sou · GQB316d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta kan bara ske om ett mål för den samlade offentliga sek- torns strukturella överskott kan etableras och få bred uppslutning från stora delar av det svenska samhället. Utredningen beräknar att i det i genomsnitt över konjunkturcykeln krävs ett överskott på 2,5 alternativt av BNP. Min riskbedömning är att den högre nivån kommer att krävas. Problemet är hur man i praktiken ska kunna uppnå de önskade överskotten i normala konjunkturlägen. Utredningen har här en rad förslag om nya institutioner och bud- getregler. Den överskattar dock enligt min uppfattning betydelsen av de nuvarande s.k. utgiftstakens betydelse för att uppnå budget- överskott. Systemet med utgiftstak kan leda till att budgetmålet i stället hotas av skattesänkningar på budgetens inkomstsida efter- som inga begränsningar finns på den sidan. Aktuella internationella erfarenheter visar också att överskottsmål ofta undergrävs från inkomstsidan inte från utgiftssidan. Det nuvarande taksystemet hindrar också att uppkomna problem på ett anslagsområde får en lösning på ett annat område. Det stora problemet har varit den explosiva utvecklingen av sjukfrånvaron (i utredningen benämnd beteendeförändring). Systemet med budgettak och tre- åriga budgeteringsperioder tenderar att leda till att utlovade refor- mer måste genomföras i slutet på perioderna. Här är utredningens förslag verkningslösa. Mer av expertstyre som utredningen föreslår är inte heller någon lösning. Till experter kan endast delegeras mindre centrala frågor. För de centrala frågorna går inte demokratin att undvara. Den ekonomiska politiken ska, givet budgetbalansmålet, inriktas på att hålla produktion och sysselsättning så nära fullt kapacitets- utnyttjande som möjligt. Regering och riksdag bör i detta arbete vara helt suveräna. Den ekonomiska debatten ska liksom vara fri där offentliga myndigheter och statistikproducenter ger ett faktaunderlag men där statsmakterna fritt gör de ekonomisk- politiska avvägningarna. I utredningens förslag i syfte att upprätt- hålla budgetbalansen och förbättra stabiliseringspolitiken ges en särställning till en liten grupp ekonomer, det s.k. , som föreslås bli tillsatta för och disponera Rådet ska utifrån de fastlagda målen för den ekonomiska politiken ge rekommendationer om den ekono- miska politiken. Finanspolitik är ett område där bedömningar normalt i stor utsträckning görs utifrån politiska värderingar, där t.ex. fördel- ningsfrågor intar en framskjuten position. Makroekonomi är i stor utsträckning värderingsstyrd. De variabler, som utredningen anger ska styra rekommendationerna, är det s.k. förväntade produktions- gapet, kostnadsutvecklingen i förhållande till omvärlden etc. Pro- duktionsgapet kan beräknas på en rad alternativa sätt, den relativa kostnadsutvecklingen kan bero på produktivitetsutvecklingen, för- ändrad löne - och vinstandelar, ändrad kapitalintensitet, terms of trade förändringar, obalanser i omvärlden etc. Det Finanspolitiska rådets bedömningar kommer därför inte att mekaniskt och objek- tivt följa ur kalkylerna utan i hög grad avspegla rådsledamöternas egna värderingar och den vikt de fäster vid resp. indikator. Även om utredningen strävat efter att rekommendationerna ska avse så fördelningspolitiskt och allokeringspolitiskt neutrala åtgärder som möjligt kommer sådana effekter alltid att uppstå vid all ekonomisk politik. Att ge en grupp ekonomers rekommendationer särskild vikt vid utformningen av stabiliseringspolitiken garanterar inte heller att de politiska besluten blir bättre. De senaste decennier- nas ekonomiska utveckling i och de ekonomisk politiska rekommendationer som getts av oberoende ekonomer eller av organisationer som och illustrerar detta närmast övertydligt. En ordning där man skulle inrätta ett ekonomiskt råd med eko- nomer utan politiskt ansvar och ge rådet en konstitutionell ställ- ning är främmande för det svenska politiska systemet. Även om rådet endast skulle få en