sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid kommunikation i samband med rådslag o.d. används exempelvis e-postlistor, elektroniska konferenssystem och diskussionsfora som redskap. Till skillnad från de fysiska gemenskaperna bygger de virtuella gemenskaperna, eller nätverken, på medlemskap, inte 22 En uthållig demokrati 23 Arbetsgrupp med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. Bilaga till regeringskanslibeslut , Ju2001/6735/D De bygger i hög grad på egen aktivitet, inte representation. Reglerna för uteslutning är ofta annorlunda än för mer traditionella gemenskaper. Är äldre aktiva eller inte? medborgarundersökning visar att unga () och gamla () år är mindre politiskt aktiva än medelålders ()24. Både vid medborgarnas kontakter med beslutsfattare, deras förmåga att överklaga politiska beslut och demonstrationsdeltagande deltar fler medelålders än unga och gamla. Mönstret bryts bara en gång, och det gäller partiaktiviteter, vilka främst attraherar de äldre medborgarna. Tas det informella partiarbetet med i beaktande revideras dock bilden. Detta sociala engagemang ökar med stigande ålder för att plana ut på en påfallande hög nivå för äldre. Det högsta deltagandet i det informella arbetet utgörs av . Skrivelser från allmänheten till uppvisar en tydligt stigande tendens för den senaste tioårsperioden. Alltfler departement måste anställa personer som på heltid ägnar sig åt att besvara brev. Till registraturen vid Statsrådsberedningen inkommer uppskattningsvis 15 000 brev. Av dessa registreras ca 10 000, en indikation på att de innehåller någon form av åsiktsyttring25. har e-postmeddelanden tillkommit och fått en kraftig ökning. Någon motsvarande minskning i fråga om maskin- eller handskrivna brev eller faxmeddelanden har dock inte konstaterats. Istället ökar samtliga meddelandeformer, inte minst de handskrivna breven. Folk skriver på det papper de råkar ha i närheten enligt SB:s registrator. Någon skillnad mellan äldre och yngre går inte att märka. finns diariet tillgängligt för digital sökning. Sökordet pension gav ca 8 000 träffar. Från bibliotek och arkiv bekräftas utvecklingen om ett ökande intresse från allmänheten, bland annat i form av skrivelser. Vidare ökar antalet besök i liksom handlingar som begärs antingen per telefon eller med brev. Enligt arkivarien är framför allt äldre personer särskilt aktiva. 24 En uthållig demokrati 25 Signerade foton, inbjudningar till statsråd att medverka i olika arrangemang, anonyma kopior av olika dokument etc registreras inte. En intressant fråga är om Internet-användarna skiljer sig politiskt från icke-användarna och att deras åsikter därför inte är representativa för befolkningen i dess helhet? I slutbetänkande uttrycks farhågor för risken att klyftorna växer mellan olika samhällsgrupper när det gäller tillgång till kunskaper och kontaktvägar som har en roll när medborgerliga rättigheter ska tas till vara 26. I en färsk rapport27 framgår att Internetanvändare i allmänhet inte skiljer sig politiskt i någon större utsträckning från dem som inte använder nätet. Det verkar som att Internet förstärker existerande mönster. Nätet blir därför ytterligare en kommunikations- och påverkanskanal för de politiskt aktiva, snarare än att ha till effekt att aktivera nya grupper. Vad kan man då säga om den politiska benägenheten hos Internetanvändare? Internetanvändaren är i mindre utsträckning politisk anhängare av något parti. Detta sammanhänger troligen med att det bland användarna ingår en stor andel unga människor. Det finns dock ett generellt större intresse för politik bland Internetanvändare. Det är däremot inte säkert att Internet används för några politiska syften. Författaren28 uttrycker i sin kommentar att kombinationen av högre politiskt intresse och en känsla av större självständighet gentemot traditionella politiska aktörer ger en svag antydan om att Internet skulle kunna bidra till att ge uttryck för åsikter hos grupper som inte kommer till tals. Debattforum på nätet har prövats i ett flertal svenska kommuner, däribland , , , , och . Med varierande utformning – och framgång – skapas levande mötesplatser för åsiktsyttringar