sou · GQB395d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Olika försök till att formalisera ett samarbetsavtal gjordes utan några större framgångar. Till slut kom de båda parterna fram till att ett förtroendefullt, icke formaliserat samarbete var den enda fram- komliga vägen.95 Två andra omständigheter talar möjligen för att det svenska sä- kerhetssystemet inte fungerade som det utmålades för den ameri- kanska expertgruppen. utarbetade Fst/In under ledning av och försvarsstabschefen en promemoria, vilken kunde användas för såväl utbild- ning i som kontroll av säkerhetstjänstens bedrivande. I promemori- an behandlades diverse säkerhetsåtgärder som exempelvis tystnads- plikten, rutiner vid arbetet med hemliga handlingar, nycklars förva- rande och order rörande sekretessföreskrifter. Dessutom handlade en punkt om utbildning och sekretesskontroll och vissa om in- struktioner för säkerhetsmän.96 genomför- des kontroller av säkerhetstjänstens effektivitet. och medverkade i de olika kontrollerna.97 Det kan i och för sig invändas att rutinkontroller och överhuvudtaget föränd- ringar av verksamheten är ett naturligt inslag i säkerhetstjänsternas utvecklingsarbete. Det är nog riktigt, men det är svårt att föreställa sig att alla dessa händelser inte hade med det amerikanska expertbe- söket att göra. 95Pm med anledning av vid sammanträde den 14/1 1959 upptagna frågor angående samver- kan ifråga om underrättelseverksamheten mellan försvarsstaben och den särskilda polisverk- samheten för hindrande och uppdagande av spioneri m m ; Protokoll vid sammanträde hos statspolisintendenten med representanter för försvarsstaben inrikesavdelning ang vis- sa konkurrensfrågor den 26/1 1959; Protokoll, hållet vid sammanträde hos statspolisin- tendenten med representanter för försvarsstabens inrikesavdelning . Närva- rande: , , , , Hasselrot, Andermark och . ; Från till Andermark, Pm ang disposition över förslag till samarbetsavtal med Fst/In p g a det samråd som hållits; Från G till ; 22/1; 1960 Från till , 23/6 1961, HK 18, arkiv. 96Security Clearance, av C och F Grudemark, Ö III, vol 18, 6:001/2 (836), (Ma). 97Rapport över kontroll av säkerhetstjänsten på Hd 9/1 1959, Ö III, vol 103, 300:50, Ma. Med ledning av de genomgångna dokumenten måste en slutsats bli att en koppling fanns mellan S-DMICC:s besök i och de vidtagna åtgärderna för att förbättra det svenska kontroll- och övervakningssystemet. Varför skulle de svenska säkerhetstjänsterna överdriva sin effek- tivitet? En uppenbar anledning var att var i skriande behov av att få tillgång till hemlig teknisk information för att få fram ef- fektivare krigsmateriel. Av den anledningen måste svenskarna över- tyga de amerikanska experterna om att det svenska kontroll- och övervakningssystemet var effektivt. En annan anledning kan ha att göra med de svenska säkerhetstjänsternas professionella prestige i förhållande till supermakten . Det ansågs viktigt att uppvisa att även det lilla landet hade effektiva säkerhetstjänster. Om nu det presenterade säkerhetssystemet inte fungerade fullt ut i praktiken , kan det tänkas att de svenska säkerhets- tjänsterna var öppna för att utforma de olika delarna inom ramen för kontroll- och övervakningsverksamheten för att tillfredsställa amerikanska krav. Vi vet också att säkerhetskraven inte var en helt ny fråga för de svenska aktörerna. berör- des säkerhetsaspekterna i de samtal som fördes mellan svenska och amerikanska militärer. Vi vet också att dessa samtal fördes genom de bägge ländernas underrättelsetjänster . Chefen för , , och chefen för bens sektion II, , träffade amerikanska militärer och representanter för underrättelsetjänsten . Det är fullt möjligt, eller t o m rimligt, att anta att säkerhetsaspekterna avhandlades vid dessa möten. Men några empiriska belägg har inte påträffats. Dessutom företogs svenska studier av de amerikanska säkerhetssystemen . , vilken studerade frågor rörande personalkontroll, sekretesskydd, förvaring av hem- liga