljer till kunden för och köper tillbaka dem enligt terminskursen för . Företaget erhåller nettot av affärerna, (minus skillnaden emellan köp- och säljkurs). Nyttan av jordbruksstöd i euro , , fastställs stödet. Förutsätt att dags- kursen tillämpas i stället för det månadsmedel som egentligen används. Det stödbelopp som betalas ut blir då till kursen , , nämligen . Stödmottagaren får till slut totalt , det belopp han räknade med . I verkligheten blir resultatet ett annat, eftersom genom- snittskursen för juni inte är lika med dagskursen . Det kan bli såväl högre som lägre än vad stödmottagaren kalkylerat med, Den osäkerheten kan han eller hon inte undvika. 2.Om euron i stället stigit i värde, gör företaget en förlust när affären skall avslutas. Mellanskillnaden emellan terminskursen och dagskursen måste företaget betala in till banken. Det beloppet måste således finansieras fram till stödet betalas ut. Antag att dagskursen är . Banken säljer till kunden för 1 milj. kr och köper tillbaka dem enligt terminskursen för . Företaget måste betala banken , medan stödet betalas ut ungefär . , , fastställs stödet. Med samma förbehåll som ovan, att dagskursen hade tillämpats, blir stödet 100 000 x 10 = 1 milj. kr. Även i detta fall får stödmottagaren i slutändan det belopp han eller hon säkrat, 1 000 000 - 5 000 = . I verkligheten blir, liksom i förra fallet, utfallet inte det önskade till följd av att inte dagskursen används. En jämförelse emellan de två fallen visar att visar på den nya risk som uppstår. Företaget erhåller i det första fallet , vilket ger en ränteintäkt, medan det i det andra måste erlägga 50 000. I det senare fallet uppstår i stället ett finansieringsproblem, i princip en räntekostnad. Den nya risken är dock mindre än den valutarisk man undvikit. Nyttan av jordbruksstöd i euro Om företaget i stället köper en option, kan det välja att inte genomföra affären i det senare fallet, när euron stigit i värde. Det utsätts då inte för ett negativt kassaflöde, dvs. Slutresultatet i det andra fallet blir då att företaget får 1 milj. kr, dvs. det stödbelopp som betalas ut. Emellertid är optionen förknippad med en avgift, i detta fall i storleksordningen , som företaget måste erlägga redan när kontraktet köps. Nettot i det första fallet blir därför i det första fallet och i det andra. Skillnaden gentemot terminen är således att risken blir mindre samt att ingen likviditets- eller ränterisk uppkommer, medan en känd premie skall betalas. Vidare uppstår alltid en transaktionskostnad för kunden vid valuta- växling, eftersom köp- och säljkurserna skiljer sig åt. När ett stöd- belopp skall säkras , innebär det som exemplet visar två växlingstransaktioner emellan euro och kronor. Valutasäkring vid utbetalning av stöden i euro Om jordbruksföretagen i stället kunde välja att få sitt stöd i euro, skulle dagens svårigheter med valutasäkringen undvikas. Företagen skulle inte utsättas för den extra osäkerhet som en administrativt fastställd eurokurs innebär. Inte heller skulle de löpa en finansieringsrisk om de valde ett terminskontrakt. Företagen skulle inte behöva köpa en option för att kunna valutasäkra sig utan risk för negativt kassaflöde. Eftersom stödnivån i euro är känd i förväg, skulle jordbruksföre- tagen i stället kunna sälja förväntat stödbelopp i euro på termin till utbetalningsdatumet. När utbetalningen sedan gjordes, skulle affären slutföras genom att företagen sålde eurobeloppet till i förväg överenskommen kurs. De skulle då erhålla det belopp de räknat med i sina kalkyler. Det är en affär som är enkel att genomföra och lättare att förklara än dagens situation. I motsats till optionsaffären, är den är inte förknippad med någon avgift. För terminen gäller dock att en bankgaranti måste ställas under kontraktets löptid. Slutligen bör noteras att transaktionskostnaden för kunden pga. att köp- och säljkurserna skiljer sig åt, blir mindre vid en Nyttan av jordbruksstöd i euro eurobetalning än när ett stödbelopp måste säkras . Endas en växling emellan euro och kronor måste göras. Exempel 2: att säkra arealstöd som betalas ut i euro Samma jordbruksföretag, som räknar med att få ett stöd motsvarande , begär att få ut sitt stöd i euro. Företaget vill, liksom i förra exemplet, ha tryggheten att tidigt veta hur mycket det kommer att få i kronor . Det kan fritt välja emellan termins- eller optionssäkring, beroende på affärens storlek, inställningen till risken och viljan att betala en avgift för optionen. säljer företaget därför på termin till kursen att betalas . Då vet företaget att det kan räkna med ett stöd på . När stödet betalas ut, säljer företaget enligt avtal sina till den överenskomna kursen, oavsett vad dagskursen är och oavsett vad kursen var när omräkningskursen för stödet fastställdes. Om dagskursen på utbetalningsdagen exempelvis är , är beloppet i euro värt . Om euron däremot stigit i värde till , skulle motsvarande belopp till dagskursen varit 1 milj. kr. Företaget får dock , exakt det belopp som använts i kalkylerna. Det har således avstått från chansen att vinna på kursutvecklingen, för att slippa risken att förlora. Därmed har den ekonomiska osäkerheten undanröjts vad gäller valutaförändringarna. Med option i stället för termin Företaget kan även köpa en option att sälja sina euro till en avtalad kurs. I detta fall tar banken en avgift, vilket den inte gör för terminer. Om avgiften är , blir resultatet följande: Nyttan av jordbruksstöd i euro Om euron vid utbetalningsdagen sjunkit till , väljer företaget att utnyttja optionen till och säljer till banken enligt optionskursen 9,50 och får . Från det beloppet skall självfallet dras den avgift på 21 000 som betalades för optionen. Den var dock känd vid kalkyltillfället. Om euron i stället stigit till , utnyttjar företaget inte optionen, utan säljer i stället stödbeloppet till dagskursen. Det erhåller då 1 milj. kr, en vinst på i förhållande till kalkylen (där kostnaden om ingick). Skillnaden emellan dagsläget och eurobetalningar Nyttan av att få arealstödet i euro är lika med skillnaden emellan dessa två exempel. Jordbruksföretagen kan valutasäkra sina stöd fram till , men kan inte undvika de två nackdelar som beskrivits. För det första kan banken inte erbjuda ett instrument som säkrar kunden till fullo, eftersom en administrativ omräkningskurs används. För det andra uppstår i samband med terminssäkring en risk för likviditetsproblem och räntekostnader emellan och stödutbetalningen. För att undvika den senare risken är alternativet att använda optioner, för vilka en avgift måste betalas. Om stödet kunde betalas ut i euro, skulle dessa två komplikationer försvinna. Dessutom skulle affären bli mer lättbegriplig. Slutsatsen är därför att företagen löper en valutarisk fram till vid utbetalning i kronor och fram till utbetalningsdagen om euro används. Om företaget kan få arealstödet i euro, har det möjligheten att fritt välja instrument, utan att nya risker uppstår. är optionen mest lämplig för att undvika risk, medan terminen med eurobetalningar blir likvärdig från risksynpunkt. Därmed blir också möjligheten att valutasäkra sig tillgänglig även för mindre aktörer. Parentetiskt kan påpekas, att fördelen skulle utnyttjas till fullo om alla direktstöd betalades ut i euro och mottagarna sedan valutasäkrade sig. En sådan ordning utesluts inte av . Emellertid kan det diskuteras om det skulle röra sig om en nytta ur samhällsekonomisk synvinkel, om stöden betalades ut i euro, även om de flesta mottagare föredrog att få dem i kronor. Nyttan av jordbruksstöd i euro värt att komma ihåg att jordbruksföretagen oavsett utbetalnings- valuta utsätts för en valutarisk. Utredningen har identifierat tre olika möjligheter som företagen skulle kunna utnyttja. Teoretiskt möjliga fördelar kan dock inte ses som nyttor, förrän de utnyttjas av aktörerna. Det är deras bedömning som avgör nyttans storlek. Intresset för möjligheten att säkra sina direktstöd bör dock öka, nu när den delvis EG- finansierade kompensationen för valutakursbetingade minskningar av stöden avskaffats. Nedan diskuteras möjliga mått på värdet av de nyttor som utredningen pekar på. Möjligheten att ta lån i euro, kan värderas utifrån ränteskillnaden emellan lån i kronor och i euro. Värdet blir den eventuella räntevinst som företagen kan göra när räntan på eurolån är lägre. Hur ränteläget kommer att utvecklas är naturligtvis omöjligt att veta. Det har från flera håll framförts att räntan i euroområdet kan förväntas trendmässigt vara något lägre än i , utifrån bedömningen att ett större valutaområde bedöms som tryggare av marknadens aktörer. Även tillfälliga ränteskill- nader till eurons fördel kan dock utnyttjas med lån till fast ränta. Det totala värdet beror på vilka antaganden man gör om räntan och utnyttjandegraden. LRF menade i en bedömning att värdet kunde vara , utifrån ränteläget . Fördelen med att använda en stödutbetalning i euro för att betala inköp utomlands framgår om man jämför med alternativet. Om företaget i stället finansierar inköpen i kronor, uppstår transaktionskostnader, i form av skillnaden emellan köp- och säljkurs samt olika växlings- och betalningsavgifter. De senare är någon eller några hundralappar per transaktion, beroende på betalningssätt. Enligt kan en betalning från till ett EU-land kosta emellan noll och , beroende på vilken svensk bank som anlitas och vilket land mottagaren befinner sig i. Därutöver kan mottagande bank ta ut avgifter för betalningen. Skillnaden emellan köpkursen för euro och mittkursen (genom- snittet av sälj- och köpkurs) är . Skälet till att mittkursen bör användas, är att stöden räknas om till kronor med en sådan kurs. Nyttan av jordbruksstöd i euro LRF för som nytta med eurobetalningar fram själva vinsten av att få tillgång till billigare insatsvaror, maskiner och reservdelar utomlands. Den vinsten kan dock utnyttjas, oavsett i vilken valuta stöden betalas. Uppstår valutarisker vid inköpen, kan företagen kurssäkra sig med bankens hjälp. Den nyttan bör således i princip inte gottskrivas beslutet att införa eurobetalningar. Fördelarna med bättre möjligheter att kurssäkra sitt stöd före viktiga ekonomiska beslut är att det blir enklare, billigare och säkrare: N Enklare genom att företagen undviker omräkning till kronor på ett administrativt fastställt datum (). N Säkrare eftersom en administrativ omräkningskurs till kronor inte längre påverkar betalningen. N Billigare eftersom företagen kan välja terminer i stället för optioner. Dessutom blir transaktionskostnaden lägre, eftersom det blir en valutaväxling i stället för två. Nyttan med att det blir enklare, säkrare och friare är vansklig att kvantifiera. En jämförelse emellan valutasäkring i dagens läge och valutasäkring av belopp i euro (se exemplen ovan) kan dock ge en uppfattning om hur mycket billigare det blir. Eurobetalningar skulle innebära att företagen kan välja terminer lika väl som optioner för att eliminera valutarisken. ger endast optioner till fullo den möjligheten. Skillnaden i kostnad är den avgift som kunden måste betala för optionen (minus kostnaden för den säkerhet som ställs för terminen). bör det påpekas att optionen ger möjligheter som terminen inte har. Avgiften beror på förutsättningarna för varje enskild affär, men kan i ett typfall med säkring uppgå till . I ett läge där eurobetalningar erbjuds, kan dock inte alla jordbruksföretag som väljer att valutasäkra sina arealstöd förväntas vilja använda terminer. Värdet av eurobetalningar i förhållande till stödutbetalningen i euro, kan därför förväntas bli lägre än . För de flesta bör dock terminsaffären vara att föredra. 