och meningsutbyten. Exempelvis kan nämnas där möjlighet ges att lämna medborgarförslag till kommunfullmäktiges sammanträden. I finns en kommunchat på bestämda tider och på kommuns hemsida kan man anmäla sig för att via e-post bli informerad om debatten på forumet . I vissa fall läggs all diarieförd post ut på nätet och i andra kan man ladda ner protokoll från kommunstyrelsernas sammanträden. Intensiteten i debatterna är dock inte överväldigande. fanns 14 svenska kommuner med över 10 inlägg . På många fora förekommer ingen debatt alls. Vidare tenderar de politiska partierna att tona ned Internetdebatterna med allmänheten då dessa kan vara svåra att hantera29. Till skillnad från traditionella politiska möten saknas här ordförandefunktionen. 26 En uthållig demokrati Mötesplatserna för elektroniska diskussioner har därför en osäker framtid. Debatterna är svåra att hantera när deltagarantalet blir stort och/eller frågorna blir komplicerade. Utmaningen ligger i att kunna komma bort från allmänt prat och luftande av synpunkter till ett mer organiserat deltagande. En möjlig utveckling är att Internetmediet får sin största genomslagskraft i de politiska partiernas interna kommunikation. e-röstning vid allmänna val medger inte lagen nätbaserad röstning vid allmänna val till riksdag, kommuner och landsting. Allmänt kan konstateras att nuvarande system baserat på röstsedlar av papper, särskilda vallokaler samt rösträkning, uppfyller samtliga krav på säkerhet, tillförlitlighet och garanterad valhemlighet. Fördelarna med Internetröstning, i fortsättningen e-röstning, är en snabbare röstsammanräkning, särskilt i samband med personval, samt möjligheter att genomföra val med tätare intervaller. Några större nackdelar med e-röstning finns inte, förutsatt att röstningen även fortsättningsvis äger rum i särskilda vallokaler. Skall en röst kunna avläggas från vilken dator som helst, t.ex. en hemdator, återstår däremot ett antal krav och problem att lösa30: -identifiering av väljaren -säkerställande av valhemlighet -förhindrandet av röstköp/röstförsäljning -förhindrande av valfusk -säkerhet gentemot oväder eller sabotage Flertalet bedömare förväntar sig att dessa problem kommer att finna tekniska lösningar . Till dessa kan läggas några invändningar av psykologisk natur: -väljarnas försämrade förståelse för hur systemet fungerar och därmed tilltron till demokratin -den profanering av rösträttsinstitutionen som knapptryckning på PCn kan uppfattas som Slutligen finns också ett frågetecken av ekonomisk karaktär: 30 (2001) -Vem är villig att stå kostnaden för att ersätta ett väl fungerande system med ett nytt vars förtjänster är oklara men riskerna betydande? Valtekniska utredningen skisserar på ett stegvis införande av ett system för e-röstning31: Steg 1) e-röstning i väljarens vallokal Steg 2) e-röstning i vilken röstlokal som helst Steg 3) e-röstning från offentliga datorer Steg 4) e-röstning från vilken dator som helst Innan systemet över huvudtaget prövas i ett val måste enligt utredningen en omfattande försöksverksamhet genomföras. Den slutsats som författaren till om e-röstning drar är att diskussionen om e-röstning borde föregås av en diskussion om den existerande demokratiska processen. Den fungerar inom ramarna för en modell konsekvent uppbyggd på representation, med ytterst lite utrymme för medborgerligt direktstyre. Så länge den modellen i allt väsentligt behålls intakt finns – det tycks vara den vanligaste uppfattningen – inga starka argument för e-röstning32. e-röstning i föreningar och bolag har liten uppmärksamhet riktats på IT-verktygets möjliga påverkan på beslutsprocesserna inom föreningslivet eller aktiebolagen. Inte minst inom många föreningar av ideell natur, och med begränsade ekonomiska resurser, spelar redan e-posten en viktig roll för medlemskontakt och information. Frågan är emellertid om en digitalisering av diskussion och beslutsfattande i föreningslivet över huvudtaget är tänkbar. Formellt utövas medlemsinflytandet vid årsmötet. Kring detta finns fasta procedurer för kallelse, dagordning, motioner, val, protokoll m.m. Dessa finns fastlagda i stadgar eller bolagsordning i syfte