sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Om skolan söker ett utvidgat godkännande, ett godkännande även som särskola eller söker för rätt till bidrag för fler gymnasie- program används vid bedömningen av ansökan även den informa- tion och bedömning av skolan som finns i tillsynsrapporten från skolan (första tillsynen görs under den fristående skolans andra läs- år). Om skolan kommer att få tillsyn sam- ordnas tillsyn och handläggning av ansökan för att få ett bättre underlag för bedömningen av ansökan avseende elevantal, ekono- misk stabilitet samt en bedömning av om skolan ger motsvarande kunskaper och färdigheter som /gymnasieskolan. skolans storlek och planerade omfattning framåt Huvudregeln är att skolan ska ha minst 20 elever för att få god- kännande. har dock möjlighet att efter särskilda skäl ge en skola godkännande även om skolan inte har 20 elever. I prop 1996/97:200 ges som exempel glesbygdsskolor och skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Ett annat särskilt skäl kan vara att en nystartad skola behöver för uppbyggnad. Skolan startar med t.ex. en förskoleklass och en årskurs och bygger därefter ut skolan underifrån. För förskoleklassen finns inga krav på antal elever. Om en sökande har godkännande för en fristående grundskola och även önskar ett godkännande för en fristående särskola för att kunna integrera i särskoleelever i skolan har ansett att den fristående särskolan inte behöver omfatta 20 elever. Den fristående grund- och särskolans samtliga elever räknas in i elev- underlaget. Underlag för bedömning av planerat elevantal är bl.a. elevprog- noser baserade på sökandens marknadsundersökningar. utbildningens profil och inriktning Det finns inga författningskrav att skolan skall uppge vilken profil och inriktning den har för sin utbildning för att få ett godkännan- de. Allmänhet, massmedia och kommuner är dock mycket intresse- rade av att veta detta. På uppdrag tar Statistiska Central- byrån in uppgifter om detta. Uppgifterna bygger på sökan- dens egna bedömningar. Nedanstående uppgifter avser fristående grundskolor innevarande läsår 2002/2003. Det finns 177 verksamma fristående grundskolor med speciell pedagogik. Vanligast är , därefter . har även några skolor med andra pedagogiska inriktningar startat t.ex. Freinetskolor, Reggio-Emiliaskolor, Ur och Skur-skolor (som arbetar enligt riktlinjer). Något om grundtankarna bakom dessa pedagogiska inriktningar beskrivs i boken gåvor till Reggios regnbåge. Det finns 25 språkligt/etniska skolor på grundskolenivå (t.ex. Sverigefinska skolor), 66 skolor med konfessionell inriktning och 28 skolor med inriktning mot speciella ämnen t.ex. musik eller dans. En grupp fristående skolor bedriver skoldaghem eller skola i anslutning till behandlingshem eller är inriktade mot elever med speciella handikapp som dyslexi, DAMP och Aspergersyndrom. Det finns 28 sådana verksamma fristående skolor som motsvarar grundskola. är dock fristående grundskolor med s.k. allmän inriktning de vanligaste och uppgår till 107 skolor. Läroplaner, kursplaner och timplaner För den fristående förskoleklassen skall sökanden lämna uppgift om förskoleklassens innehåll i en översiktlig verksamhetsplan. För- skoleklassen i det offentliga skolväsendet har inga egna kunskaps- mål utan skall följa Lpo94 och kursplaner. De ansökningar som granskas extra noga är de som anger att de följer läroplanen med anpassning till skolans speciella inriktning och/eller önskar ha ett eget ämne i sin skola. Dessa ansökningar diskuteras på handläggarmöten och uppstår tveksamheter får sökan- den förtydliga sin ansökan alternativt komma på besök för en diskussion kring ansökan. Flera ansökningar har fått avslag p.g.a. att inte funnit det säkerställt att skolan kommer att ge motsvarande kunskaper och färdigheter som i (vanligast) eller att sökanden inte har tillräckliga kunskaper om svenskt skolväsende. Ansökan bedöms även i relation till skolans allmänna mål och värdegrund. I ansökan