sou · GQB373 · 2003-01-01 00:00:00 — Eftersom umgänge med två separerade föräldrar blir allt vanligare och innebär stora hushållskostnader är det viktigt att utreda fenomenet och dess effekter på hus- hållsekonomin för att eventuellt ta med det i konsumtions- enhetsskalan. anser därför att ett underlag bör tas fram som visar hur mycket barnen vistas i respektive förälders hem, i hur många fall vistelsen hos umgängesföräldern leder till ökat behov av utrymmesstandard samt hur mycket de övriga utgifterna för umgänget uppgår till. I detta kapitel redovisas de hushållsbegrepp som används i den nuvarande statistiken (avsnitt 3.1), tidigare rekommendationer rörande familje- och hushållsbegreppens användning i den officiella statistiken samt de viktigaste internationella rapporterna på området (avsnitt 3.2), de möjligheter till förbättrad hushålls- och bostadsstatistik som skulle följa med ett lägenhetsregister och folkbokföring på lägenhet (avsnitt 3.3) samt pågående utredningar och framförda förslag rörande möjligheterna att särredovisa hushållens ideella organisationer i nationalräkenskaperna (avsnitt 3.4). 3.1Hushållsbegrepp i nuvarande inkomststatistik I dagens inkomststatistik används tre olika hushållsbegrepp. Dessa tre är kosthushåll, familjeenhet och RTB-familj. I urvalsundersök- ningen Hushållens ekonomi (HEK) är kosthushållet huvudbe- grepp. Det äldre begreppet, familjeenhet, används för att möjlig- göra redovisning av längre tidsserier än vad som är möjligt med kosthushållsbegreppet. I den totalräknade inkomststatistiken an- vänds uteslutande RTB-familjen som hushållsbegrepp. När och om ett lägenhetsregister införs kan den totalräknade inkomststatistiken använda bostadshushåll som hushållsbegrepp. I tabell 3.1 nedan kan man se hur antalet hushåll varierar beroen- de på vilket hushållsbegrepp som används. Enligt Folk- och bo- stadsräkningen (FoB) fanns det exempelvis ca 3,8 miljoner bo- stadshushåll i . uppgifter finns inte att tillgå eftersom det inte har gjorts någon Folk- och bostadsräkning . Antalet hushåll alternativt familjer enligt de andra tre begreppen varierade mellan ca 4,3 och ca 4,8 miljoner år 1999. Tabell 3.1 Antal hushåll i med olika beräkningsmetoder Ålder efter referensperson/ Yngsta barnet 0-17 år Yngsta barnet 18-24 år Yngsta barnet 0-17 år Yngsta barnet 18-24 år Ensamstående med övriga boende Sammanboende med övriga boende Med bostadshushåll avses den person eller grupp av personer som är folkbokförda i samma kommun och som bor i samma bostads- lägenhet. I bostadshushållet ingår även folkbokförda inneboende och hushållsmedlemmar som tillfälligt befinner sig i annan kom- mun, exempelvis p.g.a. studier. Kravet är att dessa personer fort- farande är folkbokförda i hushållet. Bostadshushåll är ett vidare hushållsbegrepp än de som redovisas nedan. Ett bostadshushåll kan således omfatta flera familjeenheter, RTB-familjer eller kosthushåll. Med kosthushåll menas det hushåll som utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam ekonomi och kosthus- hållning. I ett kosthushåll ingår t.ex. hemmavarande barn som är . Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kamrater som bor ihop och har gemensam ekonomi och kosthushållning. Personer som normalt ingår i kosthushållet, men som tillfälligt befinner sig på annan ort p.g.a. arbete, studier eller militärtjänstgöring, ingår också i kosthushållet. Barn, som bor lika mycket hos båda föräldrarna, räknas till det hushåll där de är folkbokförda. Familjeenheten är ett snävare begrepp än kosthushållet. Alla sammanboende eller ensamstående, som är eller äldre, utgör tillsammans med hemmavarande barn en egen familje- enhet. Det innebär att ungdomar som har fyllt , men fort- farande bor kvar hos föräldrarna, räknas som egen familjeenhet. Det får till följd att de kvarboende ungdomarna som har fyllt i inkomststatistiken endast tillförs den inkomst de själva har, trots att föräldrarna ofta helt eller delvis hjälper till med försörjningen. Den ekonomiska