sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi föreslår att en satsning på statligt stöd till produktion av när- radio och lokal-TV skall genomföras. Det är viktigt att minori- teternas och invandrarnas egna organisationer och närradio- föreningar engageras i detta arbete. Satsningen bör ske i form av en begränsad försöksverksamhet. Det närmare beslutet om satsning- ens inriktning bör kunna dra nytta av den kartläggning och analys av medier som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter som genomför på regeringens uppdrag. För- söksverksamheten bör samordnas av i samverk- an med språkvården. Teckenspråkets ställning skall klarläggas Teckenspråket är modersmål för de barndomsdöva. Det framförs ofta att som första land i världen erkände teckenspråket som de dövas första språk . I beslutet framhöll regering och riksdag att de barndomsdöva måste vara tvåspråkiga för att fungera sinsemellan och ute i samhället. fastslogs den nya läroplanen för specialskolan och där fastställdes att skolans under- visningsspråk är teckenspråk och svenska. Från statens sida har teckenspråkets ställning även bekräftats på ett mer indirekt sätt genom att olika former av ekonomiskt stöd ges till teckenspråks- relaterad verksamhet. Teckenspråkets ställning som språk – dock ej minoritetsspråk – bekräftades även av . På så sätt kan man säga att det är fastslaget i att tecken- språket är ett eget språk. finns det inget beslut om vilken legal ställning tecken- språket skall anses ha i . I det minoritetspolitiska beslutet ingick inte teckenspråket. har i ett tillkänna- givande till regeringen sagt att det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över. Vi menar att det är viktigt att klarlägga vilken ställning tecken- språket skall ha i . Det finns flera faktorer som talar för att teckenspråket borde betraktas som ett nationellt minoritetsspråk. Enligt uppgift från avser regeringen att med anledning av tillkännagivande tillsätta en utredning. Vi anser att det skall ingå i denna utrednings uppgifter att utreda och klarlägga teckenspråkets ställning samt att lämna förslag med syfte att stärka dess ställning. Det är viktigt att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket tillgodoses. Under vårt utredningsarbete har det pekats på olika problem och behov kring teckenspråket. Bland annat har det framkommit att det råder brist på teckenspråkslärare. Teckenspråket är ett språk som liksom andra språk är i behov av språkvård för att både kunna bevaras och utvecklas. Det har pekats på bl.a. behovet av fortsatt teckenspråksforskning samt doku- mentation av både gamla och nya tecken. Vi föreslår att insatser skall vidtas för att stärka och utveckla teckenspråket och tillgodose de dövas och hörselskadades rättig- heter. Även frågor om bl.a. teckenspråksforskning och utbildning av teckenspråkslärare bör behandlas i samband med utredningen av teckenspråkets ställning. I kapitlen om språkvårdens framtida upp- gifter och organisation lämnar vi förslag om språkvårdande insatser för teckenspråket. Tillgången till TV-sändningar på teckenspråket behandlas i kapitel 14. 7.4Engelska och andra främmande språk 7.4.1Attityder till användningen av engelska i Engelskan har en stark ställning i . Inställningen till använd- ningen av engelska varierar mellan åldersgrupperna. Av kommitténs enkätundersökning framgår att drygt en tredjedel () anser att man använder alltför mycket engelska i (se bilaga 2). En tidigare undersökning (Wingstedt 1998) visar på liknande resultat: ansåg att engelska används onödigt mycket i . I båda undersökningarna framkommer med andra ord att en majoritet inte anser att vi använder för mycket engelska i . I kommitténs enkätundersökning framkommer en tydlig tendens: ju yngre man är, desto mindre håller man med om att vi använder för mycket engelska i . i den yngsta åldersgruppen håller helt med om att vi använder för mycket engelska. I den äldsta åldersgruppen anser drygt hälften att det används för mycket