sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Däremot måste man ta hänsyn till vilka möjligheter små företag har att leverera in mervärdesskatt på belopp där beställaren av någon anledning dröjt med att betala fakturan. Längre redovisningsperioder kanske kunde vara en lösning för små företag och ensamföretagare. 11.4 Tidpunkten för bestämmande av skattesats Enligt förslaget, som här helt bygger på direktivet, ska tillämpningen av rätt skattesats vid framtida skattesatsförändringar knytas till redovisningstidpunkten, och inte som till tidpunkten för skattskyldighetens inträde. Detta nödvändiggör (se även här yttrandet från i ) att redovisningstidpunkten kan fastställas exakt, och i enlighet med den modell som utredningen föreslår. Däremot skulle en sådan anknytningspunkt för att bestämma rätt skattesats vid kommande skattesatsändringar inte kunna fungera om redovisningstidpunkten, som , knyts till bokföringsregler, eller överhuvudtaget om de redovisningsskyldiga ges en valfrihet när det gäller redovisningstidpunkt. I sådant fall skulle uppenbarligen stor osäkerhet uppkomma om vilken skattesats som kan tillämpas. 11.5 Betalnings- och redovisningsskyldighet för felaktiga debiteringar EBM hänvisar till det yttrande som avgetts av Östra avdelningen med följande lydelse. Ett av syftena med de föreslagna bestämmelserna om redovisningstidpunkt, förslaget om reciprocitetsprincipen och regeln om betalningsskyldighet för felaktiga debiteringar är att tillgodose kontrollaspekterna. Bestämmelsen om betalningsskyldighet inte bara för den beskattningsbara personen utan även den som anger skattebeloppet i fakturan är obligatorisk enligt direktivet. Syftet med denna bestämmelse är enligt utredningen att motverka skattebedrägeri. Förslagen kommer att försvåra men inte förhindra utnyttjandet av falska fakturor för att erhålla avdrag för ingående skatt. Hela upplägget med falska fakturor är ofta nämligen att ställa ut denna typ av fakturor från bolag som skall tömmas eller redan tömts på tillgångar och där bolagets företrädare utgörs av målvakter eller icke identifierbara personer. Avslutningsvis anser samfundet att det inte skall införas någon regel som ålägger en person, som felaktigt har debiterat moms, en skyldighet att redovisa och betala denna till staten. En sådan regel fyller endast funktionen att motverka direkt brottsliga förfaranden. Regler vars enda avsikt är att bekämpa brott hör inte hemma i skattelagstiftningen. Samfundet anser inte att en bestämmelse som ålägger en person, som felaktigt debiterar mervärdesskatt, en skyldighet att redovisa och betala beloppet till staten skall införas. En sådan skyldighet har endast till uppgift att motverka bedrägeri och bör inte träffa beskattningsbara personer som försöker följa gällande bestämmelser men som av misstag anger mervärdesskatt på sin faktura. Myndigheterna har genom lag utrustats med ett antal verktyg, exempelvis möjligheten att göra revision av ett bolag etc., vilket måste anses tillräckligt. Det kan inte vara motiverat att införa skatteregler till nackdel för personer, som utan uppsåt råkar göra fel i sin verksamhet, enbart i syfte att motverka rent brottsliga förfaranden. Mot bakgrund av att en köpare saknar avdragsrätt för felaktigt debiterad mervärdesskatt beaktar inte heller föreslagen bestämmelse principen om reciprocitet. Om en betalningsskyldighet införs motsvarande den av utredningen föreslagna 1 kap. 1 a § 2 stycket ML torde transaktionen omfattas av lagens tillämpningsområde vilket, enligt samfundet, måste innebära att principen om reciprocitet skall beaktas. Samfundet anser givetvis inte att avdragsrätt skall medges för felaktigt debiterad mervärdesskatt men anser att ovanstående resonemang bekräftar samfundets påstående att den föreslagna regeln inte är förenlig med gällande principer inom skatteområdet. Betänkandets förslag till ändringar i skattebetalningslagen anger vem som skall registreras till mervärdesskatt. Bestämmelsen om registrering omfattar