standarden för de kvarboende ungdomarna underskattas således, medan standarden istället överskattas för för- äldrarna. RTB betyder Registret över totalbefolkningen och baseras på folk- bokföringen. En RTB-familj utgörs av maximalt två generationer där personerna har relationer med varandra och är folkbokförda på samma fastighet. Med relation menas i detta sammanhang gifter- mål, registrerat partnerskap, biologisk förälder, adoptivförälder och vårdnadshavare. Om fler än två generationer är folkbokförda på samma fastighet bildas den första familjen med utgångspunkt från den yngsta generationen. Det största problemet med detta begrepp är att en sambofamilj utan gemensamma barn inte kan redovisas som ett hushåll utan redovisas som två ensamstående. SCB gav ut ett Meddelande i samordningsfrågor, ett s.k. MIS, med , civilstånd och sammanbo- ende1. I meddelandet redovisas riktlinjer för vilka termer och definitioner för civilstånd, sammanboende, boende, familjer och 1 MIS 1988:3 Familj och hushåll, civilstånd och sammanboende- Riktlinjer för terminologi, definitioner och kvalitetsredovisning. hushåll som bör användas i den officiella statistiken. De riktlinjer som finns i meddelandet gäller fortfarande. Riktlinjerna är i sin tur utformade med hänsyn till de principer och rekommendationer som FN har utarbetat för folk- och bostadsräkningar. Enligt meddelandet består en familj av minst två personer. Personerna i en familj skall dessutom ha någon form av relation. De skall antingen vara sammanboende med eller utan barn eller också ensamstående med barn. Notera att den s.k. RTB-familjen kan bestå av en person. En familjeenhet består av en familj eller en ensamstående utan barn. En familjeenhet kan således bestå av en person, medan en familj består av minst två personer. I meddelandet redogörs för ytterligare tre hushållsbegrepp utöver de som används i inkomststatistiken . Dessa tre hushållsbegrepp är Bostadshushåll, Institutionshushåll och Personer med speciella boendeförhållanden. Innebörden av bostadshushåll kommenteras i avsnitt 3.3. Ett institutionshushåll omfattar personer som bor på en institution. Med institution avses vanligen ett boende med någon form av vård eller speciell service. Boendet kan vara frivilligt eller mer eller mindre tvångsmässigt. Personer med speciella boendeförhållanden omfattar alla personer som varken bor eller kan hänföras till bostadshushåll eller institutions- hushåll. Hit hör t.ex. personer som bor i husvagn eller husbåt. Begreppen familj och hushåll kommenteras även i Familj, civilstånd och sammanboende, som är ett MIS från 19991. I detta framhålls att även om familj och hushåll är samma sak i praktiken så definieras de på olika sätt och är därför inte alltid lika. Familjebegreppen tar hänsyn till sammanboendet och relationen mellan barn och föräldrar. Man tar ofta även hänsyn till medlemmarnas ålder. räknas t.ex. inte barn över en viss ålder till föräldrafamiljen utan utgör egna familjeenheter. Hushålls- begreppen tar hänsyn till typ av bostad och vid avgränsningen av kosthushåll även om personer hushållar tillsammans. Det finns även en internationell expertgrupp, den s.k. Canberra- gruppen, som har arbetat med utvecklingen av inkomststatistik. Gruppens bakgrund och arbete beskrivs närmare nedan i avsnitt 4.4. I Canberragruppens slutrapport2 behandlas hushållsbegreppet i ett avsnitt. Först slår man fast att det inte är idealiskt att använda individen som undersökningsenhet i inkomstfördelningsunder- 1MIS 1999:1 Familj, civilstånd och sammanboende - Terminologi och definitioner. 