att förhindra maktmissbruk från enskilda eller grupper. Till skydd för minoriteter finns även möjligheter att mellan de ordinarie årsmötena påkalla extra årsmöten. Till skillnad från de allmänna valen rör det sig här om direktinflytande för medlemmar eller aktieägare. Det är verksamhetsberättelser, budgetar, styrelsearvoden och vinstdispositioner som skall diskuteras och beslutas, styrelser, revisorer och valberedningar som skall till- eller avsättas, ansvarsfrihet som skall beviljas. Det är mycket svårt att föreställa sig hur en årsmötesförhandling skulle kunna ersättas av någon form av Internetförfarande annat än i föreningar eller bolag som endast existerar i någon slags formell betydelse, och där all egentlig medlems- eller delägaraktivitet upphört. 31 Teknik och administration i valförfarandet 32 (1999) Statskontoret har publicerat en rapport33 om ett projekt som genomförts i samband med ett val till universitets studentkår och som delvis genomfördes via Internet. Man konstaterar att e-röstningen haft begränsad betydelse för valdeltagandet men att metoden användes av en stor majoritet av de röstande. Säkerheten ansågs vara godtagbar, dock att säkerhetsproblemen generellt är av sådan art att e-röstning inte kan rekommenderas för allmänna val med nuvarande teknik. Statskontoret menar att e-röstning ändå kan vara en lämplig metod för val och omröstningar där det inte ställs krav på fullständig säkerhet i alla delar av valprocessen. I rapporten har Statskontoret bedömt det möjligt att anordna kommunala folkomröstningar med e-röstning som en kompletterande röstmetod vid sidan av poströstning och röstning i vallokal. 33 Internetval – en utvärdering av kårvalet vid studentkår Ambitiösa satsningar på att bygga ut en IT-stödd offentlig förvaltning har genomförts, pågår och planeras. Satsningarna har mött ett blandat gensvar bland medborgarna. Vissa statliga webbsidor har dock ett stort antal besökare. I olika policydokument och visioner betonas vikten att de traditionella kontaktvägarna finns kvar. Attitydundersökningar visar också att för vissa typer av kontakter med offentliga aktörer föredrar en majoritet av medborgarna telefon eller besök framför direktservice via Internet. Snabb utveckling för nätnärvaron En mycket stor del av den offentliga sektorn finns på nätet. Alla 289 kommuner har sedan slutet av en egen webbplats och en e-postadress. Motsvarande uppgift för de statliga myndigheterna var och så gott som samtliga hade en e- postadress. Den service myndigheterna erbjuder på Internet varierar, allt från enkel information till nedladdning av blanketter och mer avancerad självservice. När det gäller användandet av offentliga tjänster som tillhandahålls via Internet har det enligt Statskontoret/SCB skett en kraftig uppgång . 1,4 miljoner, d.v.s. av befolkningen i åldrarna 16–, använde Internet för att ta kontakt med eller uträtta ärenden hos statliga myndigheter, kommuner eller landsting . Det är en uppgång med 800 000 personer . I tabell 11 redovisas antalet besökare under en viss månad för olika slag av offentliga organ. Uppgifterna som har hämtats från Webbarometern gäller befolkningen 16–. Tabell 11: Internetanvändare 16–som besökt olika myndigheters webbsidor , 1000-tal samt procent Befolkningen 16–79 år Internetanvändare som besökt: Landsting/Regionala webbplatser Källa: Statskontoret/Webbarometern, egna bearbetningar av SCBs befolkningsstatistik Av tabellen framgår att statliga myndigheter kontaktas oftare via nätet än kommuner och landsting. Observera att antalet besökare inte går att summera eftersom det i många fall kan vara fråga om samma person som t.ex. både besökt statliga myndigheter och kommuner. webbsida är den stora favoriten bland de statliga sidorna på nätet och redovisar nästan lika många besökare som de övriga tillsammans. AMS webbsida besöktes av närmare hälften av dem som över huvudtaget varit inne på en statlig webbsida . Tabell 12: Internetanvändarna 16–som besökt olika statliga myndigheters webbsidor , 1000-tal samt procent Källa: Statskontoret/Webbarometern, egna bearbetningar av SCBs befolkningsstatistik av Internetanvändarna besökte webbplats. uttrycker att merparten av dess verksamhet bör göras tillgänglig för allmänheten, och att som ett komplement till uppkoppling i hemmen bör man verka för att datorer med sådana möjligheter placeras ut på offentliga platser.34 Av den dryga femtedel av Internetanvändarna som besökte sin egen kommuns hemsida rörde den största delen information om fritidsverksamhet, skola, barnomsorg och kollektivtrafik. 