sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — sou 2002 74 d4 Skatte- och tullavdelningen (S2) Telefon + 46 8 405 10 00 Telefax + 46 8 20 28 51 Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) 2 Övriga som har yttrat sig................................................................ 4 Remissinstanser som har avstått från att yttra sig....................... 5 Remissinstanser som inte inkommit med yttrande .................... Länsrätten i län ............................................................... Handelskammare samt och Svenska 6.21Folkbildningsförbundet, , , ax och 7 Beskattningsbar person ................................................................... Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM.......................... 7.15Folkbildningsförbundet, , , ax och 8 Ideell verksamhet............................................................................. 8.1Slopande av det generella undantaget för ideell verksamhet..43 Handelskammare samt och Svenska 8.1.17Folkbildningsförbundet, , , ax och 8.1.18 Folkets Hus och Parker ...................................................... 8.1.19 Hela skall leva ............................ 8.1.20 FRISAM och .................................... FRII och Amnesty .............................................................. 8.1.22 KLYS, KRO och BUS ....................................................... SHF och Ungdomsringen................................................... 8.1.50 och Skola.......................................... Svenska röda korset .......................................................... 8.2Undantaget för tillhandahållande av personal för själavård..122 Undantag för tillhandahållande till medlemmar.................... 8.3.8Folkbildningsförbundet, , , ax och Folkets Hus och Parker .................................................... FRII och Amnesty ............................................................ KLYS, KRO och BUS ..................................................... Svenska Röda Korset ........................................................ Undantag för tillhandahållande inom idrottsområdet.......... Undantag för tillhandahållanden inom kulturområdet......... ax och samt Ungdomsringen ................................. 8.5.9Folkbildningsförbundet, , , ax och Folkets Hus och Parker .................................................... KLYS, KRO och BUS ..................................................... Undantag för penninginsamlingsevenemang ........................ FRII och Amnesty ............................................................ FSL samt ax och .................................................... Svenska Röda korset......................................................... 8.7Undantag för tillhandahållanden inom fristående grupper ..207 8.7.6Folkbildningsförbundet, , , ax och 8.8Undantag för tillhandahållanden avseende sjukvård och social FRII och Amnesty ............................................................ 8.8.5Erikshjälpen, Evangeliska frikyrkan/Bröd till bröder, /Myrorna, Hjärta till hjärta, Human , Läkarmissionen, Praktisk Solidaritet/, SAM-hjälp. , /PMU Interlife212 8.8.6Pingstkyrkans Biståndscenter – , och samt Secondhandbutiken i ................... Svenska Röda Korset ........................................................ Undantag för tillhandahållanden inom utbildning................ 9 Mervärdesskatt på vissa publikationer ........................................ Svenska ........................................................kyrkan och SKR Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM........................ KLYS, KRO och BUS............................................................. SHF och Ungdomsringen ...................................................... 10 Särskilda regler för små företag ................................................... Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM........................ , , , ax och FRII och Amnesty .................................................................. Svenska Röda Korset............................................................... 11 Beskattningsgrundande händelse och redovisning................... Beskattningsgrundande händelse och tidpunkten för denna samt slopande av anknytningen till god redovisningssed och införande Handelskammare samt och Svenska Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM................... 11.2Beskattningsgrundande händelse och redovisningstidpunkt vid Handelskammare samt och Svenska 11.3Slopande av den särskilda redovisningsbestämmelsen för byggnads- och anläggningsentreprenader ......................................... 11.4 Tidpunkten för bestämmande av skattesats .......................... 11.5Betalnings- och redovisningsskyldighet för felaktiga 12 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser............................. 12.6Folkbildningsförbundet, , , ax och 13 Konsekvenser av förslagen............................................................ 13.9Folkbildningsförbundet, , , ax och FRII och Amnesty .................................................................. Svenska Röda korset ............................................................... 3 kap. SBL ................................................................................ 10 kap. SBL .............................................................................. Bilaga 1 i .............................. Bilaga 2 i ..................................... Bilaga 3 i ................................ 15.4Bilaga 4 RF, Skatterättslig pilotstudie av idrottsföreningar .426 15.5Bilaga 5 BUS, svar som BUS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m. (Fi2002:11) 15.6Bilaga 6 KLYS, svar som KLYS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m. (Fi2002:11) 7.Statistiska Centralbyrån (SCB) 17.Lunds universitet, filosofiska/ 20.Riksarkivet (RA) 21.Statens historiska museer () 22.Livrustkammaren, och (LSH) 26.Verket för näringslivsutveckling () 28.Svenska Kommunförbundet () 31.Sveriges Advokatsamfund () 35.Företagarnas (Företagarna) 36.Lantbrukarnas Riksförbund () 38.Svenska Revisorssamfundet () 39.Sveriges Försäkringsförbund () 40.Sveriges Riksidrottsförbund () 42.Sveriges Akademikers () 43.Landsorganisationen i (LO) 44.Svenska Tidningsutgivareföreningen (Tidningsutgivarna) 46.Amatörkulturens samrådsgrupp (ax) 48.Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) 49.Bygdegårdarnas Riksförbund () 51.Svenska Djurparksföreningen () 54.Riksorganisationen och Parker (FHP) 55.Folkrörelserådet Hela skall leva 56.Forum för frivilligt socialt arbete 58.Friluftsorganisationer i samverkan (FRISAM) 59.Frivilligorganisationernas Insamlingsråd () 61.Gemenskapen för Elektroniska Affärer () 65.Konstnärliga och Litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) 67.Landsrådet för ungdomsorganisationer (LSU) 70.Musikarrangörer i samverkan () 71.Näringslivets nämnd för regelgranskning 80.Sveriges bostadsrättscentrum (SBC) 81.Sveriges Byggindustrier (BI) 82.Fastighetsägarna (Fastighetsägarna) 84.Sveriges Förenade Studentkårer () 85.Sveriges Hembygdsförbund () 87.Sveriges Kristna Råd (SKR) 90.Svensk Scenkonst (tid. Handikappförbundens samarbetsorgan (Handikappförbunden) 2 Övriga som har yttrat sig (angivna nummer motsvarar ingivarens nummer i diariet) 96.Sveriges Pensionärsförbund () 97.Erikshjälpen, Evangeliska frikyrkan/Bröd till bröder, /Myrorna, Hjärta till hjärta, Human , Läkarmissionen, Praktisk Solidaritet/, SAM-hjälp. , /PMU Interlife 159.Svensk Idrotts Studie- och () 183.Amnesty International svenska sektionen (Amnesty) 186.Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur (Ungdomsringen) 188.Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Spel- och Lotterifrågor (FSL) 261.Riksförbundet och Skola (RHS) 263.Sveriges Redovisningskonsulters Förbund () Röda korset i , Åsundakretsen 103.Rödakorskretsarna i , , Hallaröd/och 112.Röda Korset region sydost 127Rödakorskretsarna i , , och 131Röda korset, Storsjökretsen 135.Rödakorskretsarna i , och 136.Röda korset, Vetlandakretsen 139.Rödakorskretsarna i , och 145.Röda korset, kupans ämneskrets i 160.Rödakorskretsarna i , Räpplinge och Högsrum 161.Röda korset, norra samverkansområdet på 164.Rödakorskretsarna i , och 168.Rödakorskretsarna i , och Tynderö 174.Rödakorskretsarna i , , , Magnskog och Stavnäs 180.Röda korset, Dackekretsen 181.Röda korset i , Fjärdhundrakretsen 189.Röda korset, mellersta samverkansområdet på 190.Röda korset, samverkansföreningen i 191.Röda korset, samverkansrådet i 195.Rödakorskretsarna i Viby, , och 197.Röda korset, södra samverkansområdet på 200.Röda korset, Lovökretsen 202.Rödakorskretsarna i Lit, Häggenås och Kyrkås 203.Rödakorskretsarna i , och Persnäs 205.Rödakorskretsarna i , Skärstad, Lekeryd-Svarttorp och 218.Röda Korset, beredskapskretsen i 223.Röda korset i , stadskretsen RSV har bifogat yttranden från skattemyndigheterna i , och (se bilagorna 1, 2 och 3). instämmer i de yttranden som lämnats av och . och ställer sig bakom yttrande och lämnar dessutom egna yttranden. ansluter sig dessutom till RFs yttrande. ax samt har ingett ett gemensamt remissvar. och stödjer dessutom de synpunkter som framförs av och . Ungdomsringen stödjer och SHFs yttrande samt lämnar dessutom eget yttrande. SHMM har lämnat synpunkter genom Centralmuseernas samarbetsråd och har inget i övrigt att tillägga. RF har bifogat ett uttalande från samt en pilotstudie avseende fyra idrottsföreningar (se bilaga 4). BUS hänvisar till yttrande från KLYS och KRO samt till det svar som BUS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m., Fi2002:11 (se bilaga 5). KRO hänvisar till KLYS remissyttrande och lämnar dessutom eget yttrande. KLYS bifogar svar som KLYS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m., Fi2002:11 (se bilaga 6) och hänvisar beträffande frågan om moms på bildkonst till KROs remissyttrande. SKR uppger att de inte avger eget yttrande utan ansluter sig till yttrande avgivet av . (Se dock avsnitt 8.1.30) ansluter sig helt till FRISAMs remissyttrandet och lämnar dessutom eget yttrande. Amnesty ställer sig bakom FRIIs yttrande och lämnar dessutom eget yttrande. instämmer i FRISAMs yttrande och har dessutom lämnat eget yttrande. 4 Remissinstanser som har avstått från att yttra sig , , , , och 5 Remissinstanser som inte inkommit med yttrande Exportråd, – filosofiska/, Livrustkammaren-Skoklosters slott och , Stiftelsen , , , , , Forum för frivilligt socialt arbete, Forum Syd, , , Grafiska företagens förbund, KFUM-KFUK, Konstfrämjandet, Länsmuseernas samarbetsråd, , , , , , SBC, , Sveriges Konstföreningar, Kammarrätten kan i huvudsak godta utredningens förslag till ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), ML. Enligt domstolens uppfattning krävs det dock på följande (vissa) punkter ytterligare överväganden innan förslaget kan genomföras. Länsrätten vill ge utredningen en eloge för ett grundligt och väl genomarbetat lagförslag. Betänkandet innehåller värdefulla genomgångar av gällande rätt och jämförelser mellan Rådets sjätte direktiv /338/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (direktivet) och mervärdesskattelagen (1994:200) (ML). Länsrätten tillstyrker att anpassas till direktivets bestämmelser, med de begränsningar som framgår nedan och under förutsättning att sambandet mellan redovisningsreglerna i bokföringslagen (1999:1078) och ML ses över. Länsrätten har i första hand inriktat sitt yttrande på de delar av förslaget som är av intresse för rättstillämpningen. De av utredningen föreslagna termerna skiljer sig i många fall från de motsvarande termer som används i direktivet. Länsrätten är medveten om att direktivets svenska översättning är under omarbetning, men vill ändå betona vikten av att lydelsen i ML överensstämmer med direktivets lydelse. Länsrätten anser att det vore lämpligt att i 1 kap. ML samla definitioner och begrepp som används i lagen. I de fall termer definieras i andra kapitel i lagen