sou · GQB3118d4 · 2003-01-01 00:00:00 — En ansats till detta har gjorts i tabell 1 ovan men denna är inte fullständig utan behöver kompletteras. Detta åskådliggörs i tabell 3 där dock den erforderliga uppdelningen på olika branscher uteläm- nats. Man måste alltså dels skilja mellan vit och svart ekonomi på samma sätt som i tabell 1 ovan, dels beakta kraven på konsistent bokföring. Detta innebär att om svart ekonomi bland inkomsterna beräknats till 92 mdr kr, så måste detta belopp återfinnas också i produktionsberäkningarna, antingen som explicit respektive impli- cit tillägg till output eller som justering av input. De explicita tilläggen i tabell 1 uppgår bara till 27 mdr kr vilket innebär att hela 65 mdr kr måste ligga som implicit tillägg eller justeringar. SOU 2002:118 Bilaga 8 Tabell 3 Näringslivet uppdelat på vit och svart ekonomi, Så som beräkningarna är gjorda är det sannolikt främst jordbruk, skogsbruk, byggnadsverksamhet och varuhandel som skulle kunna komma ifråga för implicita tillägg. För jordbruk gäller att beräkningarna bygger på Jordbruksver- kets totalkalkyl för jordbruk, vilken kompletterats med beräknade sidoinkomster enligt vad som framgår av tabell 1. Detta har egent- ligen inte med svart ekonomi att göra utan denna måste i stället beräknas genom att jämföra beräkningarna med uppgifter som bygger på jordbruksföretagens räkenskaper. Skillnaden är den svar- ta ekonomi som för jordbrukarna implicit ingår i NR. För byggnadsverksamhet görs också ett explicit tillägg för svart verksamhet i form av reparation och underhåll av ägarbebodda fas- tigheter, vilket kanske i stor utsträckning avser verksamhet i oregi- strerade företag. Man kan dock befara att det förekommer under- rapportering av byggnadsverksamhet även hos de registrerade före- tagen. För att utröna detta har det gjorts jämförelser mellan NR:s totalberäkning och vad som erhålles dels i byggnadsproduk- tionsstatistiken BPS, dels i företagsstatistiken. erhålls i BPS ett belopp som understeg NR med ca 13 mdr kr men året där- på var skillnaden hela 24 mdr kr. Skillnaden mellan NR och före- tagsstatistiken uppgick dock bara till 7 mdr kr. För företag inom varuhandel medför förekomsten av underrap- porterad försäljning att den bild av handelsmarginaler som erhålls i redovisningen har påverkats, både värdemässigt och som procentu- ellt påslag på inköpen respektive som andel av den redovisade för- säljningen. NR:s metod innebär emellertid att dessa marginaler ap- pliceras på den faktiska försäljningen – denna mäts ju från använd- ningssidan och innefattar därmed även den ej redovisade försälj- ningen. Därigenom får man i implicit form med även handelsmar- ginaler på svarta inkomster. Det är därför i princip riktigt att man inte gör explicita tillägg för denna bransch – det som redovisas i tabell 1 täcker bara reparationsverksamheten. Man får emellertid problem när det gäller att beakta svart verksamhet i handelsföreta- gens inkomstbildning och att ta ställning till hur mycket som blir svarta löner respektive sammansatt förvärvsinkomst. Man får också problem med att avgöra hur mycket som faller på oregistrerad verksamhet. Att tilläggen av svart ekonomi i produktionsberäkningarna totalt sett är rimliga motiveras med att produktionsberäkningarna på de- taljerad produktnivå är väl avstämda mot de uppgifter som erhålls i utgiftsberäkningarna. En viktig komponent i dessa avstämningar är förutom handelsmarginalerna även produktskatter, främst moms. När det gäller beräkningarna av moms inom NR:s system av produktbalanser borde man i princip beakta att den svarta försälj- ningen – även om den skett till priser som inkluderar momspåslag – inte genererar några momsinbetalningar och därför de facto är momsbefriad. I praktiken är detta dock svårt att genomföra. I ENS medges därför beräkningar som bortser från momsbefriel- sen. Den moms som ingår i produktbalanserna blir därmed högre än vad som inlevereras till statsverket och