sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är framförallt inom stora verksamhetsgrenar som vård och omsorg, tillverkning och skolväsende som problemen förefaller att vara störst. Fysiska arbetsmiljöproblem visar för både kvinnor och män samband med ohälsa och också med upplevelsen av att arbetet är alltför an- strängande. Sammantaget är de mest betydelsefulla faktorerna för att inte tro sig orka arbeta kvar i sitt yrke alltför höga krav i arbetet, brist på möjlighet till utveckling och möjligheter att använda sin yrkeskompetens och bristande/försvårade förutsättningar för att utföra ett bra arbete. Resultaten pekar också på vikten av att kunna känna stolthet, både över det egna arbetet och över den organi- sation man tillhör. Vilka vill ha kortare arbetstider? Resultatet visar att av den yrkesaktiva befolk- ningen anser att olika former av kortare arbetstider skulle under- lätta deras möjligheter att arbeta fram till normal pensionsålder, och de yngre instämmer i detta i minst lika stor utsträckning som äldre. Sysselsatta inom vård och omsorg är den grupp som i störst utsträckning önskar kortare arbetstid. För kvinnor är framförallt nedsatt arbetsförmåga en faktor av betydelse. Kvinnor som vill ha kortare arbetstid upplever också i högre grad bristande stimulans och möjligheter till vidareutveckling i arbetet än kvinnor som inte gör det. De faktorer som har störst betydelse för att män ska önska kortare arbetstider är bristande återhämtning och vila mellan arbetspassen, besvär av ergonomiska arbetsmiljöfaktorer, och nega- tiva erfarenheter av genomförda organisationsförändringar. Sammantaget talar resultaten för att det finns ett stort behov hos många att kunna få möjlighet att kombinera deltidsarbete med någon form av delpension för att kunna stanna kvar i arbetslivet fram till normal pensionsålder. Vilka vill fortsätta efter 65? Endast dryga av hela gruppen svarande kunde tänka sig att fortsätta arbeta efter normal pensionsålder, betydligt fler män än kvinnor. Ålder visade ingen tydlig relation till önskemål om att arbeta vidare efter normal pensioneringsålder. De som hoppas kunna arbeta vidare är välutbildade personer med krävande arbets- uppgifter men med god kontroll över hur arbetet ska genomföras och med god kontakt med arbetskamrater och överordnade. Upp- levelse av hälsa och god arbetsförmåga i relation till kraven i arbetet framstår även som viktigt, särskilt bland kvinnorna. Dessa gynn- samma faktorer återfinns ofta hos kvinnor som arbetar i statlig tjänst eller som är SACO-anslutna och för män som är egna före- tagare eller anslutna till arbetsgivarorganisation. Personer som sällan hoppas arbeta vidare efter normal pensioneringsålder åter- finns i stor utsträckning bland LO och TCO-anslutna och bland personer med privat arbetsgivare. Bland kvinnor är många av dessa personer verksamma inom vård och omsorg och bland männen är förhoppningen att arbeta vidare minst bland dem som arbetar med tillverkning. Den allmänna frågeställningen bakom undersökningen gäller under vilka villkor människor vill eller kan förvärvsarbeta. Materialet gör det möjligt att granska flera olika aspekter på den allmänna fråge- ställningen. Det gäller bland annat följande fyra frågor: ?Vilka tror inte att de kommer att förvärvsarbeta fram till 65? ?Vilka anser att de har alltför fysiskt eller mentalt påfrestande arbeten för att kunna fortsätta fram till 65? ?Vilka är intresserade av kortare arbetstider före 65? ?Vilka kan tänka sig att fortsätta att förvärvsarbeta efter 65? För att besvara dessa fyra frågor har en gemensam analysstrategi använts. (Se figur 1). Varje frågeställning har betraktats som ett beroende utfall av en uppsättning av tänkbara betydelsefulla fak- torer som kan grupperas som bakgrundsfaktorer, anställnings- förhållanden, fysisk och psykosocial arbetsmiljö samt hälsa och återhämtning. Inom var och en av dessa grupper har en rad enskilda variabler beskrivits och analyserats. Analysmodell för under vilka villkor