liksom vid tillsyn uppkommer diskussioner om det finns värdekonflikter mellan att bevara, befrämja och förstärka det islamska och arabiska kulturarvet och att skolan skall gestalta och förmedla den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism. För att, så långt det är möjligt, säkerställa att skolans värdegrund och allmänna mål inte strider mot läroplanens, granskas de inläm- nade dokumenten noga. kompletteras granskningen med t.ex. personliga intervjuer med sökanden eller genom att kontakt tas med experter inom området. Studier och skrifter från och Utbildningsdeparte- mentets värdegrundsprojekt är t.ex. användbara dokument för dis- kussion och ställningstaganden vid bedömningar i dessa frågor. Vissa skolor önskar fördjupa kunskapsmålen i t.ex. ämnet Bild () vilket som regel inte är något problem så länge till- räckligt med tid ges för att uppnå målen inom övriga ämnes- områden. motsvarande nationellt program eller specialutformat program En fristående gymnasieskola kan anordna en utbildning som mot- svarar ett nationellt program eller ett specialutformat program (9 kap. 8 § skollagen). Frihetsgraderna är större för en fristående gymnasieskola, utbildningen kan t.ex. vara mer omfattande än ett nationellt program. I samband med denna bedömning görs även en bedömning av till vilket program utbildningen skall hänföras i bidragshänseende. I rapporten 1999 (, dnr 1999:3248) konstaterades att samtliga motsvarande nationella pro- gram fanns representerade i de då verksamma 73 fristående gymna- sieskolorna. Det vanligaste motsvarande programmet var Samhälls- vetenskapsprogrammet (dit även Waldorfgymnasierna hänförs i bidragshänseende). En fristående skola kan inte anordna det s.k. individuella pro- grammet på gymnasieskolan. Detta program är kommunen skyldig att anordna för de elever som inte uppfyller behörighetsvillkoren för antagning till gymnasieskolan Det finns ett Individuellt program inom gymnasiesärskolan som är tänkt för i första hand träningsskolans elever. Det programmet kan anordnas av en fristående gymnasiesärskola. uppföljning av elevernas kunskaper och betyg/motsvarande För att säkerställa att eleverna får motsvarande kunskaper och fär- digheter som i är det viktigt att skolan kan redovisa på vilka sätt elevernas kunskaper följs upp. Många fristående skolor önskar i samband med beslut om godkännande ett medgivande om att få sätta nationella betyg i årskurs 8 och 9. används skall även betygskriterier lämnas in för bedömning i sam- band med ansökan. antagningsvillkor, behörighet och urvalsgrunder En grundprincip för att få ett godkännande för en fristående skola är att den är öppen för alla. Om platser inte finns till alla behöriga sökande skall urvalet ske efter grunder som är godkända av (prop.1991/92:95 s. 11). I prop.1995/96:200 s. 34 preciseras vad detta innebär. Som en följd av öppenhetsprincipen får endast sådana urvalsgrunder som inte sätter öppenheten ur spel tillämpas, exempelvis anmälnings- datum, geografisk närhet och syskonförtur. I författningskommentarerna i prop.1995/96:200 kommenteras att Med att vara öppen för alla menas att skolan i mån av plats skall ta emot alla barn som söker dit. Det får inte finnas något krav på t.ex. etniskt ursprung eller församlingstillhörighet för att komma ifråga som elev vid en skola. I tidigare ansökningar ställde sökanden upp begränsande regler t.ex. att föräldrarna måste tillhöra en viss förening (och betala medlemsavgifter), att skolpersonalens barn skulle få företräde, att det skulle råda jämn könsfördelning etc. Denna typ av regler har inte godkänt. godkänner följande förtursregler: syskonförtur, geografisk närhet, barn i huvudmannens förskola (t.ex. en ) under förutsättning att det finns ett verksamhetsmässigt samband mellan förskolan/förskoleklassen och skolan, barn som gått i en förskola/förskoleklass med samma pedagogiska inriktning som skolan t.ex. , Waldorf, Reggio , Freinet, Ur och Skur. Sociala skäl, t.ex. elever i behov av