34 IT i landstingen – Ett regionalt perspektiv Under en månad har alltså dryg av befolkningen kopplat upp sig mot någon webbsida. Tabell 13: Andel kommuner med utbud av elektroniska tjänster . Ställa sig i kö Räkna ut barn- eller äldreomsorgstaxa Sökbara register över företag, föreningar, lokaler m.m. I en undersökning35 om direktservice via Internet sökte man bland annat ta reda på allmänhetens inställning att utföra vissa samhällstjänster via Internet. Frågorna, som riktades till ett urval av personer i åldrarna och uppåt, gällde: -att komma i kontakt med någon statlig förvaltning, kommunen eller sjukvården, -att utföra administrativa tjänster som att beställa blanketter, kontrollera kötider med mera. Resultatet pekar på ett tydligt könsrollsmönster vid kontakter med institutionerna för vård och skola. Av kvinnorna hade tre fjärdedelar haft behov att ta sådana kontakter. Motsvarande för män var drygt hälften. Undersökningen konstaterar också att de tillfrågade överlag är nöjda med det bemötande man fått. Det visade sig att två tredjedelar av de tillfrågade föredrar telefonkontakt eller besök för kontakt med någon inom barnomsorgen, skolan, sjukvården eller annan samhällstjänst framför direktservice via Internet. För kvinnorna ligger andelen . Det finns även ett åldersmönster i attityderna där yngre tenderar att vara mera positiva till Internet än äldre. I det här avseendet skiljer sig män i åldersintervallet 15–avsevärt från övriga åldersgrupper. 35 Direktservice via Internet Däremot redovisas en generellt mera positiv attityd inför att utnyttja Internet för att beställa blanketter, göra anmälningar, kontrollera kötider eller boka tider. Skillnaden mellan män och kvinnor har dessutom reducerats. framträder ett tydligt åldersmönster så till vida att de yngre grupperna (< ) är mest positiva. Den slutsats som kan dras är att de traditionella kontaktmönstren – telefon och besök – förordas av en majoritet när det gäller kontakter med personer inom sjukvård, skola och barnomsorg. Det som möjligen skulle kunna rubba detta är om de yngre männen a) behåller sina nuvarande attityder och b) ändrar det nuvarande könsrollsmönstret och engagerar sig mera i frågor som gäller barnomsorg, skola och sjukvård. När det gäller att ersätta olika administrativa tjänster – d.v.s. opersonliga kontakter – med direktservice över Internet finns ett stort intresse, oavsett kön. Regeringens mål är att skapa ett informationssamhälle för alla36. Tillgänglighet till informationssamhällets tjänster utgör ett viktigt delmål för de statliga insatserna. I IT- propositionen slås vidare fast att den statliga förvaltningen skall vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i sin samverkan med medborgare och företag. I regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram37 utpekas informationstekniken som det främsta verktyget för en utvecklad service i förvaltningen. Detta uttrycks så att tjänster som riktar sig till individer och företag också skall erbjudas via Internet. Bland annat skall regeringen inom vissa användningsområden stimulera utvecklingen av den s.k. 24-timmarsmyndigheten, som är tillgänglig för informationsgivning och elektronisk självbetjäning dygnet runt. Samordnande myndighet för detta är Statskontoret, som också står bakom statens e-forum38 med uppgift att främja utvecklingen av den elektroniska infrastrukturen och samhällets e-tjänster. Vid hearing på temat Hur vill vi ha det digitala tjänstesamhället 2011+? presenterades visionen om Det digitala folkhemmet39. Enligt denna kommer medborgarna i det framtida samhället att erbjudas ett nytt myndighetsmöte med 37En förvaltning i demokratins tjänst självbetjäning, hjälp att hitta rätt samt insyn, inflytande och kontroll. Det sker genom en blandning av