rådgivande roll är risken stor att det redan existerande starka inflytandet från ekonomer över den ekonomiska politiken skulle förstärkas än mer. En jämförelse med lagrådet leder fel. Lagrådet, som har att yttra sig över lagförslag, gör sina be- dömningar utifrån en förhållandevis exakt reglerad och existerande rättsordning medan det föreslagna skulle göra bedömningar utifrån en ordning som inte alls känne- tecknas av samma exakthet och stadga, utan tvärtom kännetecknas av olika uppfattningar bland ekonomer vilka inte sällan beror på olika politiska värderingar. Värderingarnas roll för den ekonomiska politiken illustreras av utredningen själv. På en rad ställen hänvisas till begreppet jäm- viktsarbetslöshet, en nivå som om den underskrids skulle leda till en accelererande löneprisspiral. Därmed bygger man sin analys på det s.k. NAIRU begreppet som innebär att det inte finns ett utbyte mellan arbetslöshet och inflationstakt på lång sikt . Här finns också grunden till de mål om prisstabilitet som dominerar det europeiska politiska tänkandet. Centralbankerna anser att man kan sätta ett mycket lågt inflationsmål utan att detta får negativa sysselsätt- ningskonsekvenser. Men om det finns ett negativt samband mellan inflation och arbetslöshet kan ett lågt inflationsmål innebära hög arbetslöshet, kanske även på kort sikt. Den ekonomiska politiken får därmed en bias som hindrar ett högt utnyttjande av arbets- kraften. Utredningen själv ser uppsatta mål om 80 pro- cents sysselsättningsgrad och 4 procents arbetslöshet just som jämviktsnivåer som bara temporärt kan förbättras och inte som de delmål på väg mot full sysselsättning som de, enligt min upp- fattning, borde vara. Mot hypotesen om att det skulle finnas en s.k. jämviktsarbets- löshet som skulle gälla även vid låga och måttliga inflationsnivåer står en skola främst representerad av de amerikanska eko- nomerna Akerlof, och som på teoretisk och empi- risk väg avvisat jämviktsarbetslöshetsbegreppet och i stället empi- riskt funnit att långsiktigt kan arbetslösheten i breda intervall variera med inflationstakten. För att uppnå den lägsta möjliga arbetslösheten och den högsta möjliga produktionsnivån måste en inte alltför låg inflation accepteras. Dessa idéer har också empiriskt testats på svenska data med liknande resultat av Per och Hans Sacklén, vid FIEF. Ett Finanspolitiskt råd dominerat av eko- nomer som bekänner sig till jämviktsarbetslöshetsbegreppet kom- mer sannolikt att ge helt andra rekommendationer som leder till högre arbetslöshet och långsammare ekonomisk tillväxt än om rådet ansluter sig till nobelpristagaren m.fl. nya analys. En förebild till utredningens förslag till Finanspolitiskt råd bl.a. i syfte att stärka budgetbalansen har varit det tyska ekonomiska expertsystemet. Viktigt att då notera är att detta t.ex. inte kunnat förhindra att nu balanserar på gränserna i Stabilitets- och tillväxtpakten. I stället för ett särskilt Finanspolitiskt råd med stora resurser vill jag förorda en förstärkning av det statliga Konjunktur- institutets resurser som ger vidgade möjligheter för de politiska partierna, intresseorganisationer etc. att där få beräknade alterna- tiva ekonomisk politiska strategier. Avgörande för om finanspolitiken kan få den av utredningen förutsatta inriktningen är därför om man i det svenska samhället kan uppnå en inte existerande bred enighet kring såväl budget- mål som att konjunktursvängningar och arbetslöshet aktivt ska motverkas med finanspolitik. Det är problem som kräver lösningar av en annan dignitet än att inrätta ekonomiska råd eller förändra marginalerna i utgiftstaken. Agell, J. (1996), Comment on Giavazzi and Pagano: Non- Keynesian Effects of Fiscal Policy Changes: International Evidence and the Swedish Experience, , 3. Agell, J. (1999), On the Benefits from Rigid Labour Markets: Norms, Market Failures, and , , 109. Agell, J. (1996), Did Financial Deregulation Cause the Swedish Consumption Boom?, nomics, 98. Agell, J. & P. (1995), Theories