sou · GQB3121d6 · 2003-01-01 00:00:00 — De behöver också få vetskap om de brister som kan utlösa riskerna och leda framtill ohälsa och olycksfall både för lärare och elever samt för skolledarna själva. Genom att i samver- kan med personal och elever kunna identifiera riskerna i den egna arbetsmiljön på den egna skolan finns möjligheter att göra eventu- ella problem hanterbara. Att äga sitt problem kan öka tillförsikten, när det gäller att finna en egen lösning. Skolledaren som skall bedriva arbetsmiljöarbete kan givetvis inte utföra allting själv. Kunskap behövs för att kunna dela upp arbetsuppgifterna som rör arbetsmiljön på ett bra sätt samt för att kunna göra framställningar om stöd och hjälp från förvaltning, företags- och skolhälsovård. I ett begränsat perspektiv är det viktigt att verksamheten kan bedrivas på ett sådant sätt att personal och elever i skolan har en arbetsmiljö som främjar hälsa och säkerhet. Detta främjar även verksamhetens resultat, t.ex. elevernas möjligheter till kunskapsinhämtning. I ett längre perspektiv grundläggs en insikt om vad som är bra arbetsmiljö och som eleverna kan ta med sig ut i vuxenliv och arbetsliv. Detta är en del av skolans fostrande roll. Genom denna medvetenhet ökar elevernas möjligheter att senare i livet aktivt medverka till att arbetsmiljön på arbetsplatsen skall gynna hälsa och säkerhet. Hälsa och säkerhet är ur ett vidare perspektiv viktigt för indivi- dens möjligheter till ett bra socialt liv, utvecklingsmöjligheter och för den privata ekonomin. Ur samhällsekonomiskt perspektiv har arbetsmiljöns betydelse uppmärksammats. Arbetet med den yttre miljön går ofta ut på att genom insatser för den ekologiska utvecklingen bevara naturen, där människan ses som en närmast negativ faktor. Arbetsmiljölagen ställer individens säkerhet och hälsa i fokus. De fysiska och psykosociala faktorerna på arbetsplatsen/i skolan, där individen tillbringar stor del av sin tid, är av stor betydelse för att främja hälsa och säkerhet. 9 Lärarnas kunskap på arbetsmiljöområdet Skolans uppgift är att i en sund och trygg skolmiljö tillförsäkra eleverna utbildning som är anpassad till deras omedelbara behov, till deras kontinuerliga utveckling och fostran till ett vuxenliv utanför skolan. Tillsammans med annan lagstiftning spelar arbetsmiljölagstift- ningen en betydande roll i detta arbete genom att betona hälsa och säkerhet i den aktuella skolmiljön. Detta är lika viktigt för alla i skolan. På lärarna vilar emellertid det dagliga arbetet med att i kraft av sin professionalitet förmedla detta synsätt till eleverna. Kunska- pen om vad som är bra för hälsa och säkerhet kan anpassas till elevens behov i skolan och lägga grunden för framtida kunskapsutveckling på området – ett livslångt lärande. För att kunna leva upp till läroplanens krav på läraren behöver denne känna säkerhet i sin roll. Genom att redan i lärarutbild- ningen lägga en grund för hur frågor om hälsa bör hanteras i skolan skapas också en bas för fortsatt lärande i arbetet. Bland hälsofrå- gorna har arbetsmiljölagstiftningen och det förebyggande arbets- miljöarbetet en självklar plats. Kunskap om arbetsmiljölagstiftningen är viktig för läraren inte minst i rollen som förmedlare av kontakt med arbetslivet utanför skolan, t.ex. i samband med elevernas praktiska arbetslivsorienter- ing (PRAO) eller vid arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Att studie- och yrkesvägledare skall ha denna kunskap från sin utbild- ning är självskrivet. Arbetsmiljöfrågor berör alla elever i skolan, och utanför skolan kommer de allra flesta elever förr eller senare att i olika roller delta i arbetslivet. Detta gäller för elever i grund- skolan, de som genomgår yrkesförberedande gymnasieprogram och för eleverna i de studieförberedande programmen. Därför bör också alla lärare, oavsett om undervisningen sker i kärnämnen eller karaktärsämnen, ha samma grunder ifråga om arbetsmiljökunskap. Arbetsmiljöfrågorna är särskilt lämpade att integrera