särskilt stöd p.g.a. mobbning eller speciella inlärningssvårigheter eller handikapp har accepterats som förtursgrund. Principer för intagning till skoldaghem samt till skola i anslutning till behandlingshem har bedömts från fall till fall. Sociala skäl som urvalsgrund föreslogs redan i betänkandet SOU 1992:38 Fristående skolor, Bidrag och elevavgifter s. 118. I övrigt gäller ansökningsdatum. För fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor gäller samma urvalsprinciper som för motsvarande skolformer inom det offentliga skolväsendet. För fristående skolor skall det för ledningen av utbildningen finnas en rektor. Ledningen av utbildningen får, om det finns särskilda skäl med hänsyn till skolans pedagogiska inriktning, utövas av flera personer enligt förordningen om fristående skolor. Vid godkännande och vid tillsyn har krävt att det finns en identifierbar person även vid som är ytterst ansvarig att fatta bl.a. beslut för en enskild elev. Det kan vara ord- föranden i styrelsen eller ordföranden i den pedagogiska lednings- gruppen. antal lärare och lärarkompetens (utbildning och erfarenhet) En ansökan om att få starta en fristående skola måste betraktas som en avsiktsförklaring där sökanden bl.a. beskriver antalet lärare och vilken utbildning dessa är tänkta att ha. I vilken utsträckning sko- lans lärare har erforderlig kompetens och utbildning prövas första gången vid den tillsyn som gör under andra verksam- hetsåret. En fristående skola skall erbjuda skolhälsovård för sina skolelever. Det kan ske genom att skolan gör ett avtal med kommunen om att få anlita den skolsköterska och den skolläkare som finns för de kommunala skolorna eller på annat sätt. Skyldigheten gäller numera även förskoleklasseleverna. Även för modersmålsundervisning är det vanligt att den fristående skolan köper tjänster från kommunen. Skyldigheten gäller inte för förskoleklasselever. Sökanden skall lämna uppgift om läge, kommun- eller stadsdel, planerad yta, planerade speciallokaler. Sökanden ska också redovisa vilka kontakter som tagits och vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den tilltänkta skolan har lokaler vid skolstarten. Även miljö- och hälsovårdsmyndigheter skall ha godkänt lokalerna före tillträde. har skärpt kraven på lokaler bl.a. mot bakgrund av att av de godkända skolorna i en ansökningsomgång startar. Det skäl som oftast anges är att huvudmannen inte funnit lämpliga lokaler för sin skolverksamhet. En realistisk budget måste presenteras. Detta förutsätter en kon- takt med kommunen där skolan skall ligga för att höra hur resur- serna till skolorna fördelas. Speciellt om elevantalet är litet måste budgetunderlaget granskas extra noga med tanke på att skolans varaktighet och stabilitet måste säkerställas. I underlaget till beslut redovisas varje kommuns yttrande i kort sammandrag. gör en sammanfattande bedömning av om skolan upp- fyller villkoren för godkännande/statlig tillsyn samt om skolan skall förklaras berättigad till bidrag med hänsyn till eventuella påtagliga negativa följder för kommunens skolväsende. återtar vissa sökanden sin ansökan. För ansökningar om att starta fristående grundskolor har de senas- te åren varje ansökningsomgång från 10 av ären- dena om godkännande och rätt till bidrag avskrivits under hand- läggningens gång. Mellan av ärendena har avslagits främst p.g.a. att inte funnit det säkerställt att skolan kommer att kunna ge en utbildning som motsvarar de kun- skaper och färdigheter som en skola skall ge eller att sökanden t.ex. har bristande kunskaper om det svenska skolväsen- det. Antalet fristående skolor som kommer igång med skolverksam- het är betydligt färre än antalet positiva beslut om godkännande och statlig tillsyn för fristående skolor. startade av de godkända fristående skolorna (alla skolformer) i beräknad tid. Så har det varit . Av 261 godkända grund- och gymnasieskolor som var berättiga- de att starta /2003 ansökte (113 skolor) om att få skjuta upp starten till /2004 