of Pay and Unemployment: Survey Evidence from , , 97. Agell, J. & P. (1999), Survey Evidence on Wage Rigidity and Unemployment: in the 1990s, IFAU, Working Paper 1999:2. Agell, J. & A. Vredin (1991), Normer eller diskretion i sta- biliseringspolitiken?, Ekonomisk Debatt 19, Nr. Agell, J., L. (1995), The Swedish Boom to Bust Cycle: Tax Reform, Consumption and Asset Structure, Agell, J., L. Calmfors & G. (1996), Fiscal Policy when Monetary Policy is Tied to the Mast, , 40. Agell, J., P. . (1995), Svensk skattepolitik i teori ochpraktik – skattereform, bilaga 1 till SOU 1995: 104. Akerlof, G.A. (1982), as , Akerlof, G.A. & J. Yellen (1990), Fairness and Unemployment, Akerlof, G.A., W.T. (1996), The Macro- economics of Low Inflation, Brookings Papers on Economic Activity, 1996:1. Alesina, A. & N. Roubini (1997), Political Cycles and the Macro- economy, . (1997), Rådet – Usædvanligt og tankevækkende, i , Økonomi- og . (2001), Stabilization Policy i Fiscal Policy in EMU, samlingsvolym med uppsatser presenterade vid kommit- téns seminarium . (2002), Fiscal Policy Coordination, bilaga 7 till denna utredning. , D., A. Bornefalk, J. Bröms, J. Herin & R. Spånt (2002), Partsgruppens rapport, bilaga 1 till denna utredning. Angeloni, I. & L. Dedola (1999), From the to the Euro: New Evidence on Economic and Policy Convergence Among EU Countries, Working Paper no 4, ECB. Anxo, D. & P. (1996), Utvärdering av det generella och det riktade anställningsstödet, nr 45, Arbetsmarknads- departementet. Apel, M. & P. (1999), System Estimates of Potential Output and the NAIRU, Empirical Economics, 24. & M. Buti (2001), Setting Medium-Term Fiscal Targets in EMU, i Brunila, A., M. Buti & D. (red. ), The Stability and Growth Pact – The Architecture of Fiscal Policy in EMU, Palgrave. Bahnmüller, R. & R. Bispinck (1999), : in Euroland?, i: Schulten, T. & Bispinck, R. (red), Tarifpolitik unter dem EURO. Perspektiven einer europäischen Koordinierung: Das Beispiel Metallindustrie, . (1987), Externalities from Contract Length, American Eco- nomic Review, 77. (1988), Is Equilibrium Indexation Efficient?, , 103. (1997), A Proposal for the Next Macroeconomic Reform, , , 1-7. & D. Romer (1991), Sticky Prices As Coordination Failure, , 81. , ., N.G. Mankiw & D. Romer (1988), The New Keynesian Economics and the Output-Inflation Trade-off, Brookings Papers on Economic Activity, 1. Barro, R.J. (1974), Are Government Bonds Net Wealth?, , 81. Barro, R.J. & . (1983a), Rules, Discretion and Reputation in a Model of Monetary Policy, , 12. Barro, R.J. & . (1983b), A Positive Theory of Monetary Policy in a Natural Rate Model, , 91. Batini, N., B. . (1999), Monetary Policy and Uncertainty, , . Bean, C.R. (1998), The Interaction of Aggregate-Demand Policies and Labour-Market Reform, , 5. & A. (1996), Real Effects of Budget Deficits – Theory and Evidence, , 3. Beetsma, R., X. Debrun & F. Klaasen (2001), Is Fiscal Policy Coordination in EMU Desirable?, Working Paper No 178, IMF. (2001), Finanspolitikens roll i en valutaunion, bilaga 2 till Stabilitet och stabiliseringspolitik i EMU, SOU 2001:62. Bernanke, B.S., T. Laubach, F.S. Mishkin & A.S. Posen (1999), Inflation Targeting – Lessons from the International Experience, . Bewley, T.F. (1995), A Depressed Labour Market Index as Explained by Participants, , Papers and Proceedings, 85. Bewley, T.F. (1998), Why Not Cut Pay?, , 42. Bewley, T.F. (1999), Why Wages 't Fall during a Recession, . , O. (1986), The Wage-Price Spiral, , 101. , O. (2000), Commentary, of , April. , O. & R. Perotti (1999), An Empirical Characterization of the Dynamic Effects of Changes in Government Spending and Taxes on Output, NBER Working Paper 7269. , O. & J. (2001), The Long and Large Decline in U.S. Output Volatility, uppsats presenterad vid Brookings Meeting on Economic Activity, march 2001. Blinder, A.S. (1997), Is Government Too Political?, Foreign Affairs, 76. Blinder, A.S. (1990), A Shred of Evidence on Theories of Wage