inte uttryckligen den som felaktigt anger utgående skatt på en faktura enligt 1 kap. 2 § 7. Det kan förekomma fall där en icke beskattningsbar person eller en person befriad från skatt enligt 9d kap. felaktigt anger skatt på en faktura. Det bör därför anges på vilket sätt sådana personer skall redovisa in den felaktigt angivna skatten. Det kan ske antingen genom att sådana personer skall registreras till mervärdesskatt och därmed skall redovisa skatten på det sätt som anges i 10 kap., alternativt genom att de skall redovisa in skatten på annat sätt. 12 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Förslaget innehåller förändringar som kommer att ha stor inverkan på många skattesubjekt. Länsrätten anser därför att det är viktigt att ikraftträdandetidpunkten skjuts tillräckligt långt fram i tiden för att nödvändiga anpassningar för företagen skall hinna göras och för att den fördjupade utredningen av redovisningsreglerna och ML skall kunna genomföras. Länsrätten noterar vidare att förslaget inte innehåller några övergångsbestämmelser. Länsrätten anser det viktigt att åtminstone föreskriva att äldre rätt skall gälla för förhållanden som inträffat före ikraftträdandet. Utredningen föreslår inget datum för ikraftträdande av nya regler. RSV vill understryka att vissa delar av förslagen kräver nya tekniska rutiner och omfattande förberedelseåtgärder. Det gäller särskilt förslaget att införa särskilda regler för små företag. Även informationsbehovet kommer att vara betydande. Också för de skattskyldiga kan i vissa fall förutses ett inte oväsentligt förberedelsebehov. Mot denna bakgrund krävs det en relativt innan beslutade nya regler kan träda i kraft. Betänkandet innehåller inget förslag till tidpunkt för ikraftträdande, och därför av naturliga skäl inga övergångsbestämmelser. FAR vill dock framhålla vikten av en noggrann översyn av de övergångsbestämmelser som behövs med anledning av de förändringar som genomförs. Ändringarna kommer, om de genomförs i enlighet med betänkandet, att innebära bl.a. följande. Lagen bör innehålla övergångsregler med anledning av de förändringar som genomförs. Skattskyldiga subjekt blir skattebefriade skattskyldiga kommer att bli befriade från mervärdesskatt. Övergångsbestämmelserna bör därför reglera vad som gäller beträffande jämkningsskyldigheten enligt 8a kap. om ett sådant tidigare skatteskyldigt subjekt erhållit avdrag för mervärdesskatt för investeringar i verksamheten. Då sådana skattskyldiga övergår till att använda investeringsvarorna i en mervärdesskattefri verksamhet p.g.a. omständigheter de inte råder över, dvs. lagstiftarens åtgärder, bör de inte heller tvingas att jämka. Sådana övergångsbestämmelser bör dock endast gälla investeringar fram till före ikraftträdandet för att minska risken för att bestämmelsen utnyttjas fram till ikraftträdandet för att få avdrag för ingående skatt på investeringar utan någon därpå följande jämkningsskyldighet. Motsvarande problem föreligger dock inte vid en eventuell överlåtelse av investeringsvaran, eftersom jämkningsbestämmelserna förelegat för investeringen. Förslaget kan också innebära problem om en fastighetsägare hyr ut en byggnad till någon som varit skattskyldig och därvid låtit registrera sig för frivillig skattskyldighet, och hyresgästen sedan genom lagändring blir ett skattefritt subjekt. Frågan är om den frivilliga skattskyldigheten i så fall upphör automatiskt, och om eventuell jämkningsskyldighet utlöses för den ingående skatt som fastighetsägaren dragit av på gjorda investeringar för lokalerna. Det är i dessa fall lagstiftarens och inte fastighetsägarens egna åtgärder som medför att uthyrningen är skattepliktig. Även här kan den gemenskapsrättsliga principen om skydd för berättigade förväntningar bli aktuell. Möjligen skulle en bestämmelse kunna införas som motsvarar övergångsbestämmelserna p 7 till SFS 2002:1004. Jämkning skulle då inte ske om den frivilliga skattskyldigheten upphör att gälla på grund av de nya bestämmelserna. Skattebefriade