mellanskillnaden förs då som en återbetalning från staten till momspliktig verksamhet. I NR:s varubalanser beaktas momsbefrielsen men bara i begränsad omfattning. Men det väntade överskottet i förhållande till uppbu- ren moms föreligger ändå inte. Det är dock sannolikt ej så att detta kan tas som en indikation på att omfattningen av svart ekonomi skulle kunna vara underskattad, men orsakerna bör ändå utredas. Det är önskvärt att man går igenom beräkningarna med sikte på att allokera de implicita tilläggen till de olika branscherna, vilket förutsätter att man gör branschvisa beräkningar som avser enbart den vita ekonomin. Detta bör man i första hand göra för ett benchmarkår. En sådan allokering av svart verksamhet till olika branscher torde vara den mest effektiva åtgärden för att få ett underlag för korrekt redovisning på inkomstsidan. Denna sida av NR-systemet visas ne- derst i tabell 3. Där framgår sålunda att 12 mdr kr av de svarta in- komsterna förts till lönerna – det är fråga om branschvisa beräk- ningar där dock, som tabell 1 visar, tillägg gjorts även för branscher som saknar sådana i explicit form. Hela 80 mdr kr finns dock kvar i form av sammansatt förvärvsinkomst. Det är för att få underlag att pröva rimligheten i detta som det är önskvärt att utöver precise- ringen av vit ekonomi i produktionsberäkningarna anlita några av de övriga mätmetoder som beskrivits i avsnitt 4. I avsnitt 4 har beskrivits den intervjuundersökning som gjordes 1998 av RRV. Denna visade att av den totala arbetsti- den avsåg svartjobb. Eftersom timförtjänsterna för dessa kan antas vara lägre än på den vita marknaden motsvarar detta omräk- nat till 1996 ett värde på 17 mdr kr, dvs. Av detta belopp har NR bokfört ca 12 mdr kr som lön. Resterande 5 mdr kr skulle då vara företagarinkomst. Att en så låg siffra för egenföretagare erhålles i beräkningar base- rade på RRV:s undersökning tyder på att denna fungerat dåligt för denna grupp. Detta kan sammanhänga med att försäljning vid sidan av bokföringen inte av dessa uppfattas eller anges som svartarbete. Det finns nämligen också, som anförts i avsnitt 4, modellbaserade beräkningar som gjorts av M. Apel och som bygger på jämförelser mellan inkomster och utgifter enligt HBS för egenföretagare re- spektive andra typer av inkomsttagare. Enligt denna beräkning var inkomsterna eller ca 10 mdr1 kr större än vad som redo- visas. Om man använder denna information reduceras inkomsterna för oregistrerade företag till 70 mdr kr. Den strategi för att förbättra redovisningen i NR avseende både svart och vit ekonomi som förefaller lämpligast består av följande inslag: a)Detaljerade beräkningar för vit ekonomi för ett benchmarkår, så att man kan dela upp förädlingsvärdet i varje bransch på oli- ka sektorer, bl.a. med särskiljande mellan större bolag, mindre bolag och personliga företag. Så bör ske också för löner, driftsöverskott och sammansatt förvärvsinkomst. b)Beräkning av justeringar för svart ekonomi inom varje bransch, företagstyp och förädlingsvärdekomponent. Detta kan ske dels genom att för benchmarkåret jämföra med produktionsberäk- ningarna, dels genom att de skillnader som då framkommer ve- 1 Detta är en överslagsmässig beräkning som bortser från att Apels beräkningar ej innefattar jordbrukare, medan procenttalet trots detta applicerats på ett belopp där dessa ingår. rifieras med hjälp av den typ av informationsunderlag som fö- reslås nedan. Det torde inte erbjuda några större problem1 att med stöd av den utbyggda statistik över företagens räkenskaper som föreligger åstadkomma renodlade beräkningar över vit eko- nomi av den typ som nämnts under a). Det skulle då också gå att redovisa de justeringar som explicit och implicit görs för att täcka in svart ekonomi enligt b). Nedan redogörs för hur underlaget för att validera dessa justeringar skulle kunna komma till stånd. En mer konsistent behandling av svart ekonomi bör göras ge- nom att redovisa tilläggen i produktionsberäkningarna så att föl- jande kontomässiga samband gäller: Tillägg till produktionsvärde registrerade företag Tillägg till produktionsvärde oregistrerade företag Tillägg till insatsvärde oregistrerade företag för felaktigt redovisade insatskostn. Tillägg till sammansatt förvärvsinkomst G=E–F- lönedel av D Utifrån detta schema kan man grovt ange vilka metoder som kan antas möjliga för att beräkna dessa tillägg. I beräkningarna över justeringar av produktionsvärdet enligt b) ovan kan man inte särskilja den del A som faller på registrerade fö- retag från vad som avser oregistrerad verksamhet, dvs. Direkta beräkningar över försäljning vid sidan av bokföringen i olika regi- strerade företagstyper (A) måste sålunda komma till stånd, vilket förmodligen bara kan ske med hjälp av uppgifter från RSV:s taxe- ringsrevisioner. Detta torde gälla också D, som avser justering för fingerade fakturor och felaktigt bokförda naturaförmåner. Som framgått av avsnitt 4 är dock felredovisningarna olika mellan olika företagstyper. Därför är det viktigt att kunna skilja mellan stora respektive små och medelstora aktiebolag. Denna typ av uppgifter används också som ett av underlagen för NR i några länder, jfr av- snitt 4. När det gäller direkta beräkningar över försäljningen i oregistre- rade företag (B) finns knappast någon annan möjlighet än att an- vända intervjubaserade undersökningar över utförda arbetstimmar i 1 Reservationer måste dock göras för problemen att beakta fingerade fakturor eller felaktigt bokförda naturaförmåner. Det finns mätproblem som man dock i andra länder och även i RRV:s undersökning ansett sig kunna bemästra. Om dessa timmar värderas skall de dock inte bokföras som lön utan som G – sammansatt förvärvsinkomst. Ett problem med dessa in- tervjubaserade undersökningar är dock att de även täcker arbets- timmar F som faller på registrerade företag. Dessa riskerar därmed att bli dubbelräknade. Som ytterligare underlag skulle beräkningar över basen för oregi- strerat företagande kunna göras genom att klassificera antalet an- ställda efter bransch eller yrke, välja ut sådana branscher och yrken där oregistrerad verksamhet kan bedömas betydande samt i dessa fall redovisa arbetstimmar utförda i form av bisysslor. Sådana be- räkningar som siktar till att kartlägga omfattningen av moonligh- ting – som det ju här gäller – har utförts i , jfr avsnitt 4 ovan, och det finns för del underlag för detta i . Bi- sysslor avser dock inte enbart oregistrerat företagande utan där in- går också arbeten inom den vita sektorn. Å andra sidan är det inte säkert att all oregistrerad verksamhet avspeglas i . Basberäk- ningarna är därför bara användbara i de branscher/yrkeskategorier där dessa båda felfaktorer kan negligeras eller antas i stort sett motväga varandra. Förutsatt att undertäckningen av försäljning hos registrerade fö- retag med hjälp av de ovannämnda metoderna kan kartläggas på ett någorlunda tillförlitligt sätt kan också den del som avser oregistre- rad verksamhet bestämmas residualt mot NR:s totalberäkning av svart ekonomi. Denna kan sedan lättare allokeras till branscher med hjälp av fördelning och omfattning av bisysslor enligt basberäk- ningarna. Det kan givetvis också göras rimlighetsbedömningar över den svarta ekonomins omfattning och dess fördelning på registre- rade och oregistrerade företag. Givet A och B torde man med hjälp av relationstal i redovisade företag kunna beräkna också C och E. Det är emellertid tveksamt om man med intervjumetoden även kommer åt arbetsinsatsen för den del av de oredovisade inkomster- na som tillfaller ägaren/ägarna av ett bolag eller ett personligt före- tag – i det sistnämnda fallet är det dock inte fråga om lön utan om sammansatt förvärvsinkomst. Ej heller förefaller det troligt att man täcker in oredovisade naturaförmåner, som ju skall ingå i löner men där koppling till någon arbetskraftsinsats saknas. För sammansatt förvärvsinkomst torde man därför i stället vara hänvisad till modellbaserade beräkningar som skulle kunna göras i form av jämförelser mellan inkomster och utgifter för personliga Med en sådan metod måste man också söka beräkna oredovisat inkomstuttag för ägare till fåmansbolag. Konklusionen rörande val av metoder för att få fram bättre un- derlag för beaktande av svart ekonomisk verksamhet kan sålunda sammanfattas enligt följande: Typ av svart verksamhet Oredovisad försäljning i registrerade RSV – revisioner; mätning bolag/falsk fakturering av arbetade timmar samt Oredovisad försäljning i registrerade Försäljning i oregistrerade företag Mätning av arbetade timmar i bisysslor för personer i eller Ingen av dessa metoder kan antas var för sig ge en bra bild av svart ekonomi utan de måste användas var och en på sitt område och helst utformas så att de kompletterar varandra. Detta är sannolikt förenat med många problem. De måste dessutom anlitas med insik- ten att en målsättning att erhålla beräkningar som är lika heltäck- ande som i NR inte är realistisk. Det gäller snarare att söka erhålla information som kan vara underlag för modellbaserade justeringar av uppgifterna i den ekonomiska statistiken. Att sådana beräkning- ar kan accepteras beror på att alternativet är överslagsmässi- ga metoder av den typ som tidigare använts i NR. Målsättningen bör i första hand vara att genom en kombination av de anförda strategierna få till stånd en mer explicit redovisning av svart ekonomi så att man erhåller tillförlitliga benchmarks. I NR är emellertid ett väl så stort intresse knutet till tidsserierna med dess uppgifter om förändringar över tiden – och speciellt då . För svart ekonomi måste därför ambitionen bli att senare också med hjälp av intermittenta mätningar och återkom- mande benchmarkberäkningar kunna ange hur denna förändras I avvaktan på sådan kommande information måste man emellertid använda framskrivningsmodeller för den svarta sektorn som är så realistiska som möjligt. Man kan tillsvidare knappast räkna med att komma längre än till antagandet att denna förändras parallellt med utvecklingen i de branscher där den äger rum. Detta förutsätter dock att det sker en explicit och konsistent redovisning, så som skisserats ovan. Behovet av att belysa köns- och jämställdhetsperspektiv inom den ekonomiska statistiken Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken startade och skall lägga fram sitt slutbetänkande . Enligt utredningens direktiv skall utredningen fånga upp och beakta synpunkter när det gäller möjligheter att analysera statistik ur ett könsperspektiv. På ett seminarium om könsuppdelad statistik ombads Jämställdhetsenheten vid att till utredningen inkomma med syn- punkter på behovet av att belysa köns- och jämställdhetsperspektiv inom den ekonomiska statistiken. Jämställdhet - ett sektorsövergripande politikområde Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter på livets alla områden. Detta innebär att arbetet för ökad jämställdhet är tvär- sektoriellt och att det i praktiken spänner över alla utgiftsområden, politikområden och anslag. Detta blir tydligt när det övergripande målet bryts ner i mer konkreta delmål (Prop. 1993/94: 147): en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetslivet lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män, till utbildning och samma möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger samma ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och familj frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld. Huvudstrategin för att nå de jämställdhetspolitiska målen med sin spännvidd är jämställdhetsintegrering (gender mainstreaming). I korthet innebär jämställdhetsintegrering att jämställdhet ska ge- nomsyra alla delar av regeringens politik, vilket betyder att köns- och jämställdhetsperspektivet skall införlivas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av beslutsprocessen. Detta skall göras av de aktörer, politiker och tjänstemän, som normalt sett deltar i beslutsfattandet. Dessa skall ha de förutsättningar som krävs för att fullgöra denna uppgift. Regeringen har ett gemensamt ansvar för att nå målen för jäm- ställdhetspolitiken och varje minister har ansvar för att utveck- lingen och insatserna inom det egna politikområdet bidrar till att de övergripande jämställdhetsmålen nås. Jämställdhetsministern har samordningsansvar för regeringens jämställdhetspolitik och ansva- rar för uppföljningen av jämställdhetslagen samt tar initiativ till vidareutveckling av jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsenheten vid (N/JÄM) ansvarar dels för uppföljningen av jämställdhetspolitiken innehållsmässigt på en övergripande nivå, dels för att följa upp, utvärdera och vidareutveckla strategin jämställdhetsintegrering. Köns- och jämställdhetsperspektiv inom statistiken – en förutsättning för jämställdhetsintegrering Arbetsgruppen för metodutveckling i jämställdhetsarbetet skriver i sin slutrapport (Ds 2001:64) att jämställdhetsintegrering kan sägas innebära att eventuella skillnader i intressen mellan kvinnor och män skall synliggöras och tas ställning till, förhandlas och över- vägas. En förutsättning för detta är tillgången på statistik som speglar kvinnors och mäns villkor inom alla politikområden. arbetsmarknadsutskott, finansutskott och konstitu- tionsutskott har vid olika tillfällen ställt krav på regeringens arbete med jämställdhetsintegrering. inleds ett arbete med att stärka styrningen och tydliggöra att jämställdhetsintegrering skall tillämpas inom och övrig statsförvaltning. Vidare inleds ett arbete med att integrera köns- och jämställdhetsperspektiv i den statliga budgetprocessen. Målet är att stärka styrningen av jämställdhetsfrågorna och synlig- göra kön i den statliga budgetprocessen, så att regeringens jäm- ställdhetspolitik kommer till uttryck i form av mål inom alla poli- tikområden. Ett viktigt led i detta arbete är att synliggöra på vilka villkor och i vilken utsträckning kvinnor och män, flickor och pojkar får del av de medel som fördelas inom olika politikområden i statsbudgeten. Detta arbete kommer att ingå som en del i ett samnordiskt projekt under med syfte att integrera köns- och jämställdhetsperspektiv i den ekonomiska politiken. Grundläggan- de för projektet är ett nära samarbete mellan Jämställdhetsenheten eller motsvarande och i varje land. Sett mot denna bakgrund, finns ett behov av att beköna såväl produktionen som presentationen av statistik för att svara mot den ökande efterfrågan på information som speglar jämställdhets- frågorna. Det innebär att köns- och jämställdhetsperspektiv är ett grundläggande kvalitetskrav på all individrelaterad statistik. För att uppfylla detta kvalitetskrav skall: statistiken vara insamlad efter kön, alla variabler och karakteristika vara analyserade och presen- terade med kön som genomgående och övergripande indel- ningsgrund, statistiken inom alla politikområden även spegla köns- och jämställdhetsperspektiv. Könsuppdelad statistik är således en grundförutsättning. Minst lika viktigt är dock att ställa de ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv intressanta och relevanta frågorna. Behovet av ekonomisk statistik med köns- och jämställdhetsperspektiv Ovanstående gäller naturligtvis också den ekonomiska statistiken. I direktivet till utredningen påpekas att det saknas möjligheter att i den ekonomiska statistiken göra analyser ur ett könsperspek- tiv. Enligt utredningsdirektivet ingår i uppdraget bland annat att föreslå förändringar och behov av fortsatta utvecklingsinsatser, samt att redovisa en tydlig prioritering av olika statistikbehov och andra kvalitetshöjande insatser. Vi menar, att en sådan kvalitets- höjande utvecklingsinsats skulle vara att tillämpa strategin jäm- ställdhetsintegrering också på den ekonomiska statistiken. Med utgångspunkt från direktivet, samt delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34), följer några exempel på om- råden som är angelägna att belysa vidare ur ett köns- och jämställd- hetsperspektiv. I uppdraget ingår att göra en genomlysning av den ekonomiska statistiken och då särskilt nationalräkenskaperna. Utredningen skall kartlägga de förändrade samhällsbehoven, användarnas behov av och syn på framtida ekonomisk statistik. I direktiven beskrivs hur den ekonomiska statistiken och då särskilt nationalräkenskaperna har ökat i betydelse , bland annat på grund av att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantita- tiva termer, t ex för utgiftstak, den offentliga sektorns sparande, sysselsättning och arbetslöshet. påpekas att förutsätt- ningarna för att mäta den ekonomiska utvecklingen bl a försvåras av avregleringar och strukturförändringar inom näringslivet, för- ändringar av verksamhetsformer både inom och mellan närings- grenar och samhällssektorer. Samtliga faktorer av betydelse för den ekonomiska statistiken som tas upp ovan, kan förutsättas rymma köns- och jämställdhetsper- spektiv. Den ekonomiska statistiken skall ge underlag för analyser av hur dessa fenomen påverkar kvinnors och mäns villkor. Bland annat återfinns kvinnor och män till stor del inom olika sektorer och nivåer på arbetsmarknaden, som kvinnor tar ett be- tydligt större ansvar än män för det obetalda arbetet med hem, vård och omsorg om barn, gamla och sjuka. Det innebär att kvinnor och män påverkas på olika sätt och i olika utsträckning av förändringar när det gäller såväl utgiftstak och den offentliga sektorns sparande, som förändringar på arbetsmarknaden, avregleringar, strukturför- ändringar och förändringar av verksamhetsformer. En ekonomisk statistik med köns- och jämställdhetsperspektiv visar på vilket sätt så sker. Hur och i vilken utsträckning överförs exempelvis kostna- der i pengar genom neddragningar av de offentliga utgifterna för äldreomsorg till kostnader för främst kvinnor som obetalda omsorgsgivare? Detta är ett exempel på data som också ökar insikterna om vad som påverkar inkomsternas fördelning och hur hushållens resurser över livscykeln fördelas. Den ekonomiska fördelningsstatistiken tas upp som ett angeläget område i utredningsdirektiven. Här är ett köns- och jämställdhetsperspektiv av avgörande betydelse för att utvärdera den ekonomiska politiken och dess konsekvenser för medborgarna. Viktigt är också att i det internationella samarbetet inte minst inom EU, visar på betydelsen av könsuppdelad statistik, men också av att integrera köns- och jämställdhetsperspektiv i själva arbets- och beslutsprocessen, t ex när det gäller att ta fram indika- torer om ekonomisk statistik. I delbetänkandet (SOU 2001:34) lyfts några andra områden fram, där viktiga användare i departement, myndigheter, organisationer och företag pekat på brister i tillgänglig statistik. Bland annat saknas väsentlig statistik avseende input-output-undersökning, regional statistik, hälso- och sjukvård. Detta är också exempel på områden, där det råder brist på ekonomisk statistik med köns- och jämställdhetsperspektiv. Enligt många användare finns ett behov av en ny input-output- undersökning som visar flödet av varor och tjänster mellan olika sektorer i ekonomin. För att kunna analysera hur strukturföränd- ringar och den ekonomiska utvecklingen påverkar kvinnor och män, samt jämställdheten mellan könen, är det viktigt att också ta hänsyn till hushållssektorn som en sektor i ekonomin, t ex genom tätare tidsanvändningsstudier. Beträffande regional statistik, trycker regeringen på vikten av ett köns- och jämställdhetsperspektiv inom den regionala utvecklings- politiken. Bland annat finns ett stort behov av att som ett led i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen dels belysa kvinnors och mäns villkor vad gäller bland annat arbetsmarknad, företagan- de, löner och kommunikationer, dels hur olika insatser inom den regionala utvecklingspolitiken kommer kvinnor och män till del och med vilket resultat.