sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — IT-KOMMISSIONENS SKRIVELSE TILL REGERINGEN RESULTATET I SAMMANDRAG ......................................................... Kort om äldres teknikanvändning.......................................................................................................... KARTLÄGGNING AV TILLGÅNG OCH ANVÄNDNING ......... Tillgång till IT i hemmet bland äldre..................................................................................................... Tillgång till dator ................................................................................................................................. Tillgång till Internet ............................................................................................................................. Motiv för att avstå................................................................................................................................ Drivkrafter bakom anskaffningen ......................................................................................................... Betydelsen av hemmavarande barn ....................................................................................................... Drivkrafter bakom användningen ......................................................................................................... Ingen automatik mellan IT på jobbet och privat ..................................................................................... Det sociala motivet .............................................................................................................................. Samma drivkrafter för äldre som för ungdomar..................................................................................... Anskaffning och användning – En modell............................................................................................. RISKER MED ATT AVSTÅ FRÅN IT.................................................. Demokrati och opinionsyttring .............................................................................................................. De nya möjligheterna ........................................................................................................................... Myndighetsinformation och myndighetskontakter................................................................................ Snabb utveckling för nätnärvaron.......................................................................................................... Köp, beställningar, bokningar ............................................................................................................... VIKTIGA AKTÖRER, TÄNKBARA ÅTGÄRDER.......................... Tillgång till IT ........................................................................................................................................ Stöd till anskaffning ............................................................................................................................... Avdragsmöjligheter i deklarationen....................................................................................................... Stöd inom ramen för Socialtjänstlagen .................................................................................................. Stöd till utbildning.................................................................................................................................. ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG .................................................. Ett informationssamhälle för alla .......................................................................................................... Mål för äldrepolitiken .......................................................................................................................... Slutsatser från kartläggningen och analysen ......................................................................................... Diskussion och förslag............................................................................................................................ Introduktion till IT-mediet .................................................................................................................... Bidrag till utbildning ............................................................................................................................ Bidrag till anskaffning och support ....................................................................................................... BILAGA 1: UPPDRAGSBESKRIVNING .......................................... BILAGA 2:SAMMANFATTNING AV IT-KOMMISSIONENS HEARING OM ÄLDRE I