kan man tänka sig hänvisningar dit i 1 kapitlet. Andra synpunkter på de nya begreppen Länsrätten har av tidsskäl inte kunnat gå igenom alla lagförslag i detalj, men anser det positivt att utredningen ändrat begreppen för att nå en bättre överensstämmelse med ML. I vissa fall synes dock utredningen inte fullt ut ha följt direktivtexten, vilket kan leda till problem vid en EG-konform tolkning. har gjort en välbehövlig genomgång av den svenska mervärdesskattelagen (1994:200) och lämnat förslag till olika åtgärder i syfte att harmonisera de begrepp som reglerar frågor om skattskyldighet och yrkesmässig verksamhet med det sjätte mervärdesskattedirektivet. Detta har krävt ett mycket omfattande arbete. Länsrätten ansluter sig i allt väsentligt till utredningens förslag som skulle medföra avsevärda förbättringar. Vid en genomgång av föreslagen lagtext har länsrätten noterat att en ännu längre gående renodling av uttryck och definitioner vore önskvärd i syfte att göra den föreslagna lagtexten mindre svåröverskådlig. Även med beaktande av det arbete som redan har lagts ner och med förståelse för de komplexa uppgifter utredningen ställts inför anser länsrätten att en ytterligare redaktionell översyn bör övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. () tillstyrker i huvudsak de förslag som lämnas i betänkandet. Utredningen har föreslagit att en ny begreppsterminologi införs i mervärdesskattelagen (1994:200) som tydligare motsvarar direktivets begrepp. instämmer i att utgångspunkten bör vara att terminologin i mervärdesskattelagen så långt som möjligt motsvarar de begrepp som används i direktivets svenska lydelse. Alternativa termer bör endast väljas i de fall direktivtexten medför risk för missuppfattningar. Där det finns skäl att använda alternativa begrepp, bör i första hand vedertagna termer användas. Som exempel kan nämnas att termen småföretag förekommer i annan lagstiftning och bör väljas i stället för det av utredningen föreslagna begreppet små företag. Terminologin bör också vara utformad på ett sådant sätt att den kan förstås av de personer som skall tillämpa lagen. EBM hänvisar till de yttranden som avgetts av Östra, Västra och Södra avdelningarna med följande lydelser. Avdelningen är positiv till utredningens förslag till en anpassning och harmonisering av den svenska mervärdesskattelagen med det sjätte mervärdsskattedirektivet. Ett genomförande enligt utredningens förslag kan förenkla tolkningen och tillämpningen av EG-rätten och EG- domstolarnas domar på svenska förhållanden. Detta kan rimligen påverka såväl det brottsförebyggande arbetet som EBM:s brottsutredande verksamhet på ett positivt sätt. Förslagen kommer sammanfattningsvis enligt avdelningen att medföra förenklingar och förbättringar för kontrollverksamheten och ha viss brottsförebyggande effekt. Vid västra avdelningen har utretts ett antal brott, där man utnyttjat framför allt gemenskapsinterna förvärv i skatteundandragande syfte. Västra avdelningen anser därför att en harmonisering av lagstiftningen kring mervärdesskatt är av ytterst stor vikt. Det här framlagda förslaget utgör ett steg i denna riktning. Mervärdesskatteproblematiken vid gemenskapsinterna förvärv har vid EBM:s södra avdelningen handlagts både inom karusellprojektet och det nuvarande livsmedelsprojektet . Mervärdesskattebedrägerierna har möjliggjorts genom den s k destinationslandsprincipen. Det har inte legat inom utredningens uppdrag att föreslå ändringar härvidlag. Datainspektionen som främst granskat förslagen ur integritetssynpunkt kan inte finna att förslagen rör detta område. Inspektionen har därför inte några synpunkter på förslagen i detta hänseende. har haft till uppgift att anpassa den svenska mervärdesskattelagen (ML) till sjätte mervärdesskattedirektivets regler. föreslår dock en del förändringar som inte hade varit nödvändiga utifrån en strikt tolkning av sjätte mervärdesskattedirektivet. På sidan 18 i betänkandet skrivs: För att den ideella sektorn även