eng- elska. I intervjudelen av kommitténs attitydundersökning är det främst användningen av engelska ord och uttryck som uppmärksammas. Vad gäller den ökade användningen av engelska inom exempelvis näringslivet och forskningen pekar många av de intervjuade på att det kan finnas problem med att använda engelska; bl.a. sägs att det är svårt att nyansera sig och uttrycka sina känslor på ett annat språk. Flera tror att engelskan, i mindre eller större utsträckning, kommer att ta över allt mer. I och med första läroplan (1962) blev engelska ett obligatoriskt ämne för alla (se bl.a. Språk – Kursplaner, betygs- kriterier och kommentarer, 2000). är betyg i engelska från en förutsättning för att en elev skall få läsa ett nation- ellt program i gymnasieskolan. (Se vidare bilaga 6.) I propositionen En ny läroplan (prop. 1992/93:220) betonades att det ökande internationella samarbetet skärper kraven på bredare och bättre språkkunskaper. Den nya läroplanen för innebär en förstärkning av de övriga moderna språkens ställning i : ett obligatoriskt språkval infördes kommunerna blev skyldiga att erbjuda undervisning i minst två av ämnena tyska, franska och spanska tiden för studier av språk inom språkvalet ökade med en möjlighet att läsa ytterligare ett språk inom ramen för det som benämns elevens val år 8 och 9 infördes. Alla grundskoleelever läser engelska. Vidare har alla grundskole- elever skyldighet att göra ett språkval år 6 eller 7 (detta varierar mellan olika skolor). För de allra flesta bör språkvalet enligt reger- ingen inriktas på möjligheten att studera ett andra främmande språk utöver engelska. Förutom tyska, franska och spanska får finska och samiska erbjudas som språkval. Även andra språk får erbjudas som språkval om eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan. Enligt grundskole- förordningen skall inom ramen för språkval även följande språk erbjudas om eleven och elevens vårdnadshavare önskar det: det språk som eleven har rätt till modersmålsundervisning i svenska respektive svenska som andraspråk Det obligatoriska språkvalet innebär att fler elever än tidigare läser ett andra främmande språk utöver engelska i . Andelen elever som läser en fullständig kurs i ett andra främmande språk har enligt (se bl.a. Språkvalet i , 2000) ökat från till av en årskull. av eleverna väljer ett andra främmande språk år 6 eller 7. En knapp fjärdedel av dessa elever avbryter dock sina språkstudier och väljer svenska/engelska i stället. Det nya språket spanska har mottagits väl av eleverna och ökar kontinuerligt. Enligt (Språken i och gymnasieskolan, 2000) har språkvalet svenska/engelska i alltför hög grad fått karak- tär av ett uppsamlingsämne för elever med vitt skilda behov och förutsättningar. Undervisningstiden för språkvalet har genom den nya läroplanen utökats , men enligt kan effekten av denna förstärkning ha reducerats, bl.a. på grund av organisationen kring den tidigare starten och det breddade elev- underlaget. Antalet elever som läser språk inom ramen för elevens val är litet (). Inom gymnasieskolan är engelska ett kärnämne. Därmed ingår det som obligatoriskt ämne i alla programmen. De övriga moderna språken i gymnasieskolan kan förekomma i olika sammanhang i programstrukturerna: som karaktärsämnen, inom det gemensamma blocket i inriktningarna eller bland de valbara kurserna. (Se bi- laga 6.) presenterade statistik (Barnomsorg och skola i siffror) som visar att andelen elever som läser andra moderna språk än engelska i gymnasieskolan sjunker. Enligt Skol- verket fortsätter eleverna i mindre utsträckning med det främ- mande språk de påbörjat studier i på . Färre elever välj- er att läsa ett tredje främmande språk. Främst är det tyska som minskat. På andra nationella program än det naturvetenskapliga och det samhällsvetenskapliga är det ovanligt att läsa andra moderna språk än engelska, men även där har språken minskat. för lärarna i moderna språk (LMS) har genom- fört en undersökning på gymnasieskolor (se bl.a. 