i annan verksamhet och kan passas in i de flesta ämnen på ett naturligt sätt. Eftersom det finns en bindande lagstiftning som tillkommit genom en demokratisk process, finns det skäl att lyfta fram denna i frågor om demokrati. Också i frågor som rör regler och normer har de psykologiska och sociala aspekterna av arbetsmiljön stor relevans. Fysisk miljö kan utan vidare speglas i ämnen som slöjd, teknik, fysik, kemi, biologi, idrott m.fl. För eleverna är det viktigt att få med sig en integrerad kunskap om vad som är bra arbetsmiljö. Förändringar som arbetslivet genomgår kräver att den enskilde individen med blick för fysisk, psykiska, sociala och organisatoriska aspekter kan ställa krav på sin arbetsmiljö. Att långsiktigt främja hälsa och säkerhet är även viktigt från både samhällsekonomisk, företagsekonomisk och privateko- nomisk synpunkt. 10 Arbetsmiljö-, miljö- och kvalitetssäkringsbegreppen Det kan finnas skäl att kommentera några begrepp som tangerar varandra genom sin innebörd, men där det likväl finns behov av att skilja begreppen åt, t.ex. därför att en särskild lagstiftning gäller för respektive område. Det gäller skillnaden mellan miljö och arbets- miljö. Skillnaderna betyder inte att det finns vattentäta skott mellan miljö och arbetsmiljö. De kan vara sammanflätade med varandra eller löpa parallellt. Den generella skillnaden i innebörd hos begreppen miljö och arbetsmiljö är att miljötänkandet går ut på att människan skall anpassa sig, så att beteendet inte påverkar den omgivande miljön på ett negativt sätt – det gäller i synnerhet den yttre miljön. Lagar och regler för många av de företeelser som kan knytas till miljöbegrep- pet finns i . Genom de regler som finns i arbetsmiljölagen och Arbetar- skyddsstyrelsens/föreskrifter ställs däremot människan/arbetstagaren/eleven i centrum. I denna lagstiftning ställs krav på att faktorerna i arbetslivet/skolan i möjligaste mån skall anpassas till människorna. Det är viktigt att notera att arbets- miljöarbetet inte i första hand tar sikte på individuell behandling utan syftar till att arbetsplatsen skall vara sådan att alla där mår bra, dvs. inte blir sjuka eller skadar sig. Det gäller både fysiskt, psykiskt och socialt. Det kan finnas behov av individuell anpassning i reha- biliteringssyfte eller t.ex. på grund av fysiskt eller psykiskt handi- kapp. I sådana fall berörs mestadels också annan lagstiftning. Allt fler skolor går in för kvalitetssäkring enligt något ISO- system eller i anslutning till något kvalitetssäkringsinstitut. Detta innebär inte automatiskt att arbetsmiljölagstiftningens krav upp- fylls. Kvalitetssäkring är mestadels inriktad på kunder/avnämaren. I skolsammanhang är dessa förhoppningsvis eleverna, men de kan också utgöras av föräldrar, framtida arbetsgivare eller andra intressenter. Skolan är skyldig att följa lagar på områden som utgör en del av skolans verksamhet. Sådana lagar är bland annat arbetsmiljölagen och . På kvalitetssäkringsområdet finns ingen lag att följa. Däremot finns det regler och krav som skall uppfyllas för att certifiering enligt givna kriterier skall ske. Till skillnad från vad som gäller för lagar kan den som går in i ett kvalitetssäkringsprojekt ofta själv ange nivån som skall uppnås. Ofta finns också en kostnad vid anslutning till kvalitetssäkringsprojektet. Det är bra att skolan arbetar med miljöfrågor och kvalitetssäk- ring, men det får inte utesluta arbetsmiljöarbete. Det är utmärkt om man kan låta arbetet med dessa olika frågor stödja varandra. Det som är bra för miljön kan vara bra för arbetsmiljön, men det har i olika sammanhang ibland visat sig att det som är bra för miljön dessvärre är mindre bra ur arbetsmiljösynpunkt. Ett bra kvalitetssäkringsarbete bör också omfatta arbetsmiljö för elever och personal. Inte minst utåt mot samhället är det viktigt att visa att elever och personal mår bra och trivs i sitt arbete. En mätare kan vara låg personalomsättning, låga sjuktal bland personalen och låg