INFORMATIONSSAMHÄLLET, 15 IT-KOMMISSIONENS SKRIVELSE TILL REGERINGEN överlämnar genom denna skrivelse rapporten och äldre, SOU 2002:15. Rapporten har tagits fram av på uppdrag av (Regeringsbeslut , beslut nr 1). Rapporten analyserar olika gruppers tillgång till IT i hemmet. I gruppen har tillgång till Internet i hemmet. Av dem som saknar tillgång till IT i hemmet uppger att de inte ser någon nytta eller saknar intresse för IT – i detta skiljer sig dock inte äldre från yrkesaktiva. slutsats är att en stor del av dem som inte ser nytta eller saknar intresse inte har introducerats till IT. Om staten önskar främja användningen av IT bland äldre bör insatserna därför i första hand riktas mot att ge en introduktion till så många som möjligt. föreslår att främst folkbiblioteken ges resurser för att bidra till introduktionen till IT för dem som så önskar. anser det dock inte motiverat att avgränsa IT och äldre som ett politikområde utan det avgörande bör vara de behov som föreligger. Kommissionen föreslår att frågor som rör användningen av IT i hemmen bör hanteras inom . Ett informationssamhälle för alla I propositionen 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla uttrycker regeringen målsättningen att skall erbjuda det första informationssamhället för alla. Insatserna från staten skall, inom ramen för regelsystem, utbildning och infrastruktur, framförallt vara inriktade på tre områden. -Tillit till IT. Att alla kan lita på att det är säkert att använda IT -Kompetens att använda IT. Att alla på en grundläggande nivå kan använda tekniken. Kompetens skall uppnås genom utbildning inom skola och arbetsliv och praktisk användning av IT -Tillgänglighet till informationssamhällets tjänster, att kunna hitta och använda information samt kommunicera med hjälp av IT För att nå regeringens mål, Ett informationssamhälle för alla krävs insatser inom alla politikområden. Med utgångspunkt i syftet med den föreliggande undersökningen kan vissa områden särskilt lyftas fram: För demokrati och rättvisa genom att: -öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU genom användningen av IT -bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheter att använda yttrandefriheten För livskvalitet genom att: -öka individens välfärd genom användning av IT i vardags- och arbetslivet -höja utsatta gruppers livskvalitet genom användningen av IT -äldre kan bo kvar hemma längre. -underlätta boende i glesbygd -människor med funktionshinder kan få arbete. -utnyttja den betydelse IT kan få för sjukvården. För jämställdhet och mångfald genom att -öka människors förutsättningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder För en effektiv offentlig förvaltning genom att: -låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT -bidra till att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myndigheter, människor och företag För denna kartläggning om IT och äldre är regeringens målsättning så som den formuleras i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken1 av särskilt intresse: Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Användningen av IT i hemmet Enligt SCBs levnadsundersökningar hade drygt 3,6 milj. personer i åldrarna 16–tillgång till Internet i hemmet. Nästan lika många, 3,2 milj. hade det inte. Av dessa svarar personer och däröver för knappt 1,2 milj. 2 milj. personer i åldrarna 16–64 saknar tillgång till Internet i hemmet. Ökningstakten skiljer sig åt mellan olika kategorier av befolkningen. sker den största tillväxten bland de grupper som inte haft så stor del Internetanslutna. Det gäller framför allt bland arbetare och äldre, såväl män som kvinnor. För att den nya tekniken skall nå en bred spridning räcker det inte med att den blir möjlig att utnyttja på det ena eller andra området. Vad som därutöver krävs är att IT-alternativet är så pass överlägset redan existerande metoder att det går att tala om ett mervärde för användarna. Först då kommer dessa vara villiga att ändra sina inarbetade vanor. IT är ett medium, som stödjer och kompletterar befintlig teknik och metoder på snart sagt alla områden. måste också understrykas att oavsett det handlar om offentlig service eller kommersiella transaktioner finns ett bland inblandade parter intresse av alternativa lösningar och inte minst av personliga kontakter. Vägar att stimulera IT-användningen bland äldre av dem som saknar tillgång till IT i hemmet uppger att de inte ser någon nytta respektive saknar intresse för IT. Andelen är densamma för äldre som för personer i yrkesaktiva åldrar. Om uttalandet tas på allvar kan det återspegla två situationer: 1.Att den personliga nyttan eller intresset av IT saknas 2.Att det finns ett latent behov men att personen i fråga inte upptäckt vad IT kan