2001). Denna visar att eleverna inte läser mer språk än vad som är ob- ligatoriskt. Eleverna anger olika orsaker till detta, men de vanligaste svaren är att språken innebär mycket arbete, att de inte krävs för att komma in på och att eleverna inte tror att de behöver språkkunskaper i sina kommande yrken. LMS pekar på att antag- ningssystemet till högskolan inte premierar avancerade studier, såsom fördjupningar i moderna språk. Det finns elever som av be- tygstaktiska skäl väljer att börja studera ett nytt språk på gymnasie- skolan i stället för att fortsätta studierna i det språk som man läste på . I betygssystemet räknas poängen lika oavsett om det är ett nybörjarspråk eller ett fortsättningsspråk. LMS anför också att engelskans dominans är ett problem. Man framhåller vikten av kunskaper i andra främmande språk än engelska för att vi skall få impulser från andra områden än engelskspråk- iga. Attityder till språkundervisning i skolan Stödet för engelska som obligatoriskt skolspråk är i princip full- ständigt. Av vår enkätundersökning framgår att nästan alla () anser att samtliga elever bör läsa engelska i skolan åtminstone någon period. För de övriga moderna språken är motsvarande siffror för tyska, för franska, för spanska och för andra språk. Tyskan har ett tämligen starkt stöd bland de äldre men ett mindre stöd bland dem som är . Som har beskrivits i kapitel 3 finns i ett antal skolor där undervisningen i olika grad sker på främmande språk (), i första hand engelska. Av vår enkätundersökning framgår att drygt hälften anser att det inte borde finnas fler skolor med undervisning på engelska, medan anser att det borde finnas flera sådana. Den yngsta åldersgruppen är mest positiv till skolor av detta slag. I attitydundersökning (Attityder till skolan 2000) framkommer att andelen som tycker att andra språk än engelska är viktiga ämnen har minskat , både bland elever, allmän- het och föräldrar. Minskningen var bland ele- verna och bland allmänheten. Attityderna till engelska har inte förändrats nämnvärt. ansåg av eleverna, av allmänheten och av skolbarnsföräldrarna att det är absolut nödvändigt eller mycket viktigt med bra kunskaper och färdigheter i andra språk än eng- elska. Detta placerar språken på nästa sista plats, före religions- kunskap. Engelska däremot placeras på första plats av eleverna och på andra plats (efter svenska) av allmänheten och föräldrarna. Re- sultaten för engelska är (elever), (allmänhet) respektive (föräldrar). Det är fler flickor än pojkar som tycker att språk- en är viktiga. När det gäller synen på hur väl skolan lyckas ge bra kunskaper i olika ämnen så har eleverna en mycket ljusare syn än allmänheten och föräldrarna. Även här är resultaten betydligt mer positiva för engelska än för de andra språken. av eleverna tycker att skol- an lyckas mycket bra eller ganska bra med att ge kunskaper och färdigheter i de moderna språken. av allmänheten och av skolbarnsföräldrarna tycker att skolan lyckas i mycket eller ganska stor utsträckning. Motsvarande tal för engelska är (elever), (allmänhet) och (föräldrar). har i sitt förslag till handlingsprogram för svenska språket anfört att det behövs mer undervisning i främ- mande språk – utöver engelska – i det framtida . Språkutbildning vid universitet och högskolor Det finns utbildning i ca 35 moderna språk vid svenska universitet och högskolor. Enligt (Årsrapport ) svarar undervisningen i dessa mot av den totala verksamhet- en. Många av dem som läser språk gör det inom ramen för en lärar- utbildning. Nästan hälften av det totala antalet språkstudenter finns i ämnet engelska. har språkens ställning vid universitet och högskolor försvagats. För vissa språk har minskningen i student- antal varit kraftig. Enligt sjönk antalet helårs- studenter i språkutbildning /98–1999/00 , trots att det totala antalet studenter ökade med . För vissa språk har minskningen varit dramatisk. Det gäller t.ex. tyska som minskat , ryska och franska som minskat . När det gäller utvecklingen av det totala antalet registre- rade studenter under läsåren kan för ämnet tyska konstateras att det skedde en ökning av antalet studenter under läsåren runt Sve- riges inträde i den europeiska unionen, men att antalet nu har sjun- kit så att det är under de antal som förelåg i början av 1990-talet.4 Intresset för att behärska främmande språk är relativt stort. Vår enkätundersökning visar följande siffror: engelska , tyska , franska , spanska och andra språk . Det bör observeras att intresset för spanska är tämligen högt med tanke på att det som skolspråk har kort tradition i . I intervjuunder- sökningen framkommer dock att inte alla tillfrågade anser att det finns behov av kunskaper i fler främmande språk än engelska. (Se bilaga 2.) I samband med det europeiska året för språk 2001 satsade stu- dieförbunden i tillsammans på ett gemensamt projekt – kultur – demokrati. För detta beviljades medel från EU. Projektet syftade till att inspirera vuxna till språkstudier. Det poängterade också folkbildningens pedagogik som utgår från indi- videns behov och den enskildes möjligheter att påverka och ta an- svar. visar statistiken att intresset för språken minskar inom folkbildningen. Hos studieförbunden har minskningen varit mar- kant för samtliga språk. sjönk antalet kurs- deltagare i t.ex. engelska , franska och tyska . Språkens andel av det totala antalet studietimmar har sjunkit från till . arrangerades sammanlagt 26 432 studiecirklar i språk. Fördelningen mellan de olika studie- förbunden framgår av tabell 7:1 4 /94: 4 751 studenter. /95: 4 654 studenter. /96: 5 108 studenter. /97: 5 223 studenter. /98: 4 759 studenter. /99: 4 332 studenter. /2000: 4 117 studenter. (Källa: .) Det mångspråkiga SOU 2002:27 Källa: Studieförbundens samlade verksamhet 2000. Det finns naturligtvis olika orsaker till att efterfrågan på språk- kurser inom studieförbunden har minskat. Bland annat fångas en del av behovet in på annat sätt. Till exempel anordnas numera ut- bildningar på uppdrag från arbetsgivare, vilka inte finns med i stati- stiken. Från har man dessutom pekat på att deltagaravgifterna har ökat. har till kommittén framfört att man ser allvarligt på att de offentliga bidragen minskat väsentligt . Det lägre offentliga stödet och då framför allt de vikande kommunbidragen innebär att det är tvek- samt om studieförbundsverksamhet kan anordnas i hela landet. – studieförbundens intresseorganisation – samlar sedan en följd av år in uppgifter över studieförbundens eko- nomiska redovisning. Under uppgick del- tagarintäkternas andel till . Motsvarande siffra var . De ökade deltagaravgifterna kan enligt medföra svårigheter för betalningssvaga grupper att delta i verksamheten och därmed motverka ett av folkbildningens syften, nämligen att nå utsatta grupper. Som en del av Europeiska året för språk 2001 har en undersök- ning av språkkunskaperna i gjorts på uppdrag av EU (Europeans and Languages, 2001). I undersökningen uppgav av de svarande i att de kan ett annat språk utöver sitt modersmål. Denna siffra är högre endast i , Neder- länderna och . Det främmande språk som svenskar uppger sig kunna mest är engelska (). Därefter kommer tyska () och franska (). Av de svenska deltagarna i undersök- ningen anser att det är nyttigt att kunna ytterligare ett språk. De faktorer som oftast nämns som motiv för svenskar att lära ett nytt språk är att man använder det vid semester utomlands och att man känner personlig tillfredsställelse. Brist på motivation, inte tillräckligt med tid att studera och för få tillfällen att använda språket tillsammans med människor som talar det är de tre huvud- sakliga faktorer som avhåller människor från att lära ett annat språk. Emellertid skulle av svenskarna vara klart mer positiva till fler språk om kurserna var gratis. Tre fjärdedelar av svenskarna har lärt sitt första främmande språk i . Av svenskarna anser att alla inom EU borde kunna tala engelska (EU- genomsnittet är ). Att alla borde kunna tala två språk förutom sitt modersmål anser , vilket ligger under EU-genomsnittet (). Av den minoritet av svenskarna som inte talar något annat språk än sitt modersmål önskar ofta att de kunde tala fler språk. Vårt förslag: De moderna språkens ställning inom svensk utbild- ning skall stärkas. Kunskaper i engelska och andra främmande språk är viktiga från många olika utgångspunkter. För den enskilde individen är de en nyckel till andra kulturer och till möten med människor i andra länder. Att lära sig ett främmande språk kan öka ens självförtro- ende. För samhället är det viktigt att medborgarna har goda språk- kunskaper för att vi ska klara de krav som den ökande inter- nationaliseringen innebär. Inom näringsliv, forskning, förvaltning, utbildning, organisationsliv m.m. behövs medarbetare med goda kunskaper i både engelska och andra språk. Exempelvis är det för svensk exportindustri viktigt att kunna rekrytera medarbetare med breda språkkunskaper och kulturkompetens. har till kommittén framfört vikten av goda kunskaper i både eng- elska och andra moderna språk, främst tyska, franska och spanska. För förvaltningen har kunskaper i olika EU-språk blivit viktigt. Den som har språkkunskaper kan lättare flytta mellan olika länder och utnyttja de fördelar som EU-medlemskapet erbjuder. EU har som sitt språkpolitiska mål angivit att alla unions- medborgare förutom sitt eget modersmål skall behärska två andra europeiska språk. Detta är enligt kommitténs mening ett bra mål som bör gälla även för den svenska språkpolitiken (se kapitel 16). Attitydundersökningar visar att engelska har ett starkt stöd och att vi i har en stor tilltro till att det räcker med kunskaper i engelska. De utvecklingstendenser som finns inom gymnasieskol- an, högskolan och folkbildningen när det gäller intresset för studier i andra främmande språk är oroande, men undersökningar visar att det trots allt finns intresse för att lära sig flera språk. Vi anser att det är viktigt att engelska och de övriga moderna språken ges en stark ställning i hela utbildningsväsendet och att folkbildningen fortsatt ges resurser som möjliggör ett bra utbud av språkkurser och en satsning på att locka nya deltagare till dessa kurser. För engelskans del handlar det om att behålla en förhåll- andevis starkare position. För de övriga moderna språken – i första hand tyska, franska och spanska – handlar det om att stärka deras ställning, särskilt inom gymnasieskolan. Vi menar att det behövs ett omfattande arbete för att peka på vikten av goda kunskaper i både engelska och andra moderna språk. Detta är en uppgift för olika delar av samhället. och har båda redan uppmärksammat frågan. Även från folkbildningens sida har frågan uppmärksammats. De moderna språkens problem skall undersökas Det är viktigt att undersöka orsakerna till och konsekvenserna av de iakttagna problemen för språken inom svensk utbildning. Vi föreslår därför att dessa problem utreds av inblandade parter i syfte att stärka de moderna språkens ställning. Frågan bör även beaktas av den kommande läroplanskommittén. De moderna språkens ställning inom skall stärkas har en satsning genomförts på de moderna språk- en i . Detta har varit positivt. Det obligatoriska språk- valet gör att fler elever än tidigare börjar läsa ett andra främmande språk. Men några elever i hoppar av från sina språkstudier. Det är viktigt att skolorna vidtar åtgärder för att motverka dessa avhopp och att följer upp frågan. Elever med utländsk bakgrund väljer i mindre utsträckning tyska, franska eller spanska i språkvalet. De är också över- representerade bland avhopparna. Enligt vår mening bör det under- sökas om språkundervisningen i alltför hög grad utgår från att elev- erna har svenska som modersmål så att den missgynnar elever med annat modersmål. Detta måste i så fall åtgärdas. Även andra förändringar bör kunna övervägas för att minska av- hoppen från språkvalet. har t.ex. pekat på att även elever inom språkvalet bör kunna få betyg för steg 1 i kursplanen för moderna språk om målen för steg 2 inte nås. är det endast elever som läser ett modernt språk inom ramen för elevens val som får betyg för steg 1.5 Vi menar att de ursprungliga intentionerna med språkvalet skall betonas, dvs. att språkvalet för de allra flesta skall inriktas på möj- ligheten att studera ett andra främmande språk. Detta har även pekat på. Det är inte rimligt att elever som har goda förutsättningar att läsa ett främmande språk inte gör detta. Det framstår mot den bakgrunden som olyckligt att så många inte fullföljer sina studier i moderna språk, och det är viktigt att vidta åtgärder mot avhoppen. För att öka antalet elever som väljer att läsa ett andra främmande språk och för att minska avhoppen måste språkundervisningen ges goda förutsättningar, t.ex. genom kompetensutveckling för lärare i moderna språk och pedagogiskt utvecklingsarbete. Regeringen har i den senaste budgetpropositionen (2001/02:1) gjort bedömningen att förstärkningar av språkundervisningen i främst skall ske genom utvecklingsarbete. (Se även bilaga 3 där det pekas på behov av reformering engelskundervisningen för att bättre an- passa den till dagens situation.) 5 Kursplanerna i språk är utformade i sju steg som bygger på varandra (se bilaga 6). De moderna språkens ställning inom gymnasieskolan skall stärkas I gymnasieskolan har en kombination av olika faktorer, bl.a. inslag- en av valfrihet, meritvärderingssystemet och antagningssystemet till högskolan, medfört att många elever inte väljer att fördjupa sig i andra moderna språk än engelska. Dagens gymnasieskola bygger på att eleverna själva till stor del skall välja kurser. I det fortsatta utvecklingsarbetet för gymnasie- skolan är det en viktig fråga i vilken mån som studier i moderna språk skall vara obligatoriska. Enligt vår bedömning bör inslaget av språkstudier öka. Inom samtliga program på gymnasiet finns möjligheten att stud- era ett modernt språk. har flera pekat på att de reella möjligheterna att läsa språk kan vara begränsade för eleverna på de program där moderna språk inte är obligatoriska. Det kan gälla t.ex. att valmöjligheterna är begränsade eller att schemat lägger hinder i vägen. I samband med att allt fler kommuner startar gymnasieskol- or blir gymnasieenheterna allt mindre och svårigheter kan uppstå vad gäller utbudet i moderna språk. Det nuvarande regelverket uppmuntrar inte gymnasieeleverna att gå vidare med sina språkstudier. Eleverna får inte räkna fördjupade språkstudier som en merit vid antagning till högskolan. Det individuella valet innehåller på många skolor ämnen som av elever- na upplevs som lättare än språk. Vid antagning till högskola räknas alla poäng lika och man kan förmoda att flera elever väljer kurser som kräver mindre arbetsinsats. Genom att nybörjar- och fortsättningsspråk har samma värde när det gäller antagningsregler till högskolan har vissa elever ansett att det har lönat sig att börja om från början med sina språkstudier. Vi menar att det skall finnas incitament för eleverna att på gymnasieskolan fortsätta studierna i det språk som man läste i . Regeringen har i högskolepropositionen (2001/02:15) angett att man avvaktar förslag innan några eventuella förändringar av tillträdesreglerna och meritvärderingssystem före- slås. Vi anser att det finns en uppenbar risk i dagens gymnasieskola att elever som vill fortsätta med studier på högskolenivå anpassar sig till högskolans antagningssystem och väljer kurser i syfte att få så höga gymnasiebetyg som möjligt. Detta innebär att få elever kommer att fördjupa sig i de moderna språken. Vi föreslår därför att följande förändringar skall genomföras: För gymnasieskolans meritvärderingssystem skall inriktningen vara att längre kurser där elever fördjupar sig och når långt i sina språkstudier skall räknas som betygsmässigt viktigare än kurser där eleverna inte hinner fördjupa sig i ett språk. Antagningssystemet till högskolan bör vara utformat så att för- djupade språkstudier premieras.