2Expert Group on Household Income Statistics. Final Report and Recommendations. Anledningen är att man då skulle ignorera det faktum att individer ofta delar sina inkomster med andra personer de lever tillsammans med. Enligt rekommendationer definieras en familj som två eller fler personer som lever tillsammans och är släkt med varandra eller också antingen är gifta eller lever i ett samboför- hållande. Även adopterade barn ingår i familjebegreppet. Enligt expertgruppens förslag skall alla släktingar som lever tillsammans, oavsett släktskap, ingå i samma familj. Ett hushåll definieras som en person eller grupp av personer som bor i samma bostad. Canberra- gruppen rekommenderar det som på svenska kallas bostadshushåll. EU-SILC (EU Statistics on Income and Living Conditions) är ett program som syftar till att vara EU:s instrument för att få jämförbar inkomststatistik inom unionen. Även detta arbete beskrivs närmare i avsnitt 4.4. I den slutrapport1 som avslutade förberedelsearbetet beskrivs två tänkbara undersökningsenheter när man skall undersöka ett lands inkomstfördelning. Den ena är familjen och den andra är hushållet. EU-SILC:s slutrapport beskriver två möjliga familjedefinitioner. Den första definitionen skiljer sig inte från Canberragruppens förslag. Den andra defini- tionen är ett snävare kärnfamiljsbegrepp. I detta begrepp ingår enbart föräldrar och ogifta barn som delar samma bostad. Mor- eller farföräldrar som bor i samma bostad bildar här en egen familj. I rapporten beskrivs ett antal tänkbara hushållsdefinitioner. I slutrapporten framhålls att hushåll är att föredra framför familj som undersökningsenhet när man vill undersöka och jämföra inkomstfördelningen inom EU. Anledningen är att det före- kommer att personer som inte har en familjerelation delar bostad och även ekonomi och därför bör ingå i samma undersökningsen- het. Kosthushållet är den hushållsdefinition som rekommenderas. Vidare kan nämnas att i används i inkomststatistiken ett hushållsbegrepp som kan liknas vid familjeenhet enligt HEK som redogjorts för ovan. Ungdomar som har fyllt , men fort- farande bor kvar hos föräldrarna, räknas här som en egen familje- enhet. I används kosthushållet som hushållsbegrepp i inkomststatistiken. För de som inte deltagit i intervjun, bortfallet, skapas hushåll med hjälp av ett befolkningsregister. 1 Church , . on Income Statistics for EU member States - Final Report. PM till manual för EU-SILC, 3.3Lägenhetsregister och folkbokföring på lägenhet (), () och () fick i uppdrag av regeringen att utreda möjligheterna att producera bostads- och hushålls- statistik på annat sätt än genom registerbaserad Folk- och Bostads- räkning (FoB) av det slag planeringen dittills hade varit inriktad på. De skulle också undersöka möjligheterna att minska uppgifts- lämnarbördan, minska intrånget i den personliga integriteten och öka användningen av lägenhetsregistret. Förenklat innebär de tre myndigheternas förslag, Förbättrad hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB1, att kommunerna skall adressätta alla fastigheter med bostäder, att LMV skall upprätta ett lägenhetsregister över alla bostäder, att RSV skall utvidga folkbokföringen till att även innehålla uppgift om lägenhet och att SCB skall ta fram en förbättrad hushålls- och bostads- statistik. Enligt förslaget skall sålunda alla kommuner i ha fastställt en belägenhetsadress för alla bostadsentréer. Fastighetsägarna skall ge varje lägenhet i flerbostadshus ett lägenhetsnummer. skall LMV upprätta ett lägenhetsregister. Under , skall RSV folkbokföra de boende på lägenhet. När detta arbete är gjort skall SCB producera hushålls- och bostadsstatistik avseende förhållandet i . Utredningens förslag innebär vissa förändringar jämfört med det tidigare förslaget. Vissa uppgifter till lägenhetsregistret hämtas från den allmänna fastighetstaxeringen istället för att samlas in från fastighetsägarna. Inga uppgifter kommer att hämtas från FoB 90. Fastighetsägarna kommer enligt det nya förslaget inte lämna upp- gift om kontraktsinnehavare för lägenheterna. Istället skall RSV gå ut med en förfrågan till dem som bor i flerbostadshus om vilken lägenhet de bor i. Detta bedöms vara en mindre känslig modell som minskar intrånget i den personliga integriteten. Vidare skall inte SCB samla uppgifter i ett och samma register. Istället föreslås en mer decentraliserad produktionsteknik där varje