användas till, dvs. att vederbörande inte blivit introducerad till IT. av de äldre uppger att IT verkar för krångligt. Flera slags insatser är här möjliga: Lika många av de äldre uppger att IT är för dyrt. Två tolkningar är möjliga: 1.Att man ser ett behov av att använda IT i hemmet men hushållsekonomin medger inte utgifterna för anskaffning, utbildning och support 2.Att privatekonomin inte utgör någon restriktion men betalningsviljan saknas, d.v.s. den upplevda nyttan av IT motiverar inte utgiften Slutsatsen blir därför att om staten önskar främja användningen av IT bland äldre skall insatserna: -i första hand inriktas mot att ge en introduktion till så många som möjligt -i andra hand ge bidrag till utbildning och främja utveckling av användarvänliga gränssnitt -i tredje hand ge bidrag till anskaffning och support IT och äldre som politikområde Föreliggande utredning skall bland annat utgöra underlag för bedömningar inom hur ansvaret för de frågor som rör IT och äldre, lämpligen fördelas. En första fråga är därför om avgränsningen IT och äldre är ändamålsenlig med avseende på tänkbara offentliga åtgärder för att främja spridning och användning av IT. I rapporten konstateras att tillgång till IT i arbetet samt hemmavarande barn utgör två starka impulser för att skaffa IT i hemmet. Den gemensamma nämnaren för flertalet äldre är att man hunnit lämna arbetslivet och att barnen lämnat föräldrahemmet innan PC- och Internetutvecklingen sköt fart. finns det många i den yrkesaktiva delen av befolkningen som inte har tillgång till IT i arbetet eller får impulser av hemmavarande barn, och som därför befinner sig i samma situation som de äldre. Det finns därför anledning att sätta ett frågetecken inför om åldersfaktorn bör ges någon avgörande betydelse. Med stigande ålder följer funktionsnedsättningar av olika slag. De offentliga aktörerna inom handikapp-politiken fäster inte heller något avseende vid ålder. Funktionshinder utgör det avgörande kriteriet för eventuella åtgärder. Situationen för äldre, bland annat med avseende på IT, har uppmärksammats inom Äldreprojekt. Stimulansmedel har beviljats ett antal försöksverksamheter på IT-området. Erfarenheterna är positiva. Verksamheten har i ett inledningsskede fyllt en viktig funktion. anser dock inte att åldersfaktorn är så central att IT och äldre bör göras till ett bestående politikområde. Avgörande för olika insatser bör istället vara vilka behov som kan identifieras. Beträffande stöd till utbildning utgår statliga och kommunala bidrag via studieförbundens cirkelverksamhet, där olika slag av datacirklar svarar för en betydande andel. Av totalt 1,7 miljarder till folkbildningen via studieförbunden för , svarade de IT-relaterade kurserna för uppskattningsvis . Ingenting har framkommit som tyder på att insatserna skulle vara av otillräcklig omfattning. Med uppskattningsvis 150 000 deltagare i olika studiecirklar i IT-användning utgör studieförbunden en kraftfull resurs inom folkbildningen. Hur stor andel som utgörs av äldre är inte känt eftersom deltagarnas ålder inte registreras. En svårighet som framskymtat är att utforma datacirklarna så att det både motsvarar yngre och äldres behov, och där de äldre kan behöva mera tid för det grundläggande datorhandhavandet. Många ansträngningar görs i syfte för att öka tillgängligheten till informationssamhället. Bl.a. skall offentliga organs webbplatser vara tillgängliga för funktionshindrade enligt det s.k. Web Accessibility Initative (). Vidare har EUs medlemsländer kommit överens om en handlingsplan inom ramen för eEurope Action Plan. Det finns flera offentliga aktörer som på olika sätt kan medverka till att tillgängligheten förbättras via insatser inom forskning och utveckling. har dock få FoU-projekt haft äldre som målgrupp. avser att undersöka förutsättningarna att vid initiera ett utvecklingsprojekt med inriktning mot äldres IT-användning. Möjliga samverkanspartners är pensionärsorganisationer, SeniorNet samt kommersiella aktörer. En möjlig finansiär är via sitt program En användardriven IT-utveckling. Bidrag till anskaffning och support En stor del av diskussionen kring hur äldres IT-användning skall kunna främjas leder in på frågor kring anskaffning av utrustning, utbildning och support. Inte minst vid IT- kommissionens utfrågning framkom detta2. Det ligger här nära till hands att dra paralleller med systemet med personaldatorer. Många debattörer påtalar också skevheten i att stödet till datoranskaffning via skattesystemet genom sin utformning endast kan utnyttjas av personer som finns etablerade på arbetsmarknaden. I systemet med s.k. personaldator står arbetsgivaren för anskaffningen och är motpart till leverantören som förutom att tillhandahålla systemet