handlingar och industriskydd, gjorde exempelvis en studieresa i . I två bilagor förvarade i står det att läsa att förrådskommittén hade genomfört egna undersökningar på plats i där man samlat på sig reglementen, handböcker och överhuvudtaget litteratur om det amerikanska industriskyddet.98 Att förrådskommittén lärde sig mycket om hur det amerikanska säkerhetssystemet var uppbyggt är självklart, men om dessa erfa- 98 Bilaga 1, Vissa synpunkter på inre säkerhet mot spionage, sabotage osv; Bilaga 2, Personalkontroll, sekretessgrader, handhavande och förvaring av hemliga handlingar, indu- striskydd, F I:3, (Ma). hittade rapporten i . renheter påverkade de svenska säkerhetstjänsternas utformning går inte att besvara inom ramen för denna undersökning. /54 började svenska militärer och diplomater att göra förfrågningar om att få tillgång till mer avancerade vapensy- stem och hemliga tekniska uppgifter från . Efter vissa betänk- ligheter sade sig vara villigt att diskutera de önskemålen med svenska experter. fick de involverade svenska tjäns- temännen veta att den krigsmateriel och de tekniska uppgifter som man önskade var underkastade sträng sekretess i . Om skulle tillåtas att ta emot vapenutrustning och hemliga tekniska uppgifter av topphemlig karaktär, måste den kunna garantera att de levererade varorna och informationerna inte hamnade hos tredje makt. De samtal, som fördes mellan de bägge staterna på olika nivåer, samt de undersökningar som den ameri- kanska administrationen lät göra i frågan fick till konsekvens att en expertgrupp skickades till för inspektion av det svenska säkerhetsskyddet. Expertgruppen, , kom fram till att den svenska sä- kerhetsnivån då det gällde att skydda hemligstämplade verksamhe- ter var god. Den rapport som gruppen sammanställde ledde till att den amerikanska regeringen sade ja till en ökad export av avancera- de vapensystem och hemliga tekniska uppgifter till . Frågan är om de svenska säkerhetstjänsterna kunde leva upp till den bild av hur säkerhetsskyddet fungerade som presenterades för S-DMICC. Flera omständigheter talar för att den presentation som gjordes för den amerikanska expertgruppen inte var fullt ut kor- rekt, ja t.o.m. gav en överdriven bild av systemets effektivitet. Mot den bakgrunden skulle det vara möjligt att det svenska säkerhetssy- stemet fortfarande var öppet för influenser från amerikansk sida i avseende på hur personalkontrollen och industriskyddet utforma- des, trots att Grupp B i formell mening hade bildats . Från ansvarigt svenskt håll var man väl medveten om att ex- empelvis den licenstillverkning, som skulle ske i svensk försvarsin- dustri med ledning av amerikanska sekretesskyddade ritningar, måste ha ett säkerhetsskydd som godkändes av . När krävde att den skulle ansvara för detta arrangemang måste det lösas på ett praktiskt fungerande sätt. 5Förhandlingar inleds () Hur skulle säkerhetsfrågorna hanteras i samband med förvärvandet av de amerikanska robotsystemen? Den nya Washingtonambassa- dören, , skrev i ett brev till chefen för politiska av- delningen, , att det bästa vore att sekretessbestäm- melserna manifesterades i form av en svensk-amerikansk noteväx- ling. Med det arrangemanget kunde processen gå vidare och de konkreta säkerhetsfrågorna kunde lösas vid kontraktskrivandet.99 När väl den amerikanska regeringen gett sitt medgivande till en vidgad vapenexport, meddelade flygvapenchefen general att var intresserat av robotsystemen Sidewinder, Fal- con, Hawk, Bomarc och Tartar. gick det undan. Den 17 februa- ri 1959 avslutades förhandlingarna mellan och beträf- fande ett avtal om 2000 missiler av märket avtalet om en försäljning var klart innebar dock inte att leveransen kunde påbörjas omgående. För det första tog det tid att lösa alla praktiska problem med en leverans. För det andra måste säkerhetsaspekterna regleras. Dessutom hade efterfrågat andra typer av missiler, inte bara Sidewinder. kom villkoren för köp av andra missiler att bli föremål för många samtal och ställningstaganden.101 Sammantaget ledde dessa samtal till att fick köpa de ef- terfrågade missilerna, men att de slutgiltiga villkoren måste anpas- sas till vissa specifika säkerhetskrav och andra mer praktiska pro- blem rörande tillverkningen och leveranstider. En utdragen diskussionsfråga blev vem som skulle förse med de efterfrågade missilerna – eller Nato? Robotköpen in- nebar en komplex process med flera berörda parter på amerikansk 99Jarring till , , HP 24, V I/, . 