statistikprodukt använder de uppgifter som behövs för just den produkten. Utredningens förslag skulle göra det möjligt att frekvent, t.ex. , ta fram regionalt finfördelad 1 , och . Förbättrad hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB. hushålls- och bostadsstatistik inom olika områden. Sådan statistik har inte kunnat tas fram sedan Folk- och Bostadsräkningen 1990. Ett lägenhetsregister skulle innebära en möjlighet till stora förbättringar för den totalräknade inkomststatistiken. har man redovisat hushållsinkomster som t.ex. disponibel inkomst uppdelat på RTB-familjer. RTB-familjen är som redogjorts för ovan ett bristfälligt begrepp då sambofamiljer utan gemensamma barn inte kan kopplas samman utan redovisas som ensamstående. Ett lägenhetsregister skulle innebära att man istället för RTB- familjen skulle kunna skapa bostadshushåll. Bostadshushållet är att betrakta som ett mycket bättre begrepp än RTB-familjen när det gäller att beskriva hushålls och familjers inkomster och ekonomiska välfärd. Innebörden av begreppet bostadshushåll är beroende av vad som avses med bostadslägenhet. Som bostadslägenhet räknas bostad med eget kök eller kokvrå eller annan bostad med egen ingång från avskilt trapphus, förstuga eller liknande. Två lägenheter som står i direkt förbindelse med varandra, men bebos av endast ett hushåll, räknas som en bostadslägenhet. Som bostadslägenhet räknas inte fritidshus, kolonistugor eller övergivna bostäder utan folkbokfört boende. Nationalräkenskapernas hushållssektor innehåller både de egentliga hushållen och hushållens ideella organisationer (HIO), även be- nämnda hushållens icke vinstdrivande organisationer. I och med att kyrkan ingår i HIO blir HIO:s andel av den totala hushållssektorn betydligt större. Det innebär att det kommer att bli svårare att dra slutsatser om de egentliga hushållens inkomster från nationalräkenskapsdata. Enligt Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95)1 skall HIO redovisas som en egen sektor. Nationalräkenskaperna saknar dock vissa avgörande data över hushållens ideella organisationer för att kunna göra denna redovisning. Uppgifter om stift, präst- lönetillgångar (fastigheter och fonder som ägs av ) och församlingar/samfälligheter inom samlas in av SCB på uppdrag av . SCB genomför provundersökningar avseende 1999 och 2000 för att samla in data från hushållens ideella Det görs som ett led i ett regeringsuppdrag att förbättra nationalräkenskaperna. I uppdraget ingår att utreda förutsättningarna att ta fram en reguljär statistik avseende HIO. Svarsfrekvensen i den första provundersökningen var bara . Till den andra provundersökningen har ett antal för- ändringar gjorts för att förbättra möjligheterna för uppgifts- lämnarna att svara. Små organisationer får en förenklad blankett och cutoff-gränser tas fram med effektivare metoder. SCB be- dömer att metodproblemen kan lösas och att årlig statistik kan produceras (då avseende ). Svarsfrekvensen i de undersökningar som genomförts på frivillig väg har varit mycket låg. Det är väsentligt för att national- räkenskaperna skall kunna hålla en tillräckligt god kvalitet att man kan få in de uppgifter som behövs. HIO är av sådan vikt att den bör vara officiell statistik. Det är också en stor nackdel att de egentliga hushållen inte kan redovisas för sig utan redovisas som en hushållssektor bestående både av de egentliga hushållen och HIO. Därmed kan uppgiftslämnandet också förenas med en skyldighet att lämna uppgifterna. De genomförda undersökningarna visar att behovet inte kan tillgodoses genom ett frivilligt uppgiftslämnande. SCB har i budgetunderlaget föreslagit att verket får i uppdrag att producera reguljär statistik om hushållens icke vinstdrivande organisationer. Kostnaden beräknas till . Det finns runt 130 000 ideella organisationer, men 100 000 av dem har inga anställda. Urvalet för undersökningen 2003 beräknas till 1 200. föreligger uppgiftslämnarskyldighet för ideella organisationer för namn och person- eller