subjekt blir skattskyldiga På motsvarande sätt kommer subjekt som är undantagna från skatteplikt att bli skattskyldiga för mervärdesskatt, t.ex. ideella föreningar med dansbaneverksamhet. Dessa subjekt bör omfattas av den positiva jämkningen i 8a kap. I detta sammanhang vill vi även uppmärksamma behovet av övergångsregler eftersom förändringen torde innebära att vissa föreningar kommer att börja bedriva skattepliktig verksamhet och andra kommer att bedriva verksamhet som blir skattefri. Utredningen föreslår inget datum för ikraftträdande av sina förslag. RF understryker att för det fall trots allt vidtar eventuella förändringar av mervärdesskattereglerna som berör den ideella sektorn måste ikraftträdandet ligga långt fram i tiden. Precis som utredningen konstaterar krävs omfattande insatser för information, kompetensutveckling och utformande av rutiner både hos skattemyndigheter och i den ideella sektorn. 12.6Folkbildningsförbundet, , , ax och samt Eventuellt införande av förslagen Utredningen föreslår inget datum för ikraftträdande av sina förslag. understryker att förslaget om att slopa undantaget för mervärdesskatt för ideella föreningar inte ska genomföras. Om detta trots allt sker betonar vi, liksom den tidigare referensgruppen, att eventuella förändringar av mervärdesskattereglerna för ideella föreningar måste ske med mycket god framförhållning. Avsevärd tid från beslut till ikraftträdande måste ges för information, kompetensutveckling och utformande av rutiner både hos skattemyndigheter och i den ideella sektorn. - Om utredningens förslag verkställs att en väl tilltagen övergångsperiod för att svenskt föreningsliv ska kunna vidta åtgärder som ett genomförande av utredningens förslag innebär för möjligheterna att bedriva ett föreningsliv utan att riskera att ovetande blir anklagade för skattebedrägeri p.g.a. missförstånd, okunnighet m.m. I detta krav ligger självklart ett omfattande informationsprogram från skattemyndigheten om hur förslagen drabbar varje enskild klubb. understryker att eventuella förändringar av mervärdesskattereglerna för ideella föreningar måste ske först efter god framförhållning. Avsevärd tid från beslut till ikraftträdande måste ges för information, kompetensutveckling och utformande av rutiner både hos skattemyndigheter och i den ideella sektorn. Utredningen lämnar inte något förslag på datum för ikraftträdande. Vi anser att om man avser att genomföra förslagen måste ikraftträdandet ske . Eftersom det erfordras en mycket stor informationsinsats som också måste följas i de ideella föreningarna med utbildning och kompetensutveckling. 13 Konsekvenser av förslagen beslut om befrielse alternativt avslag på ansökan om befrielse från mervärdesskatt kommer att utgöra en helt ny ärendegrupp hos skattemyndigheten och så även för förvaltningsdomstolarna. Av betänkandet framgår inte vilka handläggningstider utredningen har tänkt sig. Med hänsyn till att mervärdesskatt redovisas månad för månad och företagen måste veta om de skall fakturera sina kunder inklusive eller exklusive mervärdesskatt ser länsrätten framför sig att det kan bli nödvändigt att förtursbehandla dessa mål. För förtursbehandling talar även att förhållandena ändras vilket påverkar bedömningen av gränsvärdet. Detta kommer att få till följd en ökad arbetsbelastning på myndigheten och domstolarna. Med tanke på det stora antal små företag och ideella föreningar som finns i kan detta leda till stora påfrestningar för domstolarna. En konsekvensutredning av föreslaget bör således även göras beträffande domstolarnas behov av extra resurser. Av betänkandet framgår att effekterna utredningens förslag är svåra att beräkna eftersom många av förslagen är komplexa till sin karaktär (del 1, s. 621). Beräkningarna visar att statens intäkter kommer att öka med som en engångseffekt. När det gäller de varaktiga förändringarna på statens intäkter kan det konstateras att förslagen leder till såväl ökningar som minskningar av intäkterna. Enligt