människor kan och vill förvärvsarbeta. Vilka vill sluta före 65? Vilka orkar inte fram till 65? Vilka vill ha kortare arbetstid? Vilka vill fortsätta efter 65? Analyserna har huvudsakligen genomförts i två steg. I det första steget har bivariata logistiska regressioner genomförts för att få reda på vilka av de oberoende faktorerna som i sig har en statistisk signifikant betydelse för att vilja sluta för tidigt, inte orka, att ha önskemål om kortare arbetstid eller att vilja fortsätta. I det andra steget har jämförelser mellan flera olika signifikanta faktorer gjorts i form av multivariata logistiska regressioner. Resultatet av dessa analyser kan tolkas så att de faktorer som slutligen är signifikanta är det oberoende av de andra variablerna som också ingår i modellen. Samtliga analyser har genomförts för män och kvinnor gemensamt samt för män och kvinnor separat. Ambitionen har varit att ge en övergripande beskrivning av vilka faktorer som påverkar individernas attityder till arbete och pensio- nering. Eftersom materialet är omfattande har det krävts för- enklingar av olika slag. Ett urval av centrala faktorer har gjorts och antalet variabler har reducerats vilket presenteras nedan. förekommer ett stort antal svarsalternativ på enskilda frågor och dessa har i många fall begränsats genom sammanslagningar. Exem- pelvis har utbildningsvariabeln förenklats till tre nivåer genom att personer med olika typer av gymnasieutbildning fått bilda en gemensam grupp. I många fall har vi skapat index genom att sammanfatta information från flera olika variabler. Exempelvis har ett index för fysiska arbetsmiljöbelastningar skapats genom att flera olika aspekter på fysisk arbetsmiljö lagts samman så att de individer som exponeras för buller, damm, lösningsmedel, brandfarliga ämnen, otillräcklig ventilation eller otillräcklig belysning summe- ras. Personer med mer omfattande exponering skiljs från de perso- ner som har mindre omfattande eller ingen exponering. En detal- jerad beskrivning av den aktuella variabelbearbetningen framgår under avsnittet Enkät och variabelkonstruktion. I varje enskilt avsnitt presenteras avvikelser från detta samt om ytterligare variab- ler använts och hur dessa i så fall konstruerats. I huvudundersökningen ingår slumpmässigt valda män och kvinnor, som var i åldrarna 25 –och mantalsskrivna i . Urval från () register över rikets totalbefolkning (RTB) gjordes i 20 strata, definierade efter kön, ålder (fem klasser) samt boendeort (två klasser). Åldersklasserna var , , , och . Boendeort delades in i tätort respektive glesbygd. Som boende i tätort räknas person som är mantalsskriven på en fastighet i en ort med sammanhängande bebyggelse med högst mellan husen och minst 200 innevånare, övriga räknas som boende i glesbygd. Inom varje stratum gjordes ett slumpmässigt urval av 340 individer, d.v.s. totalt 6 800 individer. Antalet individer som valdes per strata grundade sig på uppskattad deltagarfrekvens på och önskemål om ca 200 personer per strata. Urvalet gjordes av SCB liksom datainsamlingen vilken genom- fördes med hjälp av en postenkät och pågick – . skickades en påminnelse ut till dem som inte besvarat enkäten. Vid den andra påminnelsen bifogades enkäten på nytt. Inga personidentifierbara uppgifter fanns med i det material som efter datainsamlingen lämnades till forskarna från SCB. Under insamlingsfasen framkom att 163 personer som ej upp- fyllt ålderskriteriet kommit med i urvalet. Dessa exkluderades från studiepopulationen, som därmed reducerades till 6 637 personer (3 306 män och 3 331 kvinnor). Enkäten besvarades av 3 493 () personer, 1 631 () av männen och 1 862 () av kvinnorna. I tabell 1 presenteras svarande och ej svarande fördelat på strata. Kvinnor svarade i större utsträckning än männen, äldre (och däröver) i större utsträckning än yngre (under ) och boende i glesbygd i större utsträckning än boende i tätort. Andelen personer utan arbetsinkomst () var lägre bland de som be- svarande enkäten jämfört med de som ej svarade. Denna skillnad var mer framträdande hos kvinnorna (svarande , ej svarande ) jämfört med männen (svarande , ej svarande ). Storleken på den taxerade arbetsinkomsten för skilde endast marginellt me llan svarande och ej svarande hos männen (svarande , ej svarande ), men något mer hos kvinnorna (svarande , ej svarande ). Svarsfrekvensen skilde även i relation till civilstånd och födelseland. Avseende civilstånd så besvarades enkäten i högst utsträckning av gifta () och lägst av ogifta () medan skilda och änklingar/änkor låg däremellan. Avseende födelseland så besvarades enkäten av av de svenskfödda och av (305 svarande) av de utlandsfödda. Föreliggande rapport innefattar endast personer som tillhörde arbetskraften vid tiden för enkätifyllandet. Från huvudunder- sökningens 3493 respondenter uteslöts personer (683 personer), de som uppgav sig vara pensionerade (219 perso- ner), hemmafruar/hemmamän (18 personer) samt 64 personer som ej besvarat frågan om aktuell sysselsättning. Föreliggande rapport innefattar därmed 2 509 personer, 1 344 kvinnor och 1165 män i åldrarna . Antal och andel svarande, samt andel utan arbetsinkomst och taxerad årsinkomst2 i kronor bland svarande och ej svarande. Uppgifterna redovisas uppdelat på de 20 strata som låg till grund för SCB:s urval av personer från befolkning. 2Medelvärde av arbetsinkomst för de som hade arbetsinkomst , källa SCB: registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS-databasen). 3Som boende i tätort räknas person som är mantalsskriven på en fastighet i en ort med sammanhängande bebyggelse med högst mellan husen och minst 200 innevånare, övriga räknas som boende i glesbygd. innehöll totalt ca 300 delfrågor. Enkäten kan laddas ner från (/forlag /detaljerad.asp?ID=1023). Hänvisning till viss fråga i enkäten ges med numret på frågan inom parantes. Många av frågorna berör förhållanden i arbetslivet och de svarande uppmanades att relatera till nuvarande yrkesarbete eller till senaste arbete om de inte var yrkesverksamma när enkäten besvarades. I följande text beskrivs endast de variabler som varit aktuella i föreliggande rapport. Beroende variabler (utfall) Utfallsvariablerna baseras på resultat från frågor om hur man ser på det egna arbetslivsdeltagandet (fr50). Frågorna ställdes i form av påståenden som respondenterna uppmanades ta ställning till på en 5-gradig ordinalskala där alternativ 1 motsvarade instämmer helt och alternativ 5 instämmer inte alls. Fyra utfallsvariabler har definierats: ?Vilka vill sluta före 65? Svaranden ombads ta ställning till på- ståendet Jag kommer troligen att arbeta fram till normal pensioneringsålder. De som svarat alternativ 4 och 5 definieras som de som inte tror sig arbeta till . De som angett svarsalternativ 1, 2, 3 utgör jämförelsegrupp. De som inte be- svarat frågan ingår ej i analyserna. ?Vilka orkar inte fram till 65? Detta utfall baseras på två frågor: Mitt nuvarande arbete är allt för mentalt/psykiskt ansträng- ande för att jag ska kunna fortsätta till normal pensionerings- ålder och Mitt nuvarande arbete är allt för kroppsligt ansträngande för att jag ska kunna fortsätta till normal pensioneringsålder. De som angivit svarsalternativ 1 eller 2 på en eller båda frågorna utgör fall. De som angett svarsalternativ 3, 4, 5 utgör referensgrupp. De som inte besvarat någon av de två frågorna ingår ej i analyserna. ?Vilka vill ha kortare arbetstid? Detta utfall baseras på tre frågor: Kortare arbetsdagar skulle underlätta för mig att arbeta fram till normal pensioneringsålder, Ledighet någon dag skulle underlätta för mig att arbeta fram till normal pensione- ringsålder och Jag kan tänka mig en kombination av deltids- pension och yrkesarbete på deltid . De som angivit svarsalternativ 1 eller 2 på en eller flera av frågorna utgör fall. De som angett svarsalternativ 3, 4, 5 utgör referens- grupp. De som inte besvarat någon av de tre frågorna ingår ej i analyserna. ?Vilka vill fortsätta efter 65? Detta utfall baseras på två frågor: Jag hoppas kunna yrkesarbeta även efter normal pensione- ringsålder för att senare få en bättre pension och Jag hoppas kunna yrkesarbeta även efter normal pensioneringsålder för att mitt arbete är så bra och stimulerande. De som angivit svars- alternativ 1 eller 2 på en eller båda frågorna utgör fall. De som angett svarsalternativ 3, 4, 5 utgör referensgrupp. De som inte besvarat någon av de två frågorna ingår ej i analyserna. Ålder har grupperats i fem olika grupper: , , och . I vissa analyser har åldersgrupperna slagits samman till två grupper respektive . Födelseland har delats in i grupperna födda i och födda i annat land. Materialet har delats efter om individerna bor i tätort eller inte. Hushållstyp har delats in i två grupper: de som lever ensamma respektive de som lever med någon annan vuxen, med barn eller med både barn och annan vuxen. Svaren på frågan Hur ofta händer det att du känner dig ensam? har indelats i tre grupper. De som svarat sällan eller aldrig, de som svarat ibland respektive de som svart för det mesta eller alltid. I vissa analyser har denna faktor delats i två grupper genom att de som svarat ibland lagts till gruppen sällan och aldrig. Utifrån svaren på frågor om organisations- aktivitet har individerna delats i två grupper där de som uppgett att de ibland eller regelbundet deltar i olika aktiviteter skiljts från de som sagt att de inte deltar i någon organiserad aktivitet. Personer med folkskola, grundskola, yrkesskola och realskola har fått bilda en grupp med benämningen grundskola. Personer med 2-årig fackskola, 2-årigt gymnasium eller 3-årigt gymnasium har fått bilda en annan grupp och personer med högre utbildning en tredje. Personer med annan utbildning har fått ingå i grundskolegruppen. Faktorn har i vissa analyser dikotomiserats så att alla personer med lägst gymnasieutbildning bildat en grupp. Frågan om arbetsplatsens huvudsakliga verk- samhet har fem olika svarsalternativ. Tillverkning eller bearbetning av varor, vård och omsorg, service och handel, administration samt att skapa, utveckla och eller förmedla kunskap. Omkodning har i de flesta fall inte genomförts. Arbetsgivarna kan vara stat, landsting, kommun eller privat organisation. Dessutom förekommer egna företagare och personer som uppgivit annan. Omkodning har inte genomförts. De svarande kan tillhöra LO, TCO, , arbetsgivarorganisation, annan organisation eller ingen organi- sation. Ingen omkodning har skett. De anställda har delats i två grupper varav den ena har fast anställning eller anställning tillsvidare medan alla former av tidsbegränsad anställning ingår i den andra gruppen. De anställda har delats i två grupper. Anställda som huvudsakligen arbetar , d.v.s. inom intervallet 06.45 och 17.45, utgör en grupp. Skiftarbete, kvälls- och nattarbete och övriga former av oregelbunden arbetstid utgör den andra gruppen. Könsfördelningen på arbetsplatsen. På frågan om könsfördel- ningen på arbetsplatsen fanns fem svarsalternativ. De som uppgett att det på arbetsplatsen nästan bara finns kvinnor eller nästan bara finns män har grupperats i en grupp för sned könsfördelning och alla övriga har grupperats i en grupp för jämn könsfördelning. Fysisk och ergonomisk arbetsmiljö Problem i den fysiska arbetsmiljön. (Fysrisk) Respondenterna ombads svara på om de aldrig, sällan, ibland, för det mesta eller alltid är utsatta för olika exponeringar i den fysiska arbetsmiljön. Det gäller sju olika aspekter: buller och störande ljud, pappers- damm, rök eller ånga, lösningsmedel eller kemikalier, stark värme eller stark kyla, brandfarliga eller explosiva ämnen, otillräcklig ventilation samt otillräcklig belysning. Personer som angett att de alltid eller för det mesta är utsatta för dessa har ansetts expone- rade. Utifrån detta har ett enkelt additativt index skapats med värden från 0 till 7, där de som fått 7 är exponerade för samtliga sju aspekter på den fysiska arbetsmiljön. Detta har förenklats genom en indelning i tre nivåer. De som inte har några exponeringar har fått värdet 0, de som har 1 eller två markeringar har bedömts ha viss belastning och getts värdet 1 och de som har 3 eller fler marke- ringar har bedömts ha hög belastning och fått värdet 2. I vissa ana- lyser har faktorn dikotomiserats så att alla med någon form av belastning bildat en gemensam grupp och alla utan belastningar bildat den andra. Problem i den ergonomiska arbetsmiljön. (Ergorisk) Även här ombads respondenterna att svara på om de aldrig, sällan, ibland, för det mesta eller alltid är utsatta för exponeringar. Det gäller här fyra aspekter: vibrationer och skakningar, tunga lyft, besvärliga arbets- ställningar samt ensidiga arbetsrörelser. De som angett alltid eller för det mesta har ansetts exponerade. Ett additativt index har skapats med värden mellan 0 och 4. Personer som inte har några ergonomiska belastningar har fått värdet 0, de som har 1 eller 2 har ansetts ha viss belastning och har fått värdet 1. De med 3 eller 4 markeringar har ansetts ha hög belastning och de har fått värdet 2. I vissa analyser har faktorn dikotomiserats så att alla med någon form av belastning bildat en gemensam grupp och alla utan belast- ningar bildat den andra. Krav, kontroll och stimulans. Psykiska krav, möjlighet att utvecklas och ha inflytande i arbetet mäts med hjälp av ett index bestående av 15 frågor. Indexet innehåller frågor i påståendeform från en modi- fierad och för denna studie utvidgad version av Karaseks och instrument (, 1999) som i den i använda versionen innehåller 9 frågor med 4 svarsalternativ. I denna studie kompletterades det ursprungliga indexet och innehåller i sin nu använda form 6 frågor som behandlar krav, 5 frågor om stimulans och 4 frågor om påverkansmöjligheter. Varje fråga kunde besvaras med 5 alternativ; aldrig, sällan, ibland, för det mesta och alltid där det för de fyra senare var specificerat vad som mer konkret menades med alternativet. För varje dimension bildades ett sum- maindex som i sin tur dikotomiserades med medianen som bryt- punkt, separat för kvinnor och män. För att renodla effekterna av krav respektive inflytande användes endast dessa två dimensioner vid konstruerandet av de fyra typerna av arbete; passivt (låga krav/låg kontroll), avspänt (låga krav/hög kontroll), aktivt (höga krav/hög kontroll) och spänt (höga krav/låg kontroll). En ytterligare aspekt av krav och stimulans mättes med hjälp av 2 enskilda frågor som handlar om i vilken utsträckning krav och stimulans motsvarar den egna förmågan respektive önskemålen. När det gäller krav kunde respondenterna ange om kraven antingen var lägre, högre eller motsvarade den egna förmågan och när det gäller stimulans om möjligheterna att lära nytt och utvecklas antingen var mindre, större eller motsvarade egna behov och önskemål. Socialt klimat och förhållande till organisationen. Enkäten innehöll också frågor om socialt klimat, stöd och i vilken utsträckning man fick återkoppling från kamrater, överordnade och andra tänkbara grupper. Socialt klimat mäts med hjälp av ett index som består av 7 frågor med fyra svarsalternativ från Stämmer inte alls till Stämmer helt och ett alternativ som kunde användas om frågan inte var relevant. Frågornas formulering löd; Det är en lugn och behaglig stämning på min arbetsplats, Det är god sammanhållning, Mina arbetskamrater ställer upp för mig, Man har förståelse för att jag kan ha en dålig dag, Jag kommer bra överens med mina överordnade, Jag trivs bra med mina underordnade och Jag trivs bra med mina arbetskamrater. Indelningen av de som upplevde stöd respektive de som inte gjorde det gjordes utifrån medianen för kvinnor och män separat. Frågorna om man får veta när arbetet går bra lika väl som när det går dåligt av arbetskamrater, chef respektive andra kategorier hade också fyra svarsalternativ från så gott som aldrig till ofta och ett ej aktuellt. För att räknas som att ha bra feedback har man svarat antingen ibland eller ofta. Individens förhållande till den organisation hon eller han arbetar i är ett område som har visat sig mer och mer betydelsefullt . Ett index bestående av 5 påståenden behandlar lojalitet, stolthet över arbetet respektive organisationen och inställning till att vara kvar. Fem svarsalternativ där man i olika grad kunde in- stämma eller ta avstånd fanns tillgängliga och indelningen gjordes utifrån medianen. Sex frågor handlar också om tydlighet och för- väntningar, både när det gäller definierade mål för arbetet, tydlighet i ansvarsområde, förekommande hinder och motstridiga krav. Även här fanns fem svarsalternativ och indelningen gjordes efter media- nen på de summerade frågorna. Inträffade förändringar och effekter av dessa.. En fråga berörde om det skett några förändringar på arbetsplatsen , 7 olika alternativ var namngivna och kunde tillsammans med ett annat alternativ besvaras med antingen ja eller nej. De alternativ som angavs var Nedskärning av personal, Omflyttning av perso- nal, Mycket ny personal har tillkommit, Byte av chef, av arbetskamrater, av lokaler och Andra arbetsuppgifter. Hur dessa förändringar har analyserats varierar beroende på fråge- ställning och framgår under respektive avsnitt. I en följdfråga efterfrågades vilka effekter dessa förändringar fört med sig och för 8 olika påståenden, såväl positiva som negativa kunde man antingen instämma helt, delvis eller inte alls. Alterna- tiven var Det har varit utvecklande och lärorikt, Jämfört med tidi- gare, så har mina arbetsuppgifter blivit sämre utförda än jag skulle ha velat, Jag har blivit osäker på om min kompetens räcker, Jag har fått mindre möjligheter att använda min kompetens, Det har inneburit nya möjligheter för mig, Jag har blivit osäker på om jag orkar med, Det har blivit jobbiga konflikter på arbetsplatsen och Jag har blivit osäker på om jag får vara kvar. Liksom i den tidigare frågan framgår det för varje delfrågeställning hur frågorna behand- lats i analyserna. Här fick respondenterna bedöma det egna fysiska och mentala hälsoläget och arbetsförmågan i relation till kraven i arbetet. Därtill ställdes frågor om förekomst av symptom, vila/återhämtning och sömnbesvär. Upplevelsen av det allmänna hälsotillståndet (fr62) besvarades på en 5-gradeig ordinalskala från 1-mycket bra till 5-mycket dåligt. Svarsalternativ 4 och 5 bedömdes som dålig hälsa och alternativ 1, 2 och 3 som bra hälsa. Tio frågor ställdes om hälsa och arbetsförmåga i relation till krav i nuvarande yrkesarbete (fr63-fr72). Dessa frågor bildar ett arbetsförmågeindex Work Ability Index (). Indexet har utarbetats i och inför denna studie översatts till svenska. Indexet kan anta heltalsvärden från 7 till 49 och beräknas och bedöms enligt anvisning i särskild manual (, 1998). Indexvärden understigande 28 bedömdes som dålig arbetsförmåga, 28 till 36 som , 37 till 43 som god och indexvärden över 43 som utmärkt arbetsförmåga. De som ej svarat på samtliga delfrågor får inget indexvärde och betraktas som internt bortfall. Förekomst av några vanligt förekommande symptom/besvär efterfrågades (fr76) och besvarades på en 5-gradig ordinalskala: 1-Aldrig, 2-Sällan/någon eller några ggr , 3- /någon eller några ggr , 4-För det mesta/någon eller några ggr och 5-Alltid/i stort sett . Sympto- men delades in i tre grupper baserat på faktoranalys. Symptom- grupperna kan översiktligt benämnas trötthet (ihållande trötthet, psykisk utmattad, fysiskt utmattad, sliten, utarbetad), psykiska besvär (rastlös, nervositet, nedstämdhet, känsla av meningslöshet) och kroppsliga besvär (huvudvärk, yrsel, hjärtklappning, muskel- spänning, dålig aptit). Personer som angett svarsalternativ 4 eller 5 på något av symptomen i de tre symptomgrupperna har klassats som personer med trötthetssymptom, alternativt med psykiska besvär eller med kroppsliga besvär. Personer som angett svars- alternativ 1, 2 eller 3 för samtliga symptom i en symptomgrupp utgör referenspersoner för denna typ av symptom. De som ej be- svarat någon av frågorna i en symptomgrupp betraktas som internt bortfall för denna typ av symptom.