fortsättningsvis skall få en positiv särbehandling, föreslår utredningen att direktivets möjligheter att undanta ideella aktiviteter från skatteplikt utnyttjas. Som Statskontoret tidigare argumenterat finns det skäl att inte frångå principen om breddad och likformig beskattning. Som även konstaterar leder undantag till tolkningsproblem och möjligheter till skatteplanering och skatteundandragande. konstaterar precis som gjort tidigare att sjätte mervärdesskattedirektivet är gammalmodigt och att mycket har hänt när det gäller ökad privatisering inom den offentliga sektorn och tilltagande extern upphandling. Denna utveckling medför att undantagen för den offentliga sektorns organ och olikformig skattemässig behandling innebär tydligare snedvridande effekter . Tyvärr dras inga slutsatser utifrån detta konstaterande när det gäller hälso- och sjukvård eller andra sociala tjänster. Statskontoret kan konstatera att det har varit olika principer som varit vägledande för de båda utredningarna. principer har varit likformighet och breda skattebaser. har haft en juridisk teknisk utgångspunkt i sina resonemang, vilket inneburit att utredningen föreslår ett stort antal undantag inom bl.a. offentlig verksamhet, ideell verksamhet och småföretagarverksamhet. Vissa av undantagen kan tyckas oundvikliga om mervärdesskattelagen (ML) skall harmonisera med sjätte mervärdesskattedirektivet. Dock är det viktigt att komma ihåg, vilket utredningen också skriver, att sjätte mervärdesskattedirektivet är gammalt och omodernt och således måste moderniseras. Mot denna bakgrund avstyrker Statskontoret förslag och förordar att tar upp en diskussion i EU om att förändra sjätte mervärdesskattedirektivet efter principerna om likformighet och bredd. SCB har inga invändningar mot förslaget som endast kommer att påverka statistiken i mycket ringa omfattning. stöder betänkandets förslag om att ge gemenskapsrättsliga begrepp som sjätte mervärdesskattedirektivet bygger på en tydligare motsvarighet i den svenska mervärdesskattelagen (ML). Vi stöder även betänkandets förslag om att ta bort de regler i ML som saknar stöd i ovannämnda direktiv. Problem med tillämpningen av mervärdesskatteregler I vårt arbete med att bekämpa handelshinder har vi uppmärksammat flera problem inom mervärdesskatteområdet som försvårar den fria rörligheten på den inre marknaden. Inte sällan anmärker svenska företag på att mervärdesskattesystemet inom EU skapar problem, bl.a. beroende på olika skattesatser och svårigheter i samband med återbetalning av mervärdesskatt från andra medlemsländer. Enligt vår erfarenhet uppstår ofta svårigheter vid den praktiska tillämpningen av det sjätte mervärdesskattedirektivet (direktivet). Dess bestämmelser tolkas på samma sätt i medlemsstaterna, vilket kan leda till bristande förutsebarhet. Synpunkter på betänkandets förslag Utifrån ovan nämnda utgångspunkter anser kollegiet generellt att betänkandets målsättning att förbättra förutsättningarna för en EG- konform tolkning och tillämpning av den svenska mervärdesskattelagen (ML) är bra och en viktig förutsättning för att förbättra den inre marknadens funktion. Vi delar betänkandets uppfattning om vikten av att ge gemenskapsrättsliga begrepp som direktivet bygger en tydligare motsvarighet i ML. Vår uppfattning är att den svenska lagen så långt det är möjligt ska ansluta till direktivets bestämmelser. Därför välkomnar vi även de förslag som syftar till att inskränka ML:s undantag från mervärdesskatt som saknar stöd i direktivet. Kollegiet har i övrigt inte några synpunkter på de rent lagtekniska frågor som detta betänkande aktualiserar annat än en förhoppning om att de föreslagna ändringarna verkligen leder till förbättringar av den praktiska tillämpningen av . synpunkter angående betänkandet om mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv rör i huvudsak den del av förslaget som berör bestämmelserna om mervärdesskatt vid import från tredje land. ställer sig positivt till att samma begrepp som återfinns