frånvaro bland eleverna. En effekt av detta är t.ex. minskade problem med vikarier och ersättare, bättre kontinuitet etc. I detta arbete som ibland kan ske integrerat är det angeläget att vara medveten om att kvalitetssäkring vanligtvis sätter kunden i centrum, miljöarbetet syftar till anpassa människans livsstil till vad som är bra för till miljön, arbetsmiljöarbetet skall verka för att arbetsmiljön anpassas till människan så att ohälsa och olycksfall förebyggs och så att individen även i övrigt mår bra. Skolan är inte ett samhälle i sig med helt egna lagar och regler utan en del av det övriga samhället och måste fungera i samverkan med detta. Skolans roll i samhället, oavsett om verksamheten sker i kommunala eller fristående skolor, är särskilt betydande därför att praktiskt taget alla tillbringar mycket av sin barn- och ungdomstid där. Betydelsefull genom de spår som skolan sätter i den vuxna människan. Därför är det naturligt att ställa stora krav på skolan. Därför är det naturligt att skolans verksamhet styrs av lagar och regler. Det enda konkreta krav som ställs i skollagen på den person som skall leda skolans verksamhet, dvs. rektor, är att hon/han skall ha peda- gogisk insikt. Skolan är en komplex verksamhet som ställer stora krav på skol- ledarna inte minst genom de lagar, regler och föreskrifter de skall följa. De skall vara pedagogiska ledare, men de skall också vara personalchefer, ekonomiansvariga, ritningsgranskare för om- och nybyggnader, miljöansvariga, ledare av kvalitetsprojekt samt arbetsmiljöansvariga. Det vore rimligt att skolledarna i sin roll fick hjälp med att förena och samordna de bestämmelser som det är möjligt låta samverka. Genom bra kunskaper i arbetsmiljöfrågor är det lätt att se hur väl arbetsmiljöfrågorna går att integrera med skollagens krav beträffande kränkande behandling men också med läroplanens mål och riktlinjer när det gäller normer, värdegrund, demokrati, hänsyn, empati, omsorg om andra osv. Med kunskaper och stöd till skolledarna och fortbildning till befintliga lärare skulle kraven på systematiskt arbetsmiljöarbete kunna integreras i det dagliga skolarbetet till nytta för alla i skolan. Arbetsmiljölagen (AML) (SFS 1977:1160) Arbetsmiljöförordningen (AMF) (1977:1166) författningar enligt hänvisningar i texten Regeringens proposition 1976/77:149 Kommun och landsting som arbetsgivare enligt arbetsmiljölagen (H 177) Arbetsmiljökvalitet i skolan (H 263) Skolans arbetsmiljö – jämförelsestudier –1997 (H 303) till regeringen om våld och hot i skolans arbetsmiljö Våld och hot inom omsorg och skolan (522) Checklista för kartläggning av våld och hot (525) Datorn och skolan (498) För er som vill bli miljöskola () Elevers arbetsmiljö och skaderisker. Elever, skador och skolmiljö. Elevskyddsombudens betydelse för skolans arbetsmiljö. Kemikalier i skolan (H 339) Att se, höra och andas i skolan (H255) Skolans samarbete med andra huvudmän då det gäller elever i behov av särskilda stödåtgärder Särskilda skäl för personlig assistans i skolan Andra huvudmäns än skolhuvudmannens insatser ....... Socialtjänstlagen, SoL ............................................................ 2.2Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och Lag (1993:389) om Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL ....................... Särskilda skäl för assistansersättning under tid i skola . Avgöranden av kammarrätterna............................................ Ansvarsområdena för elevassistent och personlig Problem och diskussion......................................................... Personlig assistans och assistansersättning .......................... I denna promemoria redogörs för lagtext och förarbeten då det gäller åtgärdsprogram och individuella planer enligt LSS. Vidare redogörs för lagtext, förarbeten och rättspraxis då det gäller per- sonlig assistans i skolan. Det framkommer att det inte finns någon enhetlig praxis i kammarrätterna om särskilda skäl för assistans- ersättning under tid i skolan. Promemorian ger vissa synpunkter och exempel på hur arbetet med ett åtgärdsprogram kan utföras då eleven har insatser även av andra huvudmän. Vidare diskuteras olika anledningar till att åtgärdsprogram inte utarbetas i den utsträckning som det är tänkt . I ett avsnitt tas upp skillnaden mellan ansvarsområdet för en elev- assistent och för en personlig assistent i skolan. Slutligen lämnas dels ett förslag till tillägg till skolförordningen av innebörd att arbetet med att upprätta ett åtgärdsprogram ska påbörjas utan oskäligt dröjsmål och, om arbetet inte slutförts från det att ärendet anhängiggjorts, detta förhållande ska anmälas till , dels ett påpekande att Allmänna råd om assistans i skolan från och från Socialstyrel- sen som utarbetats i samverkan med skulle kunna ge ett gott resultat. Grundskoleförordningen 5 kap 1 § tredje stycket lyder: Om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, dennes vård- nadshavare eller på annat sätt har framkommit att eleven behöver sär- skilda stödåtgärder, skall rektorn se till att ett åtgärdsprogram utarbe- tas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Senaste lydelsen av denna § tillkom genom SFS 2000:1108 varigenom uppgift från skolans personal en elev osv. gällde endast att det framkommit. Likalydande bestämmelse finns – numera – i de förordningar som gäller för andra skolformer. Utredningen om skolans inre arbete, , lanserade ordet åtgärds- program och gav i sitt slutbetänkande (SOU 1974:53) en utförlig redogörelse för vad utredningen ansåg att programmet skulle inne- hålla och hur det skulle arbetas fram. 1975/76:39 föreslogs en genomgripande förändring av skolverksamheten som byggde på SIA:s betänkande. Propositionen behandlades av utbildningsutskott i betänkandet UbU 1975/76:30. Förslaget medförde att bestämmelser om åtgärdsprogram togs in i läroplanen Lgr 80: Av programmet, som bör utarbetas av skola, elev och föräldrar tillsam- mans och utgå från elevens behov, skall framgå vad det är man vill söka åstadkomma, exempelvis bättre läsfärdighet, ökad närvaro, större moti- vation, bättre samarbetsförmåga. Av programmet bör dessutom framgå med vilka medel och metoder man vill arbeta. Det är viktigt att söka stärka elevens självuppfattning och självtillit genom att utgå från ele- vens starka sidor. (s. 54) 1994/95:85 föreslog regeringen att skulle god- känna ett nytt betygssystem. Förslaget innebar också att elev och föräldrar skulle informeras om elevens kunskapsutveckling. Detta skulle ske genom återkommande samtal mellan lärare, elev och föräldrar, en kontaktform som borde utvecklas vidare mot utveck- lingssamtal. När propositionen behandlades av utbildningsutskott anförde utskottet (bet 1994/95:UbU 06): I de fall det visar sig att en elev har problem av något slag bör utvecklingssamtalet mynna ut i ett åtgärdsprogram såsom det beskrivs i den tidigare läroplanen för - - - Utskottet - - - anser att det kan vara naturligt att skriftligen ange vad åtgärdsprogrammet innehåller, såsom en bekräftelse på vad man är överens om ifråga om ömsesidiga åtagan- den. Elev, föräldrar och lärare deltar som likvärdiga parter i sam- talet. Var och en bör kunna utgå från att samtliga fullgör sina åtaganden. Målet för åtgärderna är att varje elev som inte har nått godkäntnivån i ett ämne eller löper risken att inte nå dit skall ges det stöd han eller hon behöver. antog utskottets förslag. införde regeringen bestämmelser i grundskoleskolförordningen om åtgärdsprogram. Utredningen om funktionshindrade elever i skolan, Funkis (SOU1988:66), föreslog att kravet på åtgärdsprogram skulle gälla för samtliga skolformer inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom jämte motsvarande fristående skolor. Utredningen föreslog vidare att det av regleringen ska framgå att berörd personal ska utarbeta ett åtgärdsprogram för elev i behov av särskilt stöd, att åtgärdsprogrammet ska kunna initieras av eleven eller dennes vård- nadshavare samt