organisa- tionsnummer för den som bedriver verksamheten samt för antalet anställda och deras sysselsättning, löner och tjänster. Kostnaderna för uppgiftslämnarna beräknas till ca för de ytterligare uppgifter som behövs och till ca för det totala uppgiftslämnandet (baserat på en timkostnad på ). I detta kapitel redovisas hur inkomst definieras och beräknas i nuvarande officiella statistik (avsnitt 4.1), sambandet mellan dispo- nibel inkomst i inkomststatistiken och nationalräkenskaperna (avsnitt 4.2), tidigare utredningar och internationella rekommenda- tioner (avsnitten 4.3 och 4.4) samt en analys av inkomstbegreppet och olika delar av inkomsterna (avsnitten 4.5–4.7). Utredningens överväganden och förslag på detta område redovisas i kapitel 6. Detta kapitel behandlar således det inkomstbegrepp som används . I kapitel 6 föreslår utredningen att den officiella inkomststatistiken skall baseras på inkomstbegrepp, vilket definieras som de inkomster hushållet kan konsumera vid oförändrad real förmögenhet mellan periodens början och slut. 4.1Disponibel inkomst i nuvarande statistik Begreppet disponibel inkomst är ett begrepp avsett att mäta hushållens köpkraft eller hushållens ekonomiska välfärd. I detta avsnitt redovisas hur disponibel inkomst definieras och beräknas i olika delar av den nuvarande officiella inkomststatistiken. Det finns två officiella statistikprodukter, som belyser inkomstförhållandena för samtliga familjer respektive hushåll i riket, dels den total- räknade Inkomst- och förmögenhetsstatistiken (IoF), dels urvals- undersökningen Hushållens ekonomi (HEK). I urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK), även kallad Inkomstfördelningsundersökningen, beräknas den disponibla in- komsten som summan av alla skattepliktiga och skattefria in- komster minus skatt och övriga negativa transfereringar. Den dis- ponibla inkomsten kan delas upp i tre huvudgrupper. Dessa är faktorinkomster, positiva transfereringar och negativa transfereringar. Nedan görs en genomgång av dessa tre begrepp för att närmare beskriva de ingående delarna i den disponibla inkomsten. Vad som ingår i faktorinkomsten och sambandet mellan disponibel inkomst och faktorinkomst framgår av nedanstående uppställning: +Räntor och utdelningar, brutto – Negativa transfereringar = Disponibel inkomst Faktorinkomsten är således summan av löneinkomsten, före- tagarinkomsten, inkomsten från fåmansföretag, räntor och utdel- ningar samt reavinster. Löneinkomsten är summan av löneutbetal- ningar . Skattepliktiga förmåner och traktamenten som i taxeringen redovisas under lön ingår också. Ett exempel på sådan förmån är bilförmån. Företagarinkomsten beräknas som inkomst alternativt underskott från näring med vissa justeringar. Till inkomst från fåmansföretag hör vissa aktieutdelningar, så kallad överutdelning, som delägare i fåmansföretag kan ha. Del- ägare i fåmansföretag kan ofta välja att ta ut inkomst från företaget i form av lön, utdelning eller som reavinst vid försäljning av aktier och andelar i företaget. Då beskattningen av kapitalinkomster skiljer sig från beskattningen av förvärvsinkomst finns regler som säger hur mycket utdelning och reavinst på aktier som kan betraktas som normal kapitalavkastning. Eventuellt överskjutande utdelning, överutdelning, beskattas som intäkt av tjänst och be- handlas alltså som inkomst från fåmansföretag när den disponibla inkomsten beräknas. Inkomsterna från ränta och utdelning beräknas brutto. Inga avdrag för t.ex. utgiftsräntor görs. Realisationsvinst eller reavinst är den eventuella vinst som uppkommer vid försäljning av tillgångar, t.ex. aktier, fonder eller fastigheter. Även reavinsterna är brutto- beräknade utan hänsyn till den reducering som kan vara aktuell vid Inkomst av eget hem och fritidshus sätts lika med noll i dagens inkomststatistik. Ränteutgifter för bostadslån betraktas som konsumtion och ej som negativ inkomst. De positiva transfereringarna kan delas upp i skattepliktiga respektive skattefria