100Willoughly till Timmons, of U. S. Missiles to , 758.5612, NA; se även News Release, , SWEDISH AIR FORCE PURCHASES U.S. NAVY AIR-TO-AIR MISSILES, HP 24, V I/, arkiv, vol 20, centralarkiv. 101State Department till Amembassy, 758.5612/4-2559; of U.S. Missiles to , 758.56/8-1759; 758.5612/10-2059; Secretary of Defense, of U.S. 30September 1959, Rg 59, file 67 D 75, box 1, European Affairs. Records Relating to , 1957-75. sida: de tillverkande företagen, , State De- partment, flera nivåer inom den amerikanska underrättelsetjänsten och de tre vapenslagen.102 Det förekom även svenska önskemål om licenstillverkning av komponenter för robotsystemen i Sverige.103 Det gällde i synnerhet Hawk och Sidewinder, men det amerikanska försvarsdepartementet avvisade dessa planer. I samband med att det svenska förslaget om licenstillverkning tillbakavisades gav det ame- rikanska försvarsdepartementet klartecken till att även robotsyste- met Hawk skulle få säljas till Sverige.104 För att säkerhetsavtalen skulle kunna regleras krävdes en reger- ingsöverenskommelse enligt amerikansk lagstiftning. Jarring med- delade att ingenting hindrade att ett säkerhetsavtal av interrimskaraktär förhandlades fram innan en mer omfattande överenskommelse träffades. Ett sådant förfarande skulle kunna skynda på leveransen av diskuterades formerna för ett säkerhetsavtal i mer konkreta ordalag. Den gick på linjen att det bästa vore att frågan löstes i form av ett tillägg till överenskommel- sen . Dessutom var det viktigt att även kunde garan- tera säkerhet då svenska komponenter och teknisk infor- mation användes i USA.106 Det var ju inte fråga om en enkelriktad trafik av avancerade och hemliga informationer. I ett svenskt för- slag till säkerhetsöverenskommelse med listades de villkor, som borde gälla i samband med att uppgifter och data rörande J 35 Draken måste överlämnas till amerikanska indu- strier då en flygsimulator skulle beställas.107 krävde dock att ett nytt avtal med mer omfattande säker- hetsbestämmelser skulle träffas. Chefen för det amerikanska flyg- vapnet, , föreslog i ett brev hur frågan borde han- teras steg för steg. I det första steget föreslogs att ett bilateralt avtal beträffande säkerhetsarrangemangen mellan och skul- 102Memorandum of Conversation, Swedish Request for U.S: Missiles, 758.5612/10-2059, NA. 103Jarring till Herther, 758.56/12-259; Memorandum of Conversation, Swedish Request for U.S. Missiles, RG 59, file 67 D 75, Box 1, ern European Affairs. Records Relating to , 1957-75. 104Memorandum for the deputy for the mutual security program , Request Involving pur- chase of , Materials or Services Under the Act of 1954, as Amended, , 758.56/7-1660; se även svar till Jarring, 758.56/3-960, NA. 105P.M., av , HP 21, V I/, . 106Memorandum of Conversation, Swedish Suggested to 1952 Agreement on Secu- rity Concerning Procurement of , Från Jarring till State Department, , 758.56/5-1060, NA. 107Förslag till säkerhetsöverenskommelse med beträffande krigsmateriel, HP 21, V I/, , . Därefter skulle ett avtal rörande tekniskt samarbete för- handlas fram. Slutligen skulle ett avtal ingås mellan tillverkaren (fö- retaget) och den svenska myndighet som ansvarade för köpet.108 svarade att han accepterade villkoren.109 Svenska utri- kesdepartementet var dock inte lika tillmötesgående. I ett brev från till Jarring uttrycktes både förvåning och olust in- för det amerikanska förslaget. Det hade, enligt , tidigare enbart varit tal om att lösa själva säkerhetsaspekterna: Förslaget om avtalskomplex omfattar ju inte mindre än tre olika överenskommelser: säkerhetsavtalet, överenskommelser om tekniskt samarbete och skydd av patenträttigheter, förutom sä- kerhetsavtal, jämväl överenskommelser om tekniskt samarbete, respektive om skydd av patenträttigheter m.m.110 Förslaget ansågs inte acceptabelt. menade i linje med tidi- gare svenska förslag att avtalet borde utformas som en komplette- ring till noteväxling, vilket är enligt vår uppfattning ett grundläggande avtal på detta område som inte bör negligeras.111 fortsatte diskussionerna om villkoren för köpen av robotsystemen. Från sida hade det ansetts viktigt att ett nytt avtal förhandlades fram, eftersom överenskommelse inte bedömdes som tillräcklig. Ett nytt avtal skulle reglera följande områden: 1.Any classified equipment, materials, services or information acquired by one Government from the other country will be subject to the same security measures as are applied in respect of similar military equipment, materials, services, or informa- tion produced in the receiving country. 2.Classified equipment, information etc. will not be used by the receiving Government for other purposes than those for which such equipment etc. have been acquired or released. Fur- thermore, the receiving Government will not relinquish title 108White Papers, Release of Guided Missile Information to , , Library of Congress, kopia av originalet finns i arkiv, vol 20, Re- geringskansliets centralarkiv. 109Release of Guided Missile Information to , av Colonel , , , Library of Congress, kopia av originalet finns i Neutralitetspolitik- kommissionens arkiv, vol 20, centralarkiv. 110Åström till Jarring, , HP 21, V I/, . thereto or possession thereof without the consent of the other Government. Classified equipment, materials, services or information which have been acquired with reference to this agreement may only be transferred on a government to government basis.112 Svenska fick backa. Det amerikanska försla- get om tre avtal inom ramen för en överenskommelse vann. I de- cember 1960 accepterade de principer som framfördes från amerikanska regeringen.113 UD sammanfattade förhandlingarna i en promemoria från 26 ja- nuari 1961. På en punkt vann ändå den svenska hållningen, nämligen att principen om nationell behandling i säkerhetsavseende skulle gälla. Detta in- nebar att svenska, inte amerikanska, säkerhetsföreskrifter skulle gälla i och amerikanska i . Från svensk synpunkt var det viktigt att ett avtal kunde träffas snabbt för att möjliggöra de brådskande leveranserna av den efter- frågade mark- och flygplansutrustningen, i synnerhet den utrust- ning som behövdes för att få Falcon-systemet att fungera.114 Det färdiga avtalet reglerade i stort sett de tre punkter som Tor- sten fick som förslag från den amerikanske flygvapenchefen. En särskild tillämpningsöverenskommelse utarbetades för att im- plementera säkerhetsavtalet från . Grundprinci- pen var att varje land skulle hantera den mottagna informationen på samma sätt som det nationella säkerhetsskyddet föreskrev. Imple- menteringsföreskrifterna reglerade inspektioner, handhavande av sekretesskyddat materiel, personalkontroll, kategorisering av hem- ligstämplat materiel, besök vid anläggningar där sekretessbelagt ar- bete utfördes, etc.115 meddelade flygöverdirektör vid Kungli- ga att tillstånd för att köpa följande krigsmateriel från hade erhållits: 112Memorandum of Conversation, Swedish Comments on Draft Notes Re- lating to Patent Rights, Technical Assistance and Security Arrangements, , 758.56/10-760, NA. 113Negotiation of Agreement with for Exchange of Classified Information, RG 59, file 72 D 339, Box 3, European Af- fairs. Records Relating to , 1957-75. angående säkerhetsavtalen med U.S. A., , HP 21, V I/, . 115Security procedures implementing the Agreement of 30 January 1961 between the Governments of and , HP 21, V I/, . : 2000 missiler till en kostnad av . 2.Jaktrobot 327 och 328 (), till en kostnad av 24 mil- joner dollar. 