enligt pressmed- delande från . Det är en ökning då ansökte om att få skjuta upp starten. Anledningar till att en skola inte kan starta som planerat uppges främst vara att skolan inte hittat lämpliga skollokaler eller på gym- nasienivå att elevunderlaget inte bedömts som tillräckligt. Om skolan inte startar uppskjuten start återkallas godkän- nandet av . återkallade godkännan- deenhet t.ex. 97 godkännanden för fristående grundskolor efter- som skolorna aldrig startat. Sökanden har möjlighet att överklaga beslut om avslag av ansökan. har även kommuner rätt att överklaga beslut. Varje beslut från kan således över- klagas av två parter, nämligen den sökande och lägeskommunen. När det gäller gymnasieskolor kan även näraliggande kommuner överklaga. Överklaganden skall ställas till Länsrätten i men lämnas till för yttrande. Yttrande från skall ske skyndsamt, inom högst , och i dessa ärenden har ett nära samarbete mellan den enhet som handlägger ärenden om fri- stående skolor och den juridiska enheten på utvecklats. I en C-uppsats vid juridiska institutionen vid univer- sitet har en genomgång gjorts av bl.a. överklaganden av beslut. –1999 har beslut som gällt cirka 60 huvudmän för fristående skolor varit föremål för överklaganden i domstol. har mellan ett till åtta överklaganden prö- vats. har mellan 13 till 15 överklaganden prövats. I uppsatsen har särskilt granskats de 39 mål som handlagts av Läns- rätten i (dit överklaganden övergått ). Av dessa 39 ärenden har tre av målen återförvisats till för ny prövning eller bifallits av Länsrätten medan övriga 36 mål har avslagits eller avvisats. Orsakerna till detta kan vara många, men i stor utsträckning tror jag att den myndighet som handlägger godkännandeärenden, , får ett gott betyg av domstolarna. Vissa förarbetsuttalanden har, enligt ovanstående C-uppsats, fått stor genomslagskraft i Kammarrättens och Länsrättens domar och ger en förvånansvärt god överblick av villkoren för godkännande av fristående skolor och har bekräftats i rättspraxis. I själva ordet skola ligger att det är fråga om en verksamhet för under- visning av elever i grupp, inställd på viss varaktighet och får inte vara av bara tillfällig karaktär. Undervisning enbart för barn som står under hans eller hennes vårdnad kan inte räknas som skola (prop. 1985/86:10 s. 29) En fristående skola skall icke godkännas om den inte är öppen för alla av skäl som inte kan accepteras i vårt demokratiska samhälle. För god- kännande förutsätts att utbildningen håller fullgod kvalitet vad gäller kunskaper och färdigheter. Detta innebär bl.a. att en fristående skola måste ha en godtagbar läroplan och kompetenta lärare (prop. 1991/92:95 s. 11) En allsidig bedömning av kvalitetskrav såväl i fråga om undervisning som ifråga om sociala och andra aspekter på skolverksamheten bör utgöra grunderna för ett beslut om godkännande. Därtill kommer en bedömning av skolans varaktighet och förmåga att överleva . Vid en ansökan är det självklart att en ekonomisk plan redovisas (prop. 1992/93:230 s. 68) Huvudregeln är att en godkänd fristående skola skall ha rätt till bidrag. Skäl för att neka bidrag skall vara att etableringen av en ny bidrags- berättigad skola medför påtagligt negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen (prop. 1995/96:200 s. 45). Utvärdering av handläggningen av fristående skolor har gjort en utvärdering (dnr 2002:3432) av sökandens uppfattning om ansökningshandlingarna, handläggningen och kontakten med handläggare på godkännande- enheten. Huvudmännen anser att det är relevant information de ska lämna till och att kontakten med handläggarna i huvudsak De som fått avslag anser att de haft för lite kontakt med sin handläggare och velat ha mer stöd i ansökningsförfarandet. Handläggningstiden anses av många som lång och tiden mellan beslut och skolstart för snäv. uppmanar därför sökan- den (på ) att komma in med ansökan före för att besluten skall kunna komma tidigare . 