i sjätte mervärdesskattedirektivet även införs i den svenska mervärdesskattelagen eftersom detta innebär en stor fördel för alla inblandade parter i samband med tolkning och tillämpning av EG-rätten. kan inte se att de föreslagna lagändringarna i någon större omfattning kommer att påverka i uttagandet av mervärdesskatt vid import av varor från tredje land eftersom det inte krävs att den som importerar varor från tredje land skall ha någon särskild status för att beskattningen skall kunna ske. har inget att invända mot förslagen. RSV välkomnar utredningens förslag och förordar att det i allt väsentligt läggs till grund för lagstiftning. betänkande Mervärdesskatt i ett EG- rättsligt perspektiv innehåller förslag till en lagteknisk översyn av centrala delar av mervärdesskattelagstiftningen. Översynen syftar till en anpassning till EG-rätten. I vissa avseenden kommer förslagen att få materiella och hanteringsmässiga effekter för de skattskyldiga. RSV anser att utredningen lagt ner ett mycket förtjänstfullt arbete på att analysera EG-rätten, de svenska mervärdesskattereglerna och den ytterligare samordning mellan regelverken som är nödvändig. Detta gäller såväl frågorna om mervärdesskattens grundläggande begreppsbildning, som de därtill knutna frågorna om mervärdesskatten för ideella föreningar och för små företag. RSV välkomnar också utredningens förslag när det gäller redovisningstidpunkter för mervärdesskatt, där RSV:s tidigare rapport och förslag följts upp. RSV anser att utredningens förslag i allt väsentligt nu bör läggas till grund för lagstiftning. I flera avseenden är det, enligt RSV:s mening, nödvändigt att de förslag utredningen lämnar genomförs, och detta . Enligt en undantagsregel i EG-rätten skall ett offentligrättsligt organ betraktas som skattskyldigt om det annars skulle medföra konkurrenssnedvridning av viss betydelse. tillstyrker utredningens förslag att införliva undantagsregeln med svensk rätt. gör samma analys som utredningen vad gäller förslaget om en avveckling av det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar m fl. Förslaget att företag med en låg årsomsättning skall kunna slippa mervärdesbeskattning tillstyrks. Vad beträffar övriga förslag att undanta verksamheter från mervärdesskatteplikt anser att restriktivitet är motiverad. Konkurrensintresset talar för en bred mervärdesskatteplikt och en så långt möjligt enhetlig skattesats. Mervärdesskattereglernas utformning har väsentlig betydelse för olika företags och produkters relativa konkurrenskraft, samt därigenom för konkurrensneutraliteten mellan olika företag. Olikheter i mervärdesskattebelastning kan slå igenom på slutpriset gentemot kund, såväl genom skillnader i den utgående mervärdesskatt som kunden erlägger som genom skillnader i företagens avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. delar den övergripande målsättning som legat till grund för mervärdesskatteutredningens arbete, d v s att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning av mervärdesskattelagen i konformitet med det s k sjätte mervärdesskattedirektivet. Olikheter i mervärdesskatteregler eller deras tolkning är svåra att förena med målen om en väl fungerande inre marknad med enhetliga konkurrensvillkor. anser sammanfattningsvis att utredningens förslag bör genomföras. vill framhålla att särskilt de små företagen har ett behov av lättförståelig och tydlig information om vilka konsekvenser de nya reglerna kan ha för dem. Förbunden kan ställa sig bakom de anpassningar som föreslås i fråga om systematik och terminologi och kan för sin del se ett värde i att tolkning och tillämpning av den svenska lagstiftningen i förhållande till direktivet underlättas. Förbunden ifrågasätter om man på de grunder som utredningen anför behöver göra en sådan anpassning som föreslås för allmännyttiga ideella föreningar. Vi anser även att föreslagen beloppsgräns för att undanta beskattningsbar personer med begränsad omsättning från mervärdebeskattning är för låg.