normalt även svarar för support. Motsvarande lösning går inte enkelt att hitta för personer utanför arbetsmarknaden. Pensionärsförbunden skulle i princip kunna medverka vid upphandlingen av systemen, men värjer sig för den roll som man sedan riskerar att få när medlemmarna behöver support. Även biblioteken betraktar det som främmande för sin verksamhet, sina resurser och sin kompetens att påta sig en samordnande roll ifråga om datoranskaffning. Om systemet med skattesubventionerade hemdatorer skall utsträckas till dem som står utanför arbetsmarknaden talar praktiska skäl för att den enskilde själv anskaffar sin dator, och att denne sedan beviljas avdrag i sin deklaration enligt modellen för ROT-avdraget. avser att återkomma till frågan när resultaten från den pågående utvärderingen av systemet med personaldatorer är slutförd. framstår inte offentligt stöd till anskaffning av hemdatorer som den mest ändamålsenliga åtgärden att främja IT-användningen bland medborgarna. IT-användning – en kulturyttring Persondatorn i sig är ett universalverktyg som bland annat har ersatt skrivmaskinen, räknemaskinen och ritbordet. Internet är ett medium med vars hjälp text, siffror och bilder kan förmedlas från en avsändare till en mottagare. Användningen av IT går inte att avgränsa till särskilda samhällssektorer eller för särskilda ändamål utan finns nu etablerad som en beståndsdel inom i det närmaste samtliga områden för mänsklig aktivitet. anser därför att frågorna kring hushållens användning av IT hör hemma inom kulturpolitiken. Vilket är det bästa sättet att nå alla de som saknar tillgång till dator och Internet, som inte kommit i kontakt med mediet vare sig i skolan eller på jobbet, och inte heller hos släktingar, vänner eller grannar? Pensionärsorganisationerna utgör ett naturligt forum för en första introduktion inte minst eftersom man når ut till personer med begränsat socialt kontaktnät. Inom pensionärsorganisationerna är man väl medveten om att ett av de viktigaste motiven för 2 Äldre i informationssamhället . medlemskap utgör möjligheten till social gemenskap. Kännetecknande för många icke- medlemmar är att de fyller sin tid med aktiviteter i andra föreningssammanhang. Hur organisationerna skall kunna nå och engagera äldre som inte visar sig är en ständigt återkommande intern fråga. För pensionärsorganisationerna är det naturligt att skräddarsy sina IT-verksamheter efter de äldres speciella förutsättningar och behov. SPF samarbetar bl.a. med SeniorNet och PRO har utvecklat ett eget introduktionspaket. Det senare har för övrigt blivit en succé, problemet består i att hinna utbilda lärare i takt med efterfrågan. Försöksverksamheten med medborgarterminaler har fallit väl ut och det finns önskemål från de medverkande myndigheterna om en utbyggnad av verksamheten. En särskild målgrupp utgör personer utan tidigare datorvana och för vilka speciella datorvärdar finns tillhanda. Utplacering skall kunna ske både i offentliga som privata lokaler, varvid särskilt framhålls biblioteken. En begränsning i konceptet med medborgarterminaler ligger att IT-användningen främst avser myndighetsinformation. I förhållande till alla de möjligheter Internet erbjuder framstår detta som något snävt. I diskussionen av vilka drivkrafter som kan motivera en person att använda IT för privata ändamål har nyttomotivet dessutom tonats ner. Detta gäller inte minst för äldre. Även om nyttoorienteringen framstår som självklar i ett myndighetsperspektiv, bör dess attraktionskraft bland den datorovana allmänheten inte överskattas. ITK anser att folkbiblioteken har goda förutsättningar att spela en central roll när det gäller introduktion av IT: -Biblioteken skall enligt lag verka för att göra databaserad information tillgänglig för alla medborgare. Särskilt anpassade tjänster skall erbjudas olika eftersatta grupper -Praktiskt taget samtliga bibliotek erbjuder allmänheten tillgång till datorer uppkopplade mot Internet, i många fall genom bredband -Allmänheten besöker biblioteken i påfallande hög utsträckning, och biblioteken möter genomgående större uppskattning än många andra former av service -Användningen av bibliotek pågår hela livet. Aktiviteterna förändras dock med åldern -Ungdomar, studerande och invandrare utnyttjar biblioteken i större utsträckning än genomsnittet Biblioteken ger särskild service till grupper med särskilda behov som äldre och funktionshindrade, såväl inom som utanför de egna lokalerna. Systemet med kulturombud finns infört i många kommuner. Härigenom når biblioteken ut med sina tjänster också till personer som till följd av ålder, sjukdom eller nedsatta krafter är oförmögna att själva ta sig Det finns många exempel på hur kulturombuden bygger upp nätverk, t.ex. genom att bjuda in studieförbund, pensionärsorganisationer eller kyrkan. På biblioteken finns erfarenheter av att introducera IT, inte minst gentemot äldre. 