Stickiness, , Blinder, A.S. Solow, (1974), Policy, i The Economics of , . Boeri, T. (2000), Putting the Debate on a New Footing, i Boeri, T., G. . Nicoletti (2000), Welfare and Employment in a United Europe, . Braconier, H. (2001), Automatiska stabilisatorer och aktiv finanspolitik inom EMU, bilaga 1 till SOU 2001:62, Stabilitet och stabiliseringspolitik i EMU, . (1999), European Labour Markets and the Euro: How Much Flexibility Do We Really ?, CEPR Discussion Paper No. (1999), Avoiding Boom/Bust: Macro-Economic Reform for a Globalised Economy, Dis- cussion Paper 2. Buti, M. & A. Sapir (1998), (red.) Economic Policy in EMU, . Buti, M & A. Sapir (2001), EMU in the : Differences and Credibility, CEPR Discussion Paper No. (1999), Skattebasens historia, . Calmfors, L. (1993), Centralisation of Wage Bargaining and Macroeconomic Performance A Survey, Economic Studies, No. 21, 1993. Calmfors, L. (1998), Macroeconomic Policy, Wage Setting, and Employment – What Difference Does the EMU Make?, Policy, 14. Calmfors, L. (2001), Unemployment, Labour-Market Reform and Monetary Union, , 19. Calmfors, L. (2002), Emu:s effekter på lönebildningen, bilaga 2 till denna utredning. Calmfors, L. & J. Driffill (1988), Bargaining Structure, Cor- poratism and Macroeconomic Performance, Economic Policy, 6. Calmfors, L. & B. (2000), European Unemployment: A Partial Survey, , 7. Calmfors, L. & Å. (2001), Nominal Wage Flexibility, Wage Indexation, and Monetary Union, national Economic Studies, . Calmfors, L. & E. (2001), Hur kan man förklara löneutvecklingen?, Penning- och Valutapolitik, 2001:4, Riksbank. Calmfors, L., , A. & M. Hemström (2002), Does Labour Market Policy Work? Lessons from the Swedish Experience, Seminar Paper No 700, , . Calmfors, L., A. Booth, M. , D. Checchi, R. . (2001), The Future of Collective Bargaining in Europe, i T. Boeri, A. Brugiavini & L. Calmfors (red), The Role of Unions in the Twenty-First Century, . III & K.S. Kamlani (1997), The Reasons for Wage Rigidity: Evidence from a Survey of Firms, , 112. Mankiw (1991), The Response of Consumption to Income. A Cross-Country Investigation, & R. DeFina (1998), Monetary Policy and the US States and Regions: Some Implications for European Monetary Union, Working Paper no 98-17, . Chatterjee, S. & D. Corbae, (2000) On the Welfare Gains of Reducing the Likelihood of Economic Crises, Working Paper No. (2000), A Quantitative Defense of Stabilization Policy, Finance and Economics Discussion Series 2000-34, . Corricelli, F, A. Cukierman & A. Dalmazzo (2000), Monetary Institutions, , Unionized Labor Markets and Economic Performance, . Crouch, C. (2000a), The Snakes and Ladders of Twenty-First- Century Trade Unionism, Policy, 16. Crouch, C. (2000b), National Wage Determination and European Monetary Union, i Crouch, C. (red), After the Euro, Shaping Institutions for Governance in the of European Monetary Union, . Cukierman, A., P. (1998), Autonomy and Exchange Rate Regimes - Their Effects on Monetary Accomodation and Activism, i Eijffinger, S. & H. Huizinga (red. ), Positive Political Economy Theory and Evidence, . Danthine, J.P. & J. Hunt (1994), Wage Bargaining Structure, Employment and Economic Integration, , 104. De Grauwe, P. (1988), Exchange Rate Volatility and the Slowdown in Growth in International Trade, IMF Staff Papers, 35. Dedola, L. & F. Lippi (2000), The Monatery Transmission Mechanism: Evidence From the Industries of Five Countries, Temi di discussione 389, dItalia. Driffill, J. (1993), Monopoly Unions and the Liberalisation of International Trade, , 103. Dornbusch, R., C. Favero & F. Giavazzi (1998), for , Economic Policy 26, . Dølvik, J.E. (2000), Economic and Monetary Union: Implications for Industrial Relations and Collective Bargaining in Europe, (). & H. (1991), Political Determinants of Budget Deficits: Coalition Effects versus Minority Effects, Eichengreen, B. (1998), European Monetary Unification: A Tour dHorizon, Policy, 14. Eichengreen, B., R. . (1999), Reforming Budgetary Institutions in