3.Luftvärnsrobot 327 (Hawk): 119 missiler till en kostnad av . Leverans skulle ske under andra hal- van av 1962. 4.Utrustning för J 35 Draken, till en kostnad av 6 miljoner dollar.116 Slutligen undertecknades det omfattande ramavtalet Memorandum of Understanding Concerning Technical Information . Avtalets parter på den svenska sidan var Kungliga arméför- valtningen, Kungliga marinförvaltningen och Kungliga flygförvalt- ningen. Motparten på den amerikanska sidan var . Enligt noten förband sig att vidta nödvändiga sä- kerhetsåtgärder till skydd för sådan utrustning, materiel, tjänster eller upplysningar.117 Själva överenskommelsen var en offentlig handling men till varje enskilt kontrakt om köp slöts en hemlig bilaga, ett s.k. annex. I var- je enskilt annex angavs vad avtalet handlade om och vad för slags krigsmateriel och/eller hemlig teknisk information som skulle leve- reras och vilken grad av sekretesskydd som skulle gälla. Dessutom angavs i varje enskilt annex de involverade företagen och de ansva- riga myndigheterna. Kontakterna mellan de involverade parterna skulle skötas av s.k. project officers och berörda svenska för- svarsattachéer.118 Då det gällde sekretessbedömning för varje en- skilt köp hade ÖB utarbetat särskilda föreskrifter som skulle följas. Enligt dessa skulle den behöriga projektmyndigheten göra en sek- retessbedömning av varje annexförslag. Försvarsdepartementet av- gjorde vilka annex som skulle bli föremål för sekretess. ÖB kunde i sin tur utfärda tillstånd för icke sekretessbelagda annex.119 116Inköp av materiel från , , HP 21, V I/, . 117Memorandum of Understanding Concerning Technical Information, . Om noteväxling mellan och , se SÖ 1962:38. 118PM gällande bestämmelser angående teknisk information mellan och samt synpunkter på kontrollgruppens (US Military Information Control Committée) besök i , av S. , Fst/In 15/1 1969, arkiv, HSC 111/65, arkiv. blev det helt klart att skulle få köpa de efter- frågade robotsystemen. började de amerikanska och svenska ansvariga militärerna och diplomaterna att diskutera hur ett säkerhetsavtal skulle utformas. Från svensk sida framhölls att det bästa vore att detta skedde i form av ett tillägg till över- enskommelse. Den uppfattningen delades inte av den amerikanska regeringen, vilken hävdade att ett nytt övergripande avtal måste undertecknas med specifika krav då det gällde tre förhållanden: 1.säkerhetsbestämmelser vilka skulle reglera skyddet av leverera- de tjänster och information; 2.ett avtal om hur teknikutbytet mellan de bägge länderna skulle hanteras; 3.ett avtal om hur patenträttigheter skulle skyddas inom ramen för teknikinformationsutbytet. fick backa och ett mer övergripande säkerhetsavtal under- tecknades . Grundprincipen var att respektive lands säkerhetsföreskrifter och lagar skulle gälla. undertecknades det övergripande avtalet gällande teknikutby- tet. Avtalet om patenträttigheter drog ut och underteck- nades först den 4 oktober 1964.120 gjorde S-DMICC ett nytt besök i för att kontrol- lera det svenska säkerhetssystemet. Försvarsstabens inrikesavdel- ning sammanställde en promemoria inför besöket. Av promemori- an framgår att de svenska myndigheterna skulle beskriva de föränd- ringar i lagstiftningen och i de berörda bestämmelserna som ägt rum sedan besöket . En annan viktig punkt som presenterades för S-DMICC var de förändringar som skett då det gällde säker- hetstjänstens organisation, i synnerhet rörande ansvarsförhållanden och samordningen mellan de olika säkerhetsorganen. Det gällde i synnerhet infiltrationsskyddet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts med anledning av att kunde gripas som spion. Två av föreläsningarna som hölls 1965 finns bevarade som manuskript i arkiv. En föreläsning hade titeln organizations in och handlar om de omorganisa- tioner som skett inom polisen i och med att polisväsendet förstatli- gades 1965. I manuskriptet redogörs det för den nya säkerhetspoli- sens