550 bibliotek deltog Seniorsurf. Många bibliotek genomför liknande egna aktiviteter, ofta i samarbete med det lokala föreningslivet. Intresset är genomgående stort, anmälningslistor blir fulltecknade men brist på personal utgör en flaskhals. vill därför föreslå regeringen att ställa särskilda stimulansmedel till förfogande för satsningar på introduktion och försöksverksamhet som stimulerar till användning av IT-teknik. En viktig målgrupp utgörs av äldre, men det är viktigt att understryka att aktiviteterna skall kunna omfatta alla. Sökande skall i första hand vara folkbiblioteken, men även föreningar som till exempel pensionärs- och invandrarorganisationer skall kunna komma ifråga. Stimulansmedlen föreslås utgå för att därefter utvärderas. Det statliga bidraget skall täcka hälften av kostnaderna, alternativt en inledande högre andel från staten och därefter stegvis avtrappning. Resten av kostnaderna skall för biblioteken täckas av kommunala bidrag, och för föreningarna av egna medel. Nivån på bidraget bestäms utifrån en beräknad schablon för kostnaden per introducerad person. För biblioteken är vidare ett avgörande kriterium att ingen neddragning av budgeten får ske i andra delar av verksamheten. föreslår att blir den myndighet som fördelar stimulansmedlen. Av befolkning utgjordes ca 1,35 milj. av personer i åldrarna 65–. Av dessa hade uppskattningsvis 150.000 tillgång till Internet i hemmet. Detta ger en andel på vilket är väsentligt lägre än för åldrarna 16–där andelen var . Av den totala befolkningen saknar ca 3,2 milj. tillgång till Internet i hemmet. De äldre utgör här 1,2 milj. eller och är alltså i klar minoritet. Frånvaro av Internet i hemmet handlar därför inte om marginaliserade grupper. Många av dem med tillgång till Internet i hemmet utnyttjar dessutom mediet i begränsad omfattning, vissa av dem inte alls. Varför har då de äldre i sådan liten omfattning tagit till sig den nya tekniken? I rapporten identifieras två faktorer som vägt tungt vid beslutet att skaffa IT i hemmet: -Tillgång till IT på arbetsplatsen -Hemmavarande barn i skolåldern De personer vars barn hade flyttat hemifrån innan IT-revolutionen , och som dessutom själva hunnit lämna arbetslivet har därför gått miste om två viktiga impulser att själva skaffa Internet. är det just de grupper som varit sena i starten – t.ex. de äldre – som uppvisar en snabbare ökningstakt än genomsnittet. Om tendensen står sig kommer skillnaderna mellan olika gruppers IT-innehav att utjämnas. I uppdraget har ingått att på försöka bedöma riskerna av att avstå från IT-mediet bland annat för nyhetsförmedling, deltagande i den demokratiska processen, myndighetskontakter och inköp/betalningar. Resultatet pekar mot att IT på många områden erbjuder ett viktigt komplement till traditionella medier eller tillvägagångssätt. Däremot tyder ingenting på att IT helt skulle komma att tränga ut övriga alternativ och etablera sig som en allena rådande lösning. Att utnyttja respektive avstå från IT-mediet låter sig därför väl diskuteras i termer av fördelar och nackdelar på samma sätt som t.ex. att ha tillgång till privatbil eller TV. Att det för många kan finnas välfärdsvinster att göra med hjälp av IT är ostridigt. Lika viktigt är att understryka att varje individ har sin egen behovsprofil. Vad som upplevs som omistligt av den ene kan vara ointressant för den andre. Drygt 2/3 av dem som inte brytt sig om att skaffa IT i hemmet motiverar detta med att de saknar intresse eller inte ser någon nytta. I rapporten diskuteras olika motiv för äldre att ta till sig IT-mediet. Slutsatserna pekar mot att det sociala motivet tillsammans med underhållningsmotivet väger förhållandevis tungt. För många äldre torde däremot inte nyttomotivet vara det viktigaste. För att skapa intresse krävs en medvetenhet om att IT-mediet kan bidra till ökad behovstillfredsställelse. Var och en behöver få sin personliga aha-upplevelse. Den vanligaste vägen går via någon form av introduktion. I rapporten föreslås därför satsningar på introduktion och försöksverksamhet som stimulerar till användning av IT. En viktig målgrupp utgörs av äldre, men det är viktigt att understryka att aktiviteterna skall kunna omfatta alla. Folkbiblioteken föreslås få en central roll, men även föreningar som till exempel pensionärs- och invandrarorganisationer skall kunna komma ifråga. föreslås bli den myndighet som fördelar stimulansmedlen. På frågan varför man avstått från att skaffa sig dator med Internet motiverar vissa sitt beslut med att IT verkar krångligt. Andra svarar att IT är för dyrt.