att programmet skall utarbetas i samverkan med eleven och i samråd med elevens vårdnadshavare och övriga berör- da. I proposition 1998/99:105 anfördes att regeringen bedömde att åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd borde införas i alla skolformer i det offentliga skolväsendet och att eleverna själva och vårdnadshavarna borde ges möjlighet att ta initiativ till utarbe- tandet av programmet. anfördes vidare: Avsikten med en bestämmelse om åtgärds- program är att stödja en medveten planering och utvärdering av de särskilda stödåtgärderna som bör utgå från elevens behov och ges en både långsiktig och kortsiktig karaktär. Programmet ska omfatta elevens hela skolsituation och innebär därigenom att hela organisa- tionen av skolverksamheten berörs. Av åtgärdsprogrammet bör fram- gå vad man vill söka åstadkomma samt med vilka medel och meto- der man vill arbeta. Arbetet med åtgärdsprogrammet bör vara en process i vilken eleven själv ges en aktiv roll vid analysen av skol- svårigheterna samt vid utformningen och genomförandet av pro- Elevens självuppfattning och självtillit kan stärkas genom att elevens starka sidor bildar utgångspunkt i det fortsatta arbetet. Vid utformningen av bestämmelserna om åtgärdsprogram måste hänsyn tas till att förutsättningarna är olika för respektive skol- form, bl.a. mellan frivilliga och obligatoriska skolformer. Särskolan riktar sig till elever med utvecklingsstörning. Det ingår därför i sär- skolans grundkompetens att möta behoven hos dessa elever. Utveck- lingsstörning bör därför inte i sig ge upphov till en planering av åtgärder av den art som åtgärdsprogrammet avser. Åtgärdsprogram kan däremot bli aktuellt vid mer sammansatta behov, t.ex. på grund av att en elev har ytterligare funktionshinder. Det bör ankomma på regeringen att de meddela de ytterligare föreskrifter om åtgärds- program eller motsvarande inom de olika skolformerna. Under rubriken och samverkan stärks fortsatte pro- positionen: För att stärka elevernas och vårdnadshavarnas ställning bör de ges möjlighet att ta initiativ till arbetet med åtgärdsprogram. En sådan initiativrätt undandrar emellertid inte rektor det grund- läggande ansvaret för åtgärdsprogrammet. Det är också rektor som beslutar om stödåtgärder. Regeringen delar kommitténs uppfatt- ning att åtgärdsprogrammet bör utarbetas i samarbete med eleven och, för icke myndig elev, eftersamråd med elevens vårdnadshavare. Att utarbetandet av åtgärdsprogrammet bör ske i samarbete med eleven är avsett att stärka elevens roll jämfört med dagens situation, som det inte innebär ett krav på att skola, elev och vård- nadshavare måste vara överens. Skolan har alltid det yttersta ansva- ret för att ett åtgärdsprogram fastställs. Vid utarbetandet av åtgärds- programmet kan det i vissa fall finnas skäl att involvera personal från andra verksamheter, främst då skolans kompetens behöver kompletteras t.ex. med kompetens från andra verksamheter inom kommunen eller från barn- och ungdomshabilitering, den pedagogiska hörselvården eller barn- och ungdomspsykiatrin i de fall de redan har kontakt med eleven. 2 Andra huvudmäns än skolhuvudmannens insatser I propositionen 2000/01:80 lämnar regeringen ett förslag till ny socialtjänstlag. Förslaget har när detta skrives inte behandlats av . Förslaget innebär i förhållande till nu gäl- lande socialtjänstlag att den enskilde ges rätt till insatser i den bety- delse att socialnämndens beslut kan överklagas till förvaltningsdom- stol. Den enskilde ska för sin försörjning och livsföring i övrigt till- försäkras en skälig levnadsnivå. Av lagtext eller förarbeten kan inte utläsas i vad mån stödinsatser i skolan kan anses ingå i begreppet skälig levnadsnivå. En kommun kan med tillämpning av SoL ge insats i form av ett personligt stöd i skolan. Ej sällan benämns detta personlig assis- tans. Varken nu gällande socialtjänstlag eller förslaget till ny lag innehåller någon regel om individuell plan. 2.2Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS och Lag (1993:389 ) om assistansersättning, LSS 10 §: I samband med att insats enligt denna lag beviljas kan den enskilde begära att en individuell plan med beslutade och planerade insatser upprättas i samråd med honom. I planen skall även redovisas åtgärder som vidtas av andra än kommunen eller . Planen skall fort- löpande och minst en gång omprövas. och kommunen skall underrätta varandra om upprätta- de planer. LSS 14 § : Kommunen skall verka för att insatser som tas upp i planer som avses i 10 § samordnas. I propositionen 1992/93:159 sid. 97 anför departementschefen: Den enskilde skall ha rätt att få en individuell plan som beskriver beslutade och planerade insatser – – – Planen bör utgå från olika behov som kan utgå från flera kompetensområden. Jag anser vidare att planen bör utformas så att den ger möjlighet till uppföljning och förändringar och att den skall omprövas fortlöpande. En viktig fråga i samband med planeringen av de särskilda insatserna är den samverkan som kan komma ifråga mellan olika instanser och verk- samheter – – – Planen bör också på begäran av den enskilde – – – kunna utväxlas mellan olika enheter som ger stöd för den enskilde. Den som blivit beviljad personlig assistans enligt LSS kan välja att själv vara arbetsgivare åt sin assistent (får i ett sådant fall inte an- ställa en assistent med vilken han lever i hushållsgemenskap), att låta kommunen vara arbetsgivare eller låta ett fristående organ vara arbetsgivare. Beträffande personlig assistans och assistansersättning för tid i skolan, se avsnitt 3. 2.3Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) HSL HSL 3 a § fjärde stycket: Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälpmedel skall planeras i samverkan med den enskilde. Av planen skall planerade och beslutade insatser framgå. 3Särskilda skäl för assistansersättning under tid i skola 4 § säger följande Assistansersättning lämnas inte för tid då den funktionshindrade 1) vårdas på en institution som tillhör staten, en kommun eller ett landsting, 4)vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt 9 § 10 LSS. Om särskilda skäl föreligger, kan assistansersättning lämnas även för tid då den funktionshindrade vårdas på sjukhus eller deltar i verksamhet enligt första stycket 4. Sjukhus är en sådan institution som anges under 1). Bestämmelsen infördes , men redan då utfärdades framhölls det i förarbetena att det skulle föreligga speciella omstän- digheter för att assistansersättning skulle betalas för tid i barn- omsorg och annan verksamhet. Här nedan följer en redogörelse för förarbetena till bestämmel- sen: Avsikten är inte att den personlige assistenten skall ersätta personal som behövs för att bedriva en verksamhet, t.ex. barnomsorg skola eller daglig verksamhet. Jag vill i sammanhanget understryka att det är den enskildes personliga behov av stöd och hjälp som skall till- godoses genom personlig assistans (s. 67). Likaså anser jag att assistansersättning skall kunna lämnas även under tid då den enskilde deltar i kommunalt anordnad daglig verk- samhet. Assistansersättning skall dock inte ersätta den personal som skall finnas för att den enskilde skall kunna tillgodogöra sig verk- samheten. Däremot bör ersättning kunna lämnas om den enskilde av andra skäl bedöms behöva hjälp av en bestämd person, t.ex. för att kommunicera med andra eller för att den enskilde behöver om- fattande och tidskrävande hjälp i samband med t.ex. måltider och toalettbesök. Likaså bör assistansersättning kunna lämnas om en person kan antas att på grund av funktionshindret ofta behöva ute- bli från verksamheten och behöva personlig assistans både i anslut- ning till verksamheten och i hemmet, vid sjukhusbesök etc. (s. 70). Specialmotiveringen till 9 § LSS En personlig assistent ersätter inte den personal som behöver fin- nas för att bedriva en verksamhet, t.ex. inom barnomsorgen och skolan, , en PRAO-period osv. (s. 174). Propositionens huvudsakliga innehåll: