sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Det språkpolitiska målet har tillåtits över- skugga det breda utbildningspolitiska mål för kunskapsinhämtande och färdighetsträning som vanligtvis gäller för ungdomsskolan. Att faktiskt lägger huvudvikten vid engelskinlärningen snarare än vid ämnesinlärningen är kanske inte så tydligt, men som nedan- stående resonemang visar, pekar rapporterad kunskap om i den riktningen. Språkpolitiskt hör till kategorin inlärningsplanering (acquisition planning). Internationellt förekommer på många håll som konstaterats tidigare undervisning på andra språk än moders- målet. Detta är ofta en del av ländernas uttalade eller implicita språkpolitik. Att eleverna lär sig ett visst språk blir då ofta en huvudfråga, medan kunskapsinhämtandet i stort och modersmåls- utvecklingen kan vara föremål för större eller mindre intresse. De två extremerna i detta avseende är immersionsprogrammen, där undervisningsspråket har minoritetsstatus, och de typer av under- visning där minoritetsgrupper får undervisning på majoritetens språk, oavsett om detta gäller invandrare och inhemska minoriteter i västvärlden eller folkflertalet i postkoloniala stater. I kanadensisk immersionsundervisning, liksom ofta i dess mot- svarighet i andra länder, finns en stor och avgörande ambition att noggrant kontrollera hur kunskapsinhämtandet och elevernas modersmålsutveckling framskrider. Denna undervisningstyp har därför som nämndes tidigare utsatts för en rigorös årlig utvärdering alltsedan verksamheten startade. Att så mycket större intresse för de viktiga frågorna om kunskapsinhämtande och modersmålsut- veckling visas i kanadensisk immersionsundervisning är starkt kopplat till att detta är en verksamhet som riktas till samhällets ekonomiskt och utbildningsmässigt starka grupper, till den engelsktalande majoritetsbefolkningen. För dessa är det frågan om att ytterligare stärka en position i samhället genom att ge barnen fler instrument (i form av språkkunskaper) som kan bidra till deras framtida konkurrenskraft i det egna samhället. Här tillåts helt enkelt inte några uppoffringar i fråga om försämrade ämneskun- skaper eller försämrade modersmålskunskaper. Det finns en stor medvetenhet om att dessa är de egentliga konkurrensmedlen på arbetsmarknaden. Kunskaperna i franska blir en tillgång för eleverna, men givetvis inte huvudsaken. I de övriga situationerna, de där minoritetsbarn undervisas på andra språk än sina modersmål i västvärlden, eller där barn i tredje världen undervisas på engelska, franska, portugisiska etc, där får det ofta gå som det kan med kunskapsinhämtandet, och intresset för modersmålsutvecklingen är minimalt eller obefintligt; i vissa fall ser man det som en fördel om modersmålet inte utvecklas över huvud taget. I många länder tas det som en helt naturlig situation att barn undervisas på det officiella språket, oavsett om de kan detta språk eller ej. Uppfattningen att det är riktigt att minoritetsbarn får undervisning på majoritetsspråket är allmänt omfattad främst bland majoritetsspråkstalarna, men också sekundärt bland minoritets- språkstalarna. Den dominerande gruppens hegemoni och de möj- ligheter denna grupp har att skapa common sense omkring sina egna normer leder till en situation där majoritetsspråket är det som räknas. Kopplat till detta är de fördelar minoritetsmedlemmarna själva ser för sina egna individuella möjligheter till socialt avance- mang. Men svårigheterna är ofta oöverstigliga, och många miss- lyckas både med språkinlärning och kunskapsinhämtande. Detta aktualiserar om mest liknar immersionsundervis- ning eller majoritetsspråksundervisning för minoritetsbarn. Vid jämförelsen mellan och immersionsundervisning tidigare i denna promemoria framkom att de flesta punkterna som karakteri- serar immersionsundervisning också gäller för , faktiskt alla utom en, nämligen de inblandade språkens status. För immer- sionsundervisning gäller att undervisningsspråket ska ha en klart lägre status än elevernas modersmål. Detta garanterar att undervis- ningsspråket självt inte kan få en roll som blir överordnad resten av utbildningsmålen. På den punkt som vi diskuterar nu är det uppen- bart att inte liknar immersionsundervisning. I stället finns slående likheter med undervisning på majoritetsspråk för minori- tetsbarn, där det genomgående är så att ingen allvarlig uppföljning av elevernas kunskapsinhämtande eller modersmålsutveckling sker på myndigheternas initiativ. Typiskt nog bagatelliseras alltså de eventuella samhällskostnader en satsning på engelskan som under- visningsspråk kan ha i form av minskad verklig konkurrenskraft i fråga om kunskaper och modersmålspotential hos eleverna. En annan intressant iakttagelse som styrker denna tolkning är aktörernas, dvs. framför allt elevernas och lärarnas, egen över- tygelse om att engelskan utvecklas överlägset och att nackdelar för ämneskunskaper och modersmålsutveckling saknas. Att det för- håller sig så kan bero på att aktörerna är inblandade i en försöks- verksamhet som de själva valt och som de helt enkelt identifierar sig med och tror på. Det är allmänt bekant att medverkan i försök av olika slag ofta leder till positiva resultat. karaktär av experiment kan dock inte ge fullständiga svar på varför aktörerna mest betonar de positiva sidorna av verksamheten. En viktig del av förklaringen ligger i engelskans starka globala position och höga status. Engelskan är helt enkelt en viktig del av många ungdomars och även vuxnas identifikation och önskan att tillhöra den globala eliten. Jag vill dock gärna påpeka att bilden naturligtvis inte är helt entydig. I rapporterna om förmedlas som nämnts inte endast positiva kommentarer från de inblandade. Det finns elever som är kritiska och oroliga över att de kan ha slutat skolan med sämre resultat än nödvändigt. Det finns lärare som uttrycker betänklig- heter angående elevernas kunskapsinhämtande och modersmålsut- veckling. Och man ska hålla i minnet att både elever och lärare hoppar av verksamheten när den första entusiasmen för vissa av dem har bytts mot skepticism. Trots detta är det viktigt att framhålla att existensen av och motsvarande i andra länder är en intressant spegling av den höga värderingen engelskan åtnjuter i många länder som verksamheten är ett språkpolitiskt instrument för spridning av engelska. Engelskundervisningen i pedagogiskt perspektiv Den rimliga vägen att utveckla engelskundervisningens kvalitet är att satsa på en förbättring av villkoren för engelskämnet i skolan. När vi diskuterar sådan förbättringar ska vi hålla i minnet att engelskundervisningen i bidrar till mycket goda resultat, och att svenskarnas engelskkunskaper är jämförelsevis goda – men att inlärning av engelska också sker utanför klassrum- men. Som nämndes inledningsvis ligger det en stor potential i den internationella forskning om språkinlärning och språkundervisning som inte utnyttjas i full utsträckning i den svenska skolan. Här kommer bara helt kort att antydas vad denna forskning innefattar. Utgångspunkten inom detta kunskapsfält är att språkinläraren är en aktiv och kreativ återskapare av det nya språkets struktur. I detta avseende är den som ska lära sig ett främmandespråk eller ett andraspråk i samma situation som det lilla barnet som lär sig sitt första språk. De grundläggande förutsättningarna för språkinlär- ning är alltså desamma: För det första måste inläraren få tillfälle att använda språket i interaktion för att kunna tillägna sig en kommu- nikativ färdighet i språket. För det andra måste denna interaktion röra sig om ett innehåll som är förståeligt och som har någon mening/är betydelsefullt för inläraren. Båda dessa aspekter har ett samband med motivation. Å ena sidan behöver alltså inläraren för att inlärningen ska gyn- nas interagera med individer som han/hon kan identifiera sig med, som han/hon genuint önskar interagera med. Inläraren behöver känna sig delaktig i ett socialt sammanhang i vilket det språk som ska läras in används, känna social motivation. Å andra sidan måste också språket användas om ämnen som inläraren finner engage- rande, kanske på grund av att han/hon har kunskaper om ett ämnesområde eller är intresserad av ett område etc. Detta kan kallas för innehållsbetingad motivation. Kort sagt innebär en kom- munikativt och innehållsmässigt integrerad språkinlärning att inläraren lär sig språket i ett funktionellt sammanhang. Språklig form är alltid knuten till ett visst innehåll, och yttrandena i den språkliga interaktionen bär i kommunikationssammanhanget naturliga språkliga funktioner. Men omständigheterna vid inlärning av ett nytt språk skiljer sig också på ett antal sätt från dem som gäller vid förstaspråks- inlärning. För det första har inläraren redan tillägnat sig ett språk när inlärningen av det nya språket påbörjas. Det betyder dels att inläraren har erfarenheter av vad språk och språkinlärning innebär, vilket är en resurs som kan användas mer eller mindre medvetet inför den nya uppgiften. För det andra är den som lär sig ett nytt språk vid starten för språktillägnandet i en högre ålder än första- språksinläraren. Detta innebär en större kognitiv mognad, vilket kan utnyttjas för att se språket och språkinlärningen utifrån; det går att resonera om hur språk är uppbyggda och medvetet lära in regler och plugga in t.ex. ordbetydelser. För det tredje är det så att olika individer som lär sig ett nytt språk når olika långt mot den infödda , medan förstaspråksinlärning alltid leder till full behärskning av språket i fråga. Detta hänger bl.a. samman med att barn som lär sig sitt första språk är bättre på att utnyttja det språk- liga inflödet från omgivningen för att naturligt bygga upp sitt eget språk än den som tillägnar sig ytterligare språk . Detta bety- der att andraspråksinlärare i varierande utsträckning – men i högre utsträckning än förstaspråksinlärare – behöver hjälp med att upp- täcka detaljer i målspråkets form. De har nytta av formell språk- undervisning för att nå en mer korrekt och en mer avancerad nivå i sin andraspråksbehärskning än vad som annars skulle vara fallet. Ett huvudområde i aktuell forskning om språkundervisning gäller just hur man kan hjälpa elever att lägga märke till det nya språkets form utan att använda en onödigt komplex grammatisk terminologi eller sådan terminologi över huvud taget. För undervisning i engelska är konsekvenserna att eleverna både behöver hjälp med att fokusera på engelskans form och få rikliga tillfällen för interaktion på engelska. Situationer för språkanvänd- ning måste skapas som både är socialt och innehållsligt motive- rande. Eleverna behöver få tillfälle att interagera med personer som de kan identifiera sig med och använda språket om ämnen som är engagerande. Allt detta tar tid och enligt min mening behöver engelskundervisningen mer tid till sitt förfogande. Denna tid behö- ver användas bl.a. för samverkan med andra skolämnen. Ett sätt bland andra att öka innehållsmotivationen skulle kunna vara att i engelskundervisningen anknyta till vad eleverna håller på med i andra ämnen. Men det är orealistiskt att tänka sig att all den tid som behövs för språkinlärning finns tillgänglig inom ramen för skolschemat. Engelskundervisningen bör därför innehålla en kom- ponent av systematiskt organiserad kontakt med engelskspråkiga miljöer utanför klassrummet via direktkontakter med infödda talare t.ex. via Internet och givetvis genom besök i engelskspråkiga länder. Engelskan utanför klassrummet i det svenska samhället bör också utnyttjas som en resurs, liksom elevernas egen efter hand ofta avancerade muntliga färdighet i språket. Allt detta inkorpo- reras i engelskundervisningen, men en utveckling av ämnet bygger på att detta genomförs mer systematiskt så att alla elever får del av en rikare inlärningsmiljö. 1.Engelskinlärningen bör även fortsättningsvis ske inom ramen för ämnet engelska i den svenska skolan. Detta korresponderar med att engelska språkpolitiskt betraktas som främmandespråk snarare än som andraspråk i . 2.Engelskundervisningen bör reformeras för att bättre anpassas till dagens situation och engelskans faktiska roll i det svenska samhället och globalt. Detta kan åstadkommas genom mer tid, mer systematisk samverkan med andra skolämnen innehålls- mässigt, mer samverkan med engelskspråkiga miljöer i och utomlands, inte minst via Internet, mer samverkan med och utnyttjande av vad eleverna lär sig utanför klassrummet och utnyttjande av eleverna själva som resurser/modeller. 3.Lärarutbildning och lärarfortbildning bör reformeras så att det garanteras att den forskningsbaserade kunskap, som är den viktigaste resursen för språkundervisningens utveckling, kom- mer eleverna tillgodo. 4.Sprint bör inte genomföras som generell modell för engelsk- inlärning i svenska skolor. Detta skulle innebära ett alltför stort risktagande i den långsiktiga språkpolitiska process som berör balansen mellan engelskan och svenskan, en process som på grund av globaliseringen pågår också helt oberoende av skolans agerande. kan också betraktas som ett riskprojekt utifrån väletablerade teorier om språkets roll vid inlärning och kognition i allmänhet. kan givetvis dock även fortsättningsvis vara ett inslag i svensk skola, men även en begränsad verksamhet behöver öppna sig för en tydligare utvärdering och granskning i enlighet med vad som föreslås i de av initierade undersökningarna på området (, 2000, 2001). Alvtörn, L. (2000), Språk- och innehållsintegrerad undervisning under gymnasiet – en fallstudie. Baker, C. (1993), Foundations of Bilingual Education and Bilingualism. Clevedon: Multilingual Matters. (odaterad a), Rapport 1. Engelskspråkig variant av sam- hällsvetenskaplig linje. Utvärdering av en ny utbildningsväg vid Katrinelunds gymnasieskola i . : Skolkonto- ret. (odaterad b), Rapport 2. Engelskspråkig variant av sam- hällsvetenskaplig linje. Utvärdering av en ny utbildningsväg vid Katrinelunds gymnasieskola i . : Skolkonto- ret. (odaterad c), Rapport 3. Engelskspråkig variant av sam- hällsvetenskaplig linje. Utvärdering av en ny utbildningsväg vid Katrinelunds gymnasieskola i . : Skolkonto- ret. (1999), Undervisning på sveng i skolan. (2000), Språk- och innehållsintegrerad inlärning och under- visning i praktiken: meningsfull målspråksträning? Fishman, J. (1991), An interpolity perspective on the relationship between linguistic heterogeneity, civil strife and per capita gross national product. 5–18. Genesee, F. (1987), Learning through Two Languages. Graddol, D. (1999), The decline of the native speaker. I: Graddol, D. & Meinhof, U. ), English in a Changing World. 57–68. (1996), TCFL. Teaching content through a foreign language. Synpunkter från elever, lärare och ledare. , Insti- tutionen för utbildningsvetenskap. Hyltenstam, K. ), Engelskan, skolans språkundervisning och svensk språkpolitik. I: , O. ), Svenskan på 2000- talet. Hyltenstam, K. & , N. ), Maturational constraints in SLA. I: Doughty, C. & Long, M. Handbook of Second Language Acquisition. Hägerfelth, G. (1993), Undervisning på främmande språk i . I: Språk i . Knight, M. (1990), Third and final report on English at Ebersteinska Skolan. I: Naeslund, L. ), Engelskspråkiga tekniska studievägar vid Ebersteinska skolan i . Utvärdering av en försöksverksamhet. : Skolöver- styrelsen. (1975), Engelska som främmande språk. (IEA-projek- tet). Utbildningsforskning rapport nr 19. : Skolöver- styrelsen och Utbildningsförlaget. (1990), Population Growth and Primary Education in . (2000), : Språk- och innehållsintegrerad inlärning och undervisning. Rapport på uppdrag av . (2001), Quality in . Towards Quality Assessment and in Content and Language Integrated Education. A Field Study Report. & Rondahl, B. (1995), Bilingual immersion education in . Phillipson, R. (1992), Linguistic Imperialism. (1998), Undervisningen i engelska. En jämförelse mellan tre EU-länder: , och . rap- port nr 154. (1953), The Use of Vernacular Languages in Education. Monographs on Fundamentals of Education, 8. Washburn, L. (1997), English Immersion in . A Case Study of 1987–1989. Svensk språkteknologivadan och varthän? Språkteknologin är tvärvetenskaplig och har många och skiftande tillämpningar. En del av dessa kommer vi i kontakt med i vardagliga sammanhang som t.ex. talsvar i telefonen. Andra tillämpningar hjälper oss att hitta den information vi söker på webben eller underlättar översättningar från och till andra språk. Med IT kan forskarna hålla gigantiska samlingar av nutida vardagsspråk till- gängliga för bearbetning för att öka förståelsen av vårt språks ut- veckling. Språkteknologin är en del av IT som utvecklats snabbt i takt med de allmänna framstegen inom området. Det politiska målet på IT-området är ett informationssamhälle för alla. Om datorförmedlade tjänster skall vara tillgängliga och effektiva, måste man kunna tala med datorn på för människan naturliga språk. I det allt rikare och mer mångfasetterade flöde av information som präglar det moderna samhället är det viktigt att kunna komma åt rätt information och att kunna bedöma dess tillförlitlighet. I det mångspråkiga sammanhang som EU utgör är det viktigt att olika språkbarriärer blir så låga som möjligt – hjälp- medel för översättning behövs såväl för professionella översättare som för allmänheten. Språkteknologiska hjälpmedel underlättar samverkan och handel mellan olika länder och är av betydelse för människors och företags möjligheter i ett framtida globalt informationssamhälle. För att språkteknologin skall kunna bidra till bygget av ett bra svenskt informationssamhälle krävs att den är utvecklad utifrån kunskaper om det svenska språket och dess användning. Dessutom krävs att språkteknologiska hjälpmedel görs allmänt tillgängliga. Denna promemoria har även publicerats som PM 1/2002 i allmänna serie. Listan på exempel på språkteknologiska tillämpningar kan göras lång. För att få en överblick över det språkteknologiska området och dess roll för att uppnå regeringens mål om ett informa- tionssamhälle för alla anordnade tillsammans med Verket för innovationssystem () och språket en utfrågning av ledande intressenter och företrädare för det språkteknologiska området i . Utfrågningen gav många exempel på språkteknologins betydelse i det moderna samhället och smakprov på framtidsorienterade tillämpningar. De resurser som riktas mot området för att utveckla detta är blygsamma i förhållande till områdets praktiska betydelse men även i förhållande till den potential för nytt högteknologiskt företagande som finns i området. Utfrågningen ledde fram till flera förslag om angelägna insatser för språkteknologin som ett led i utvecklingen av ett informationssamhälle för alla. Syftet med seminariet var att presentera området språkteknologi, att diskutera vad som bör göras för att stimulera den språktek- nologiska utvecklingen i och att diskutera den framtida organisationen för statens hantering av språkteknologifrågorna. Vid seminariet deltog bl.a. representanter för Svenska språk- nämnden, , Statskontoret samt olika forskningsinstitutioner och företag inom språkteknologiområdet. Denna PM presenterar slutsatserna från utfrågningen efter en inledande översikt av det språkteknologiska området. Med detta referat från seminariet vill initiativtagarna bidra till en ökad allmän förståelse för det språkteknologiska området och dess fascinerande möjligheter. Denna promemoria utgör vidare ett av underlagen för de överväganden som språket gör när det gäller dess uppdrag att stimulera den språkteknologiska utveck- lingen. Språkteknologin – sammanfattande om området Med språkteknologi menar man hantering av naturliga språk med IT. Det finns många tillämpningsområden och tillämpningarna är mångskiftande. Utvecklingen har pågått . har utvecklingstakten ökat. Det har kommit fram många avancerade produkter och ett stort antal nya företag inom det språkteknologiska området. Företagen utför en viktig del av det faktiska och praktiska utvecklingsarbetet. Flera av företagen har sitt ursprung i de (begränsade) offentliga satsningar på forsk- ning och utveckling inom området som gjordes av främst () och Huma- nistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). Att konstruera maskiner som interagerar med människor på naturligt språk fordrar förståelse för språkets akustiska och symbo- liska struktur liksom kunskaper om hur folk kommunicerar med varandra. Språkteknologi är ett komplext område – det är både mång- och tvärvetenskapligt. Det bygger på kunskaper inom data- teknik, lingvistik, matematik, statistik, beteendevetenskap och ingenjörsvetenskapliga discipliner som akustik, signalbehandling och elektronik. Om man skall kunna tala till en dator måste den kunna uppfatta de akustiska signalerna och omvandla dem till en följd av ord och sedan kunna tolka eller förstå innebörden i dessa. Talet har en stor variabilitet; man kan fascineras av att folk alls kan tala med var- andra. Människan är mycket bra på att processa den inkommande signalen och bortse från störande moment. Taligenkänning är ett forskningsområde med många utmaningar och många tillämp- ningar. Talstyrda maskiner av olika slag blir allt vanligare. Dikt- eringsprogram, dvs. program som översätter från tal till text, ut- vecklades först som handikapphjälpmedel men används numera också för att effektivisera kontorsarbete. Talaridentifiering är en annan viktig tillämpning – datorerna skall inte bara förstå vad som sägs utan också känna igen vem som säger det. Talproduktion eller talsyntes är ett område med lång tradition och inom vilket svenska forskare varit speciellt framgångsrika. Det finns flera olika metoder och tekniker för att simulera män- niskans talproduktionsförmåga. Mycket återstår dock att göra innan de perfekt talande datorerna blir verklighet. När datorn såväl kan förstå tal som tala själv kan man föra en dialog med den. Det räcker inte för datorn att kunna förstå en- skilda meningar utan den måste känna till sammanhanget, dis- kursen, i vilken dialogen ingår. Dagens talbaserade dialogsystem har begränsad vokabulär och förståelseförmåga. (Exempel: SJ:s tid- tabellsupplysning.) Ledande talteknologisk forskning sker framförallt i och . Det finns dock både svensk forskning och svenska företag som står sig väl i konkurrensen. Datorstödd språkgranskning är ett av språkteknologins största tillämpningsområden. För engelska och andra stora språk är kont- roll av stavning, grammatik och stil något som hör till ordbehand- standardutrustning. Kostnaden för att utveckla språk- teknologiska produkter för ett språk är inte proportionell mot antalet användare. Det är däremot investeringsviljan hos Microsoft. Utvecklingen av skrivstödsprogram för svenska har följaktligen släpat efter. Stavningskontroll har funnits länge och blivit mer avancerad i nyare programversioner. Svenskans många sammansatta ord gör stavningskontrollen svår och avstavningen ännu svårare. Korrekt avstavning kräver inte bara specifik språkkunskap utan också förståelse för sammanhang. Dagstidningarna har i stor ut- sträckning ersatt sina korrekturläsare med datorprogram för auto- matiska korrekturläsning. Den uppmärksamma tidningsläsaren har kunnat följa både tillkortakommanden och framstegen hos dessa program. I för Windows 2000 finns en svensk grammatikkontroll. Den är utvecklad av det finländska företaget . Informationshantering är samlingsnamnet för tekniker som under- lättar sökning efter samt strukturering och organisation av den funna informationen. Internets utbredning, ett 90-talsfenomen, har gjort informationshantering till ett stort och hett område inom IT- forskningen. Webben är en världsvid dokumentdatabas med miljar- der dokument. Dokumenten innehåller inte bara texter utan också tal, musik, bilder, filmer och multimedia av olika slag. Det van- ligaste sättet att göra textdokument sökbara har varit att skapa index som bygger på ords förekomst i de olika dokumenten och att sedan låta sökprogrammen, sökmotorer kallade, leta i indextabeller. Ansträngningar görs att förse sökmotorer med språkkunskaper.