utredningens bedömning kommer det sammantagna utfallet med stor sannolikhet medföra en ökning av statens intäkter. ESV anser det som en brist att utredningen inte i större utsträckning har försökt att kvantifiera konsekvenserna av förslagen. Följaktligen är det omöjligt för ESV att bedöma vilka effekter utredningens förslag har på statsbudgetens saldo samt möjligheterna att prognostisera inkomster och utgifter. RSV konstaterar att det inte finns underlag för att beräkna förslagens långsiktiga totala effekter för skattemyndigheternas administration, men påpekar att det finns delar av förslagen som kan medföra ökade krav på resurser. Förslagen kommer övergångsvis att kräva omfattande tekniska anpassningar och informationsinsatser m.m., liksom ett stort antal registreringsbeslut. RSV påpekar att flera av förslagen är sådana att de kan införas först efter det att skatteförvaltningen och de skattskyldiga fått en relativt lång förberedelsetid. För skattemyndigheternas administration av mervärdesskatten kan såväl positiva som negativa effekter uppkomma. De sammantagna långsiktiga effekterna kan inte nu preciseras. I betänkandet görs en bedömning att förslaget om en . gräns för skattefrihet kommer att medföra en minskad arbetsbelastning för skatteförvaltningen. Denna bedömning vilar emellertid inte på något redovisat underlag. Enligt RSV:s mening kan slutsatser av detta slag inte dras. Det är tvärtom, som vidare framgår nedan, klart att förslaget delvis kan komma att komplicera skattemyndigheternas arbete. Resursbehoven till följd av förslagen behöver således analyseras närmare. Det står klart att förslagen, och särskilt då . gränsen, kommer att kräva omfattande tekniska anpassningar av skatteförvaltningens rutiner och administrativa system. Vid införandet av de olika nya reglerna kommer det också, som framgår av betänkandet, att krävas informationsinsatser m.m., avseende ett stort antal personer. Vid införandetillfället kommer åtminstone ca. 150 000 ny- och avregistreringsärenden att behöva hanteras (betänkandet s. De sammanlagda införandekostnaderna har inte beräknats. Men förslaget får också konsekvenser för övriga aktörer inom kulturlivet som bedriver sin verksamhet som ideella föreningar, t.ex. fria teater-, dans- och musikgrupper, arrangerande musikföreningar och konstföreningar. Det är enligt rådets mening en brist att betänkandet inte redovisat en närmare analys över hur förslaget kommer att beröra dessa verksamheter. I avsaknad av en sådan analys får rådet hänvisa till berörda institutioner/organisationer när det gäller att bedöma effekterna av förslaget för kulturlivet. En viktig utgångspunkt måste vara att verksamheten inte drabbar kulturverksamheten vare sig i producentledet eller när det gäller tillgången till kultur. Som rådet framhåller i sitt yttrande över skattebasutredningens förslag är exempelvis höjda priser i konsumentledet en sådan faktor. Enligt rådets mening kommer förslaget att få konsekvenser som i vart fall rådet inte kan överblicka. Vad innebär det administrativa merarbetet som momsplikten utgör för de ideellt arbetande föreningarna? Vad betyder avdragsrätten t.ex. för sådan verksamhet som genererar blygsamma intäkter? Enligt rådets mening måste en fördjupad analys av dessa konsekvenser göras. En jämförelse med hur dessa frågor behandlats i andra EU-länder vore också av intresse. Utredningen menar att effekterna för de ideella föreningarna inte alltid behöver innebära något större merarbete eftersom många ideella föreningar omfattas av bokföringslagens regler om bokföringsskyldighet (om de enligt gällande regler anses bedriva näringsverksamhet). Utredningen pekar också på att skattemyndigheten kan besluta att den som beräknas ha ett beskattningsunderlag som är skall ha en redovisningsperiod på och endast lämna skattedeklaration. Förslaget bör därför innebära att många föreningar som inte är föremål för mervärdesbeskattning inte behöver redovisa och betala mervärdesskatt mer än en gång . anser att