Latin : The Case for a , , 10. Elmendorf, D.W. Mankiw (1999), Government Debt i , J.B. & M. Woodford (red.) Handbook of Macro- economics, . (1999), The Industrial Agreement: An Analysis of Its Ideas and Performance, ALMEGAs förlag. EMF (1998), Collective Bargaining with the Euro, Resolution adopted at the 3rd . (1996), Comment on and : Real Effects of Budget Deficits – Theory and Evidence, , 3. ETUC, (2000), Recommendations on the Coordination of Collec- tive Bargaining, adopted by , . Fatás, A. & I. Mihov (2001a), The Effects of Fiscal Policy on Consumption and Employment: Theory and Evidence, CEPR Discussion Paper No. Fatás, A. & I. Mihov (2001b), Government Size and Automatic Stabilizers: International and Intranational Evidence, , 55. , K-O. (1991), Alla – i regeringen 1990, . Flam, H. & P. (2000), EMU Effects on International Trade and Investment, Seminar Paper No 683, , . (1995), Utilization of Tax Allowances: A Survey of 1979 93, Tax Reform Evaluation Report, No.22. (1997), Ekonomisk struktur och beslutet att införa en gemensam valuta, bilaga 3 till SOU 1996:158 (EMU- utredningen). Fregert, K. (1994), , Policy Regimes and Business Cycles A Contractual History of 1990, Economic Studies, . (1947), on Economics of Control i (1953). (1953), Essays in Positive Economics, . (1968), The Role of Monetary Policy, , 58. Galí, J. (1994), Government Size and Macroeconomic Stability, Giavazzi, F. & M. Pagano (1996), Non-Keynesian Effects of Fiscal Policy Changes: International Evidence and the Swedish Experience, , 3. Giavazzi, F., T. Japelli & M. Pagano (2000), Searching for Non- Linear Effects of Fiscal Policy: Evidence from Industrial and Developing Countries, , 44. (1976), Wage Indexation: A Macroeconomic Approach, , 2. & Å. (2001), Centralization of Wage Bargaining, Independence and the Curve, , . Gruen, N. (2001), Greater Independence for Fiscal Institutions, on Budgeting, 1. Guiso, L., A.K. Kashyap, F. Panetta & D. Terlizze (2000), a Common European Monetary Policy ?, Temi di Discussione 384, d'Italia. Gylfason, T. (red.) (1997), I otakt med omvärlden? Konjunktur- rådets rapport , SNS. & R.J. Franzese (1998), Mixed Signals: Independence, Coordinated Wage-Bargaining, and European Monetary Union, , 52. Hallerberg, M. (2000), The Importance of Domestic Political Institutions: Why and How and Qualified for EMU, Working Paper B 10, Zentrum für Europäische Integrationsforschung. , J.E., K.D. Salyer (1997), The Limits of : Assessing the Real Business Cycle Model, Policy, 13. (1996), Internationell samvariation inom tillverknings- industrin 1975 1995, bilaga 4 till SOU 1996:158 (EMU- utredningen). (1977), Political Parties and Macroeconomic Policy, & P. (1994), The Impact of Budget Deficits on in 1990, i , P., Essays on Empirical Macroeconomics, doktors- avhandling, . Holden, S. (1994), Wage Bargaining and Nominal Rigidities, Holden, S. (2001a), Monetary Policy and Nominal Rigidities under Low Inflation, CESifo Working Paper No. Holden, S. (2001b), Monetary Regimes and the Co-ordination of Wage Setting, CESifo Working Paper No. Hutchison, M.M. & C.E. (1998), The Output-Inflation Trade-Off and Reform: Evidence from , , 108. (1998a), Wage Bargaining, Indepen- dence, and the Real Effects of Money, International Orga- nization, 52. (1998b), Wage Bargaining, and Economic Performance: Theory and Evidence for Organized Market Economies, , 28. Jackman, R. (1985), Counterinflationary Policy in a Unionised Economy with Nonsynchronised Wage Setting, , 87. (1996), och den europeiska monetära unionen: hur stor är sannolikheten att vi drabbas av asymmetriska chocker?, bilaga 5 till SOU 1996:158 (). (2001), Marginella expansionsstöd – Ett ofullgånget komplement till den svenska modellen, Uppsats presenterad på seminarium om Den svenska modellen – arrangerad av FIEF. , S., P. . , (1999), Massarbetslös- hetens karaktär och vägarna till full sysselsättning, FIEF. (2002), Tillbaka till konvertibilitetsprincipen? Pen- ning- och finanspolitiska regimer i ett historiskt perspektiv, bilaga 3 till denna utredning. Kamps, C. (2001), Fiscal Consolidation in Europe: Pre- and Post- , Working Paper No. Keynes, J.M. (1936), The General of Employment, Interest, and Money, . & T. Saarenheimo, (1998), Differences in Monetary Policy Transmission? A Case not Closed, Working Papers no 407, EU-Kommissionen (Ecfin). Kopits, G. & S. Symansky (1998), Fiscal Policy Rules, Occasional Paper 162, IMF. Krueger, A. (1999), From to : The to European Union and the Labor Compact, . Krugman, P. (1991), Geography and Trade, . Kydland, F.E. Prescott (1977), Rules Rather Than Discretion: The Inconsistency of Optimal Plans, , 85. Layard, R., S. Nickell & R. Jackman (1991), Unemployment: Macroeconomic Performance and the Labour Market, . Leichter, J. (1998), Optimal Wage Indexation for a Monetary Union with Country Specific Shocks, Working Paper No 400, , . (2000), Svensk ekonomisk tillväxt i ett inter- nationellt perspektiv, i Calmfors, L. & M. (red. Tillväxt och ekonomisk politik, . Snower (2001), Centralized Bargaining and Reorganized Work: Are They Compatible?, European Eco- nomic Review, 45. , A., P. , T. , O. . Sweden- borg (2000), Politisk makt med oklart ansvar, , . , Y., & H. (2000) Trends in – Past and Future, Penning- & Valutapolitik, 2000:4, Riksbank. (1987), Models of Business Cycles, . Mankiw, N.G. (1989), Real Business Cycles: A New Keynesian Perspective, , 3. Mankiw, N.G. (1999), Macroeconomics, Worth Publishers. Mankiw, N.G. (2000), The Savers-Spenders Theory of Fiscal Policy, , 90. Mankiw, N.G. (2001), U.S. Monetary Policy During the 1990s, Working Paper 8471, NBER. Marginson, P. & K. Sisson (1998), European Collective Bargaining: A Virtual ?, , 36. Mermet, E. & R. (2001), European Trade Union Strategies on Europeanisation of Collective Bargaining – An Overview, (). Milesi-Ferretti, G.M. (1994), Wage Indexation and Time Con- sistency, , Credit and Banking, 26. (1999), Reforming Budgetary Institutions: Swedish Experiences, i Strauch, R.R & J. (red. ), Institutions, Politics and Fiscal Policy, Kluwer. Mundell, R. (1961), A Theory of Optimal Currency Areas, Nickell, S.J. & R. Layard (1999), Labor Market Institutions and Economic Performance, i Ashenfelter, (red. Handbook of Labor Economics, vol 3, North . Nickell, S., J. Vainiomaki & S. Wadhwani (1994), Wages and Product Market , Economica, 61. Nicoletti, G., R. , S. Nickell, S. Scarpetta & G. (2001), European Integration, Liberalization and Labour Market Performance, i , G., T. Boeri & G. Nicoletti Welfare and Employment in a United Europe, . Nya villkor för ekonomi och politik, SOU 1993:16, . (1999), EMU – Facts, Challenges and Policies. (1991), Har den svenska budgetpolitiken varit kontracyklisk?, Ekonomiska samfundets tidskrift, 44. (1993), Lags in the effects of labour market policy and empirical analysis of job creasion measures Applied Eco- nomics, 25. (2002), Finanspolitik i en valutaunion, bilaga 4 till denna utredning. & A. Vredin (1996), Political Cycles and Cyclical Policies, , 98. Orphanides, A. (2000), Activist Stabilization Policy and Inflation: The in the 1970s, Discussion Series, No. Otrok, C. (2001), On Measuring the Welfare Costs of Business Cycles, , 47. (1993), ställning: Teori, erfarenheter och slutsatser för ", Appendix till och Prisstabiliteten, SOU 1993:20, . (2001), Currency Unions and Trade: How Large Is the Treatment Effect?, under utgivning i Economic Policy. (1987), New Methods in the Swedish Medium-Term Survey, bilaga 2 till Långtidsutred- ningen 1987, SOU 1987:3. & G. Tabellini (1999), Political Economics and Macroeconomic Policy i , J.B. & M. Woodford (red. Handbook of Macroeconomics, Volume 1C, . Poterba, J. (1996), Do Budget Rules Work?, Working Paper 5550, NBER. Ramaswamy, R. & T. Sloek (1997), The Real Effects of Monetary Policy in Union: What Are the Differences?, Working Paper no 160, IMF. (1975), Policy and the Flight against Stag- flation, i Policy in Selected Countries, Con- ference Proceedings, .