uppbyggnad och dess huvudsakliga uppgifter. Därefter följde en historisk genomgång av säkerhetspolisens utveckling sedan and- ra världskriget. Det framkom bl.a. att säkerhetspolisen genomgått förbättringar med anledning av Wenner- strömaffären. En viktig reform i den omstruktureringen var att in- dustriskyddsdetaljen flyttades över från försvarsstaben till Säker- hetspolisen inom och fick det nya namnet Indu- striskyddsgruppen (IG). I manuskriptet legislation in behandlades den svenska lagstiftning som reglerade den nationella säkerheten samt reglementen för säkerhetsarbetet (ruti- ner för anställning av personal, personkontroll, sekretesskontroll, fysisk skydd etc.). Föreläsningarna var mycket allmänt hållna och innehöll inga uppseendeväckande informationer.121 Nästa kontroll skulle ha ägt rum 1969. En promemoria gjordes för att förbereda S-DMICC:s besök i (PM gällande be- 121 Besök av expertgrupp från 1965 och 1972, av Fst/In (AC) 15/3 1965, HSC 111/65, arkiv.PM angående besök av 6/4-15/4 1965, HSC 111/65, arkiv. stämmelser angående teknisk information mellan och samt synpunkter på kontrollgruppens US Military Information Control Committee´s besök i ). Överste vid Fst tog med sig promemorian i samband med ett privat besök i . Av promemorian framgick att inga förändringar hade skett sedan besöket . Av den anledningen sköts besöket upp . , , kom dock gruppen på ett fem da- gars besök. I en promemoria utarbetad av Fst/Säk togs de punkter upp som borde delges den amerikanska gruppen. Förutom den sed- vanliga genomgången av säkerhetstjänsternas organisation och de grundläggande lagarna och föreskrifterna rörande säkerhetsskyd- det, skulle även organisationen vid () presenteras. S-DMICC skulle även besöka svenska försvarsindu- strier och militära myndigheter vilka förfogade över hemlig ameri- kansk information. Vid dessa besök skulle den amerikanska grup- pen förevisas hur handlingar och materiel hanterades och förvara- des.122 Ett planeringsschema över föreläsningarna finns bevarat i arkiv och enligt detta program skulle följande ämnen delges S- DMICC: 1.lagstiftning (tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen, brott mot rikets säkerhet med påföljder, skyddslagen samt bevakningskungörelsen; 2.ansvarsförhållanden för organisationen av säkerhetstjänsten; 3.personbedömning med personalkontroll (Personalkungörel sens grunder, ÖB:s tillämpningsföreskrifter, skyddsklassindel- ning, förfaringssätt inom krigsmakten vid personbedömning. Grunder för registrering och utlämnande av personuppgif- ter); 5.tillträdesskydd (tillämpningsföreskrifter, skyddslagar och be- vakningskungörelsen); 122PM ang utländskt besök, av Överstelöjtnant /Säk 1972.09.27, HSC 111/65, arkiv. 123Av Fst och RPS ledda genomgångar i samband med NDCP besök 1972.10.16- 1972.10.20, av Övlt Wallroth, HSC 111/65, arkiv. Manuskript till ett par av föreläsningarna finns bevarade från besö- ket. De är, liksom de refererade föreläsningarna , allmänt hållna.124 En av föreläsningarna, NATIONAL SECURITY OR- GANIZATIONS IN är styckevis identisk med den som hölls med samma titel . Dock finns vissa förändringar, ex- empelvis redogörs för personalkontrollkungörelsen . Av föreläsningen framgår det att () hade sin egen säkerhetsorganisation med ett eget kontor för säker- hetsfrågor. arrangerade SAF konferenser. brukade delta i dessa konferenser, enligt föreläsningen. I ett anfö- rande med titeln security in industry av vid angavs att Industriskyddsgruppen (IG) har inspekterat ca 1500 svenska företag. Av dessa hade ca 1000 utfor- mat sina egna säkerhetsinstruktioner i enlighet med IG:s rekom- mendationer.125 Vid de tre inspektionsresor som S-DMICC gjorde i , 1965 och 1972 besöktes nedanstående företag, myndigheter, regementen och försvarsanläggningar: Radarskolan, Gbg, F 9 F 12 () 124 THE SWEDISH ORGANIZATION. BASIC SECURITY LEGISLA- och NATIONAL SECURITY ORGANIZATIONS IN SWE- DEN,TO THE APPLICATION OF THE PROTEC- (1970) Security of Information HSC 111/65, arkiv.