4.6Tillsyn av fristående skolor tillsyn över fristående skolor syftar till att garantera föräldrar och elever som väljer en fristående skola att skolans utbild- ning motsvarar de kunskaper och färdigheter som ges i motsvaran- de skolform i det offentliga skolväsendet samt att den fristående skoans allmänna mål och värdegrund överensstämmer med skol- lagen. Vid tillsynen görs även en bedömning av skolans varaktighet och stabilitet. Tillsynen är en kontroll som skall utmynna i ett ja eller nej till fortsatt godkännande respektive rätt till bidrag. Tillsynen är där- emot inte någon fullständig utvärdering av skolans kvalitet utöver bedömningen om grundkraven är uppfyllda eller inte. Det är den enskilda skolans ansvar att utvärdera sin verksamhet. Tillsynen genomförs första gången under det andra verksamhets- året och därefter har tillsynen, , främst skett på före- kommen anledning, till exempel en anmälan till . En sådan riktad tillsyn kan vara begränsad till en viss fråga eller om- fatta hela skolans verksamhet. Tillsynen består av dokumentstudier, intervjuer och besök på sko- lan. Besöket omfattar en och genomförs av minst två undervisningsråd på . Lägeskommunen informeras om att tillsyn sker. Det material som skall skickas in till före besöket är detsamma som vid ansökan men är vid tillsynstillfället inte längre avsiktsförklaringar eller planeringar utan faktiska redo- visningar av verksamhetens innehåll och organisation. Exempel på material som skall sändas in är verksamhetsberät- telse, årsredovisning, kvalitetsredovisning enligt bestämmelserna i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsen- det, beskrivning av lärares och rektors utbildning och yrkeserfaren- het, schema och klassorganisation, elevantal samt sammanställningar av resultat från nationella, kommunala eller andra prov samt ev. betygssammanställningar. Om förändringar skett efter att skolan godkänts skall även sådana dokument sändas in. Vid tillsynen kontrolleras huvudmannens rättskapacitet och verk- samhetens stabilitet liksom skolans antagningsvillkor och urvals- grunder. För kompletterande utbildningar gäller att elevavgifterna skall vara skäliga i förhållande till utbildningens karaktär. Vid besöket granskas även lokaler, utrustning och läromedel. Framför allt är det utbildningens resultat som granskas. Företrä- dare för skolans huvudman, skolledning, personal, föräldrar och elever intervjuas och lektionsbesök genomförs. Stor vikt läggs vid lärarnas kompetens. En fördjupad utredning kan bli nödvändig om tillsynen inte gett tillräckligt beslutsunderlag t.ex. om tveksamhet uppstår huruvida skolans undervisning präglas av saklighet och allsidighet. Riktlinjer har utarbetats för tillsyn av utbildningen vid fristående skolor för skolpliktiga och för fristående gymnasieskolor (dnr 97:2455) samt för fördjupad utredning av undervisningens saklig- het och allsidighet (dnr 94:2163). Riktlinjerna utgår från förarbeten om fristående skolor samt från gällande lagar och förordningar. Efter besöket granskas de uppgifter som framkommit och bildar underlag för beslut. Huvudmannen får tillfälle att granska den rapport som skrivs i dess beskrivande delar. Därefter görs Skolver- kets bedömning och beslut fattas. Om skolan får föreläggande att rätta till brister får skolan på sig att redovisa vilka åtgärder man avser att vidta med anled- ning av beslutet. Kopia av beslut och rapport skickas för kännedom till kommunen där skolan är belägen. granskades 77 skolor, många av dem riktade till- syner. Av skolorna fick 47 skolor förelägganden om att rätta till brister i verksamheten. Föreläggandena har framför allt gällt kvali- tetsredovisningarna men också lärarkompetens, elever med behov av stöd, skolans samverkan med hem och samhälle, skolans ekono- mi, rektorsfunktionen, lokaler och utrustning samt saklighet och allsidighet i undervisningen. För fem grundskolor och en gymna- sieskola har därefter godkännande och rätt till bidrag återkallats då bristerna inte åtgärdats. Nedan redovisas det totala antalet fristående skolor som ingår i tillsynsverksamhet. Totalt antal verksamma fristående skolor (huvudmän) som omfattas av tillsyn 2001/2002 – varav 338 även med förskoleklass –varav tre även med förskoleklass –varav 10 även med gymnasiesärskola – varav tre även med gymnasieskola Kompletterande utbildningar1) 2) 1)Inkl. utbildningar med enbart statlig tillsyn. 