transfereringar. Till de skattepliktiga transfere- ringarna hör t.ex. arbetsmarknadsstöd, föräldrapenning, pension, livränta, vuxenstudiestöd och ersättning i samband med sjukdom. Till de skattefria positiva transfereringarna hör olika familjestöd, t.ex. barn-, social- och bostadsbidrag. Därutöver ingår ersättning i samband med värnplikt och den skattefria delen av ersättning i samband med sjukdom, pension och studiestöd. I studiestödet ingår såväl bidrags- som lånedelen. De negativa transfereringarna består av slutlig skatt och övriga negativa transfereringar. I skattebegreppet ingår statlig och kom- munal inkomstskatt på förvärvsinkomster, fastighetsskatt, in- komstskatt på kapitalinkomster, förmögenhetsskatt, allmän pen- sionsavgift samt egenavgifter och skatter för näringsverksamhet. Övriga negativa transfereringar är återbetalda studielån och givet underhållsbidrag. Den totalräknade inkomststatistiken (IoF) är en totalräknad årlig undersökning som omfattar hela befolkning. Statistiken bygger på taxeringsuppgifter och kontrolluppgifter från Riks- skatteverket samt uppgifter från andra administrativa register. IoF skiljer sig från HEK på två punkter i beräkningen av disponibel inkomst. Den största skillnaden är att inkomsten för företagare beräknas på ett annat sätt. I IoF utgår man från samtliga skatte- pliktiga inkomster för att sedan lägga till de skattefria inkomsterna när man skapar den disponibla inkomsten. Någon specifik före- tagarinkomst tas inte fram. I HEK beräknar man en företagarinkomst. Man utgår från samma begrepp som i IoF, dvs. det taxeringsmässiga begreppet Inkomst av näringsverksamhet samt inkomstgivande hobby. Från denna summa dras erhållen sjukpenning, som i stället återkommer som transferering. Eftersom man här har tillgång till standardiserade räkenskapsutdrag (SRU), som utgör redovisnings- bilagor i deklarationen, kan man beräkna årets verkliga resultat, rensat från tidigare års underskott. För att göra inkomsten mer jämförbar med den inkomst som redovisas för den som är anställd återförs vissa avdrag. Exempel på sådana avdrag är avdrag för pensionssparande och avdrag för resor till och från arbetsplatsen. Vidare skiljer sig hanteringen av reavinster. I HEK hämtas den framräknade reavinsten direkt ur deklarationsblanketterna, innan eventuella reduktioner enligt skattereglerna är gjorda. I IoF är det den skattepliktiga vinsten enligt taxeringen som ingår i beräk- ningen av disponibel inkomst. Begreppet disponibel inkomst används förutom i HEK och IoF även i annan officiell statistik. Definitionen av begreppet är inte enhetlig utan varierar beroende på statistikprodukt. I Bostads- och hyresundersökningen (BHU) används disponibel inkomst för att beräkna hur mycket pengar som återstår till övrig konsumtion när boendet är betalt. Ett hushålls disponibla inkomst minus nettoutgiften för boende blir hushållets konsumtions- utrymme. Definitionen av disponibel inkomst i BHU skiljer sig från definitionen i inkomststatistiken. I BHU behandlas både bostadsbidrag och skatteeffekt på grund av bostadsinnehav som bostadsstöd och dras därför bort från bostadsutgiften. Därmed kan dessa poster inte heller ingå i den disponibla inkomsten. I inkomststatistiken inhämtas inkomsten från alla hus- hållsmedlemmar, såväl vuxna som barn. Så är inte alltid fallet i BHU. I hushåll bestående av makar beräknas hushållets inkomst som summan av makarnas inkomst. För hushåll utan makar inhämtas endast bostadsföreståndarens inkomst. Med makar avses såväl gifta par som sambor. Med bostadsföreståndare menas den äldste av de i hushållet som förfogar över huset eller lägenheten. Hushållsbudgetundersökningen (HBS) redovisar hushållens ut- gifter. Det disponibla inkomstbegrepp som används överens- stämmer i stort med det som finns i HEK. Den största skillnaden är att i HBS saknas negativa företagarinkomster och stipendier för studerande. Även i Undersökningarna av levnadsförhållandena () an- vänds begreppet disponibel inkomst.