den skattemässiga engångseffekt på som kommer staten till godo som en följd av att de särskilda reglerna för byggnads- och anläggningsentreprenader avskaffas bör komma företagssektorn till godo genom andra lättnader och regelförenklingar. Det är därför troligt att stora resurser kommer att behöva tas i anspråk för att över huvud taget klara av momshanteringen, resurser som bara finns i de större enheterna inom . Det kommer också att krävas interna utbildningsinsatser för att stödja församlingar och samfälligheter i denna nya uppgift. Även detta är kostnader för reformen som kan vara svåra att beräkna exakt men som i slutänden kommer att drabba den ideella verksamheten. Revisorsamfundet SRS delar utredningens uppfattning att EG:s direktiv framtvingar en ändring av mervärdesskattelagen. Det kan konstateras att dessa ändringar kommer att ställa betydligt större krav på föreningars administration. Även om detta i sig innebär en utökad marknad för revisorer och redovisningskonsulter beklagar vi att regelverket kompliceras i den omfattning att detta blir nödvändigt. Enligt vår mening är det angeläget att söka begränsa de administrativa bördorna på föreningar och små företag och vi menar att utredningen inte lagt fram tillräckligt långtgående förslag i denna riktning, vi är medvetna om att utredningens direktiv innebär vissa begränsningar i detta avseende. I det fortsatta beredningsarbetet ser vi det emellertid som nödvändigt att bereda dessa frågor ytterligare. Utredningens argumentation om konsekvenser för ideella föreningar bygger på en enkätundersökning. Denna undersökning delar upp föreningar på sådana med skattepliktig omsättning och de som ej kommer att få sådan. Utredningen drar sina slutsatser om omfattningen av lagförändringarnas påverkan på föreningslivet på resultaten från enkäten. Men utredningens konsekvensbeskrivningar är enbart ekonomiska. Analysen är kortsiktig och presenteras på ett ofullständigt sätt. Läsaren ges intrycket att enbart en liten del av den ideella sektorn berörs. har större intäkter än medan har intäkter från försäljning etc som skulle kunna bli föremål för mervärdesbeskattning vid en omsättningsgräns om . (Sid I-271 ff) Enligt vårt sätt att se är av föreningslivet redan en stor andel, det handlar om 20000-30000 föreningar. Något inflationsskydd av gränsen diskuteras ej. Allt eftersom tiden går kommer därför fler och fler föreningar att omfattas. Man måste dock fråga: Stämmer det att inte fler än ska omfattas ? Eftersom definitionen av vad som avses med omsättning är oklar beräknar vi att det blir fler än de som anges av utredningen, d v s någonstans av den ideella sektorn som blir berörda. Enligt vår bedömning är omsättningen på kulturområdet ofta högre än . I flera riksorganisationer på kulturområdet är det fler än av föreningarna som överskrider denna gräns. 13.9Folkbildningsförbundet, , , ax och samt Utredningen konstaterar att det är svårt att beräkna de ekonomiska effekterna av utredningens förslag eftersom många av förslagen är komplexa till sin karaktär. Utredningens bedömning är dock att statens intäkter kommer att öka. Förslagen bedöms också leda till att allmän- nyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund blir föremål för mervärdesbeskattning i större utsträckning än vad som är fallet . Under avsnittet om konsekvenser av införandet av begreppet beskattningsbar person säger utredningen. Även om förslaget i många fall inte syftar till någon direkt materiell förändring, kommer förut- sättningarna för en EG-konform tolkning av de svenska mervärdes- skattereglerna att öka. Därigenom förbättras även möjligheterna för företag att förutse de mervärdesskattemässiga konsekvenserna av sitt handlande. vill understryka att de förslag som lämnas beträffande studieförbundens folkbildningsverksamhet verkar i precis motsatt riktning. De ger inga möjligheter att förutse de mervärdesskatte- rättsliga konsekvenserna. Viss del av den statsbidragsberättigade folk- bildningsverksamheten