2)Antal skolor med kompletterande utbildningar är 94. /2003 har 53 fristående grundskolor, en fristående sär- skola, 54 fristående gymnasieskolor och två fristående gymnasie- särskolor totalt 110 nya fristående skolor startat enligt pressmed- delande från . Totalt finns /2003 således 775 verksamma fristående skolor i . I statliga utredningar , så som det kommer till ut- tryck i skolberedningar, betänkanden och propositioner, finns en förståelse för behovet av att ta tillvara olika pedagogiska inriktningar och sätt att undervisa i enskilda/fristående skolor – under förut- sättning att skolorna når målen för en god skola och att stat och kommun värnar om (säkerställer) att utbildning för alla elever i lan- det är likvärdig. har själva rätten att välja skola till- kommit som argument för fristående skolor men också att den rät- ten i sin tur ses som ett av sätten att höja kvalitén och öka resurseffektiviteten inom skolväsendet. Ikapitel 1 i detta PM, redovisas översiktligt historik kring fri- stående skolor, aktuella utredningar samt de nya bestämmelser för fristående skolor som tillkommit . Författnings- bestämmelserna skiljer sig åt mellan olika typer av fristående skolor vilket redovisas i översikter i kapitlet. De flesta reglerna i skolförfattningarna gäller bara för det offent- liga skolväsendet. Fristående skolor däremot verkar inom ramen för fri företagsverksamhet eller fri föreningsverksamhet. I1 kap. 3 § skollagen definieras fristående skolor som Vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna kan det finnas sko- lor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer... Markeringen vid sidan av kännetecknar även det sätt på vilket fristående skolor regleras i skolförfattningarna. De regler som gäller för de fristående skolorna finns huvudsakligen i 2 a kap., 2 b kap. och 9 kap. skollagen. För att garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet skall alla skolor, oavsett huvudman, ha jämförbara ekono- miska villkor. Villkoren för tillstånd, rätt till bidrag och tillsyn för de olika typerna av fristående skolor beskrivs i kapitel två. De skolor som beskrivs är enskild förskola och enskilt fritidshem, fristående för- skoleklass, fristående grundskola och särskola, fristående gymna- sieskola och gymnasiesärskola, internationella skolor, riksinternat- skolor samt kompletterande utbildningar. Omfattningen av dessa skolor i landet i absoluta tal och i procent redovisas för /2002. Fristående skolor skall följa de allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolorna får inom denna ram ha en konfessionell inriktning. Det är dock inget krav att följa de nationella läroplanerna, de nationella kursplanerna eller tim- planerna så länge utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdig- heter som ges i det offentliga skolväsendet. Ipraktiken följer dock de flesta fristående skolor både de natio- nella läroplanerna och de nationella kursplanerna. skolor som har en egen läroplan (t.ex. ) eller egna ämnen vilket är tillåtet så länge utbildningen inte strider mot skollagens och läroplanernas allmänna mål och värdegrund. Vid sidan av läro-, kurs- och timplaner finns åtskilliga andra bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet men inte för fristående skolor. Så gäller t.ex. inte de skolformsvisa förord- ningarna grundskoleförordningen, särskoleförordningen, gymna- sieförordningen, gymnasiesärskoleförordningen eller specialskole- förordningen för fristående skolor annat än där så särskilt anges. Istället finns ett begränsat antal bestämmelser samlade i en sär- skild förordning om fristående skolor.