3.1.5Sammanfattning av nyttor för företagen Utredningen har identifierat en tydlig nytta av att få jordbruksstöd i euro för dem som har affärer i euro: De kan undvika transaktions- kostnader, vilka alltid uppstår när en betalning med flera valutor Nyttan av jordbruksstöd i euro Kostnaden utgörs dels av skillnaden emellan sälj- och köpkurser, dels av olika avgifter för betalningsförmedlingen. Den förra kostnaden är i sammanhanget mer avgörande. Dessa fördelar kan utnyttjas av alla företag med euroaffärer som mottar eurostöd, men främst berörs sannolikt livsmedelsindustri och handelsföretag. Vidare kan företagen utnyttja inkomster i euro för att dra nytta av en eventuellt lägre räntenivå för eurolån. Det är inte möjligt att valutasäkra sig med terminer eller optioner, om man vill utnyttja en ränteskillnad emellan lån i olika valutor. Stödutbetalningar i euro skulle ge en sådan möjlighet till valutasäkring. Den kan i princip vara av intresse för alla jordbruksföretag som har inkomster från direktstöd. För de jordbruksföretag som inte har affärer i euro eller lånar i euro, kan ändå direktstöd i euro erbjuda en nytta. Fördelen med att få direktstöd utbetalda i euro består i att lättare och bättre kunna undvika osäkerhet, dvs. att säkra sig emot risken att få en valutaförlust. Även om den potentiella nyttan berör alla, blir den självfallet större ju högre bidrag man får. Någonstans finns en kritisk gräns under vilken riskexponeringen är så liten att det inte blir betydelsefullt att utnyttja den. Att för dessa tre olika möjligheter dra någon samlad slutsats om den totala nyttan är vanskligt. Det finns inte tillräckliga mätmeto- der för alla aspekter och inte heller tillräckliga bakgrundsdata för att göra en total kvantifiering. Utredningen menar dock att resonemangen om värderingsmöjligheterna ovan tillåter antagan- den om mycket ungefärliga procentsatser. Värdet av att få arealstöd i euro kan uppgå till av stödutbetalningarna i euro, medan övriga nyttor är mer marginella. Ränteskillnaden emellan eurolån och kronlån har varierat både på plus- och minussidan. har räntan varit högre i euroområdet, men oftast högre i . Den transaktionskostnad som främst industri- och handelsföretagen kan undvika bör uppgå till några tiondels procent av utbetalningen. Den totala nyttan avgörs sedan av hur stora utbetalningar det skulle kunna bli frågan om. För en uppskattning av denna krävs en någorlunda klar bild av efterfrågan. Efterfrågan är avgörande för i hur hög grad det kan förväntas att nyttan verkligen uppstår och därmed hur stort värdet blir. Nedan görs en analys av efterfrågan. Nyttan av jordbruksstöd i euro 3.2Efterfrågan på utbetalningar i euro Sammanlagt tar ca 63 000 jordbruksföretag emot någon form av direktstöd. Många uppbär flera olika stöd. Arealstödet betalas ut till flest mottagare och med störst belopp. Den genomsnittliga arealstödsutbetalningen var . De riktigt stora jordbruksföretagen återfinns självfallet också bland areal- stödsmottagarna. Antalet företag som erhöll eller mer i arealstöd var 846 st. De uppbar tillsammans nära 695 milj. kr. Om endast en mindre andel av de allra största företagen valde att få sina arealstöd i euro, skulle således ändå betydande belopp betalas ut. Således finns det ett antal stödmottagare som mottar väsentliga belopp . Företag som mottar så stora stödbetalningar utsätts för betydande valutarisker.