skulle, om den bedöms ske i konkurrens med privata näringsidkare, kunna bli mervärdesskattepliktig enligt utredningens förslag. Att beräkna de ekonomiska konsekvenserna för studieförbunden är i de närmaste ogörligt eftersom frågan om mervärdesskatt enligt förslaget förutsätts prövas i det konkreta fallet. Bedöms verksamhet som mervärdesskattepliktig uppstår dock möjlighet för den hyresvärd där studieförbundet har sina lokaler att lägga moms på hyran. Möjligheterna att dra av momskostnader är i de flesta studieförbundsavdelningar relativt begränsade eftersom den största kostnaden i verksamheten trots stora ideella insatser utgörs av personalkostnader. En studie som folkbildningen gjort av ett antal studieförbundsavdelningar i visar att en mervärdesskatteplikt på studieförbundens folkbildningsverksamhet (cirklar/kurser) skulle innebära att deltagaravgiften i genomsnitt måste höjas . Omräknat på samtliga avdelningars samlade deltagaravgifter skulle detta innebära en höjning av deltagaravgifterna om ca . Avdelningarnas inriktning och kostnadsbild skiljer sig åt, viss folkbildningsverksamhet skulle enligt förslaget vara momsbefriad - En momssituation slår därför olika mot avdelningarnas ekonomi, vilket kan få en ökad utslagning av studieförbundsavdelningar till följd. Att kompensera detta genom ökat statsbidrag är knappast möjligt eftersom en omfördelning mellan enheter på grund av mervärdesskatteproblematiken inte förefaller som ett rimligt alternativ. Utöver de ekonomiska konsekvenser medför en mervärdesskattaplikt behov av kompetensutveckling i dessa frågor och utökad administration för de ideella föreningarna. Att som utredningen gör hänvisa till att de ideella föreningarna redan i många fall har system för att uppfylla bokföringslagens krav är att grovt förenkla de problem för den ideella sektorn som nya administrativa pålagor innebär. Dessa innebär inte enbart ren administration utan det krävs också ny kompetens samt resurser att hantera komplexa regelverk. Resurser som tar utrymme från den egentliga ideella verksamheten. Utredningens kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar I 14 – 16 §§ kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar för de förslag en utredning av detta slag lägger. I betänkandet finns också ett relativt omfattande avsnitt om konsekvenser av förslagen (Avsnitt 8, s. 621 – 636). Det belyser dock inte tillräckligt ingående effekterna av förslagen för de ideella organisationerna. Detta gäller såväl rent ekonomiska konsekvenser som hur den ideella verksamheten och det ideella engagemanget påverkas. I avsnitt 8.1.2 Ideella aktiviteter anges att eftersom uppgifter saknas om omsättningen hos ideella föreningar och registrerade trossamfund är det svårt att uppskatta ekonomiska effekter men att dessa är en följd av att begreppet beskattningsbar person förs in i den svenska lagen. Då detta är en central fråga borde utredningen i vart fall försökt beräkna effekterna. Även om begreppet beskattningsbar person är en konsekvens av EG- direktivet är därmed inte sagt att alla konsekvenser rörande den ideella verksamhet kan direkt knytas till det begreppet. Vad gäller de särskilda reglerna för små företag (avsnitt 8.1.3 och 8.2) kan dessa också avse delar av de ideella organisationernas verksamhet. Den ekonomiska redovisningen i avsnitt 8.1.3 blir då missvisande med hänsyn till nuvarande skatteregler. Frågan om frivillig momsregistrering, som berörs i avsnittet, rör speciella förhållanden som kräver en särskild analys. Att här inte ta med de allmännyttiga föreningarna och registrerade trossamfunden (se s. 623 sista stycket) är anmärkningsvärt. Vad gäller den ideella verksamheten (avsnitt 8.2.2) anges visserligen att förslagen kan medföra viss ökad administration. Däremot saknas helt analys av effekterna av de nya uppgifterna för intresset och viljan hos vanliga människor att engagera sig i samhällsnyttigt ideellt arbete. Det är här inte bara fråga om ökad administration, förslaget innebär också ett