digitala och personliga tjänster. Där finns många inslag av självbetjäning men också goda möjligheter att få personlig hjälp. Huvudvägarna till tjänsterna är -Den Digitala Samhällstjänsten Den digitala samhällstjänsten är en uppsättning av grundläggande digitala tjänster som erbjuder alla medborgare att på ett enkelt sätt få hjälp att hitta rätt, få reda på rättigheter och skyldigheter, sköta aktuella göromål, fylla i formulär, lämna in data, ta ut information, se var ett ärende befinner sig, få kontroll över sina ärenden, få insyn m.m. Mellan av alla kontakter och ärenden kan skötas med hjälp av den digitala samhällstjänsten. Men det skall också finns människor till medborgarnas tjänst när tekniken och självbetjäningen inte är tillräcklig. Den individualiserade tjänsten kan t ex innehålla följande komponenter: -min ekonomi, t.ex. skatter, avgifter, bidrag, lån, pensionstillgångar, utbetalningar/inbetalningar m.m. -min pension, en samlad översikt för alla mina pensionsärenden -min hälsa, mina sjukvårdskontakter, sjukvårdsuppgifter (journaler), läkemedelsinformation, frågemöjligheter till digital-akuten, dialog med min husläkare för tidsbeställning, konsultation m.m. -mina transporter, allt om mina bilärenden, besiktning, bilskatt, försäkringar, osv -min bostad, allt om villan, försäkringar, reparatörer, kontaktvägar till VVS-konsulter -mina kontaktpersoner, politiker, kontaktpersoner i förvaltningen, husläkare, lärare osv. Information – när självbetjäningen inte räcker Det skall alltid vara möjligt att gå vidare direkt från den digitala samhällstjänsten till samhällets gemensamma upplysningstjänst Information som är en personlig fjärrtjänst. Det är ett samhällets virtuella call- och servicecenter som är bemannat med kunniga tjänstemän med uppgift att hjälpa medborgarna till rätta. Service Länken – för personliga besök när självbetjäningen och upplysningstjänsten inte räcker Det skall slutligen finnas en möjlighet att få göra personliga besök hos förvaltningen. Det kan ske vid ett rikstäckande nät av tjänsteställen, där olika statliga och kommunala inrättningar – ibland i samspel med privata organ – har samordnat sitt utbud till Denna samordning har gjort det möjligt att upprätthålla serviceställen platser väl spridda till rikets tätorter. Det finns dessutom offentliga servicebussar som ambulerar för att göra personliga möten möjliga också i glesbygder. Nyhetstjänsterna och webbtidningarnas påverkan på traditionella nyhetsmedier är marginell. Det är så att de riktigt hängivna nyhetskonsumenterna har fått ytterligare en kanal att lägga till den dagliga konsumtionen. Det ligger nära till hands att anta att det även fortsättningsvis kommer att finnas en liten grupp som söker nyheter, men att detta inte kommer att bli huvudsyftet med Internetanvändningen. Nyheter finns ju tillgängliga i en rad andra kanaler som etablerats . I kartläggningskapitlet konstaterades att mediekonsumtionen ökar med stigande ålder. Det gäller särskilt för radio, TV och tidningar. I tabell 14 redovisas dels andelarna av befolkningen som använder massmedier en genomsnittlig dag, dels utvecklingstendensen . Tabell 14: Andel (%) av befolkningen 9–som använder olika massmedier en genomsnittlig dag 2000 samt utvecklingstendens under 20 år Andelen läsare av morgontidningar är , andelen som läser kvällstidningar har minskat, CD-skivor har ersatt kassettbanden och alla övriga medieslag har ökat. I en särskild uppsats konstateras att utnyttjandet av nätets nyhetstjänster är en marginell företeelse jämfört med radiolyssnande, tidningsläsande, TV-tittande och andra medieaktiviteter40. Inte heller bland Internetanvändarna är möjligheten att hämta nyheter på nätet någon riktigt stor aktivitet eller tjänst. Det är möjligt att det går att utskilja en liten, men mycket aktiv grupp av nätanvändare. När de går in på nätet använder de sig av det för många olika ändamål, bland annat att läsa tidningar. Huvudintrycket är att nättidningsläsandet, möjlighet är i sin linda. Få tidningar som lägger ut hela eller delar av sitt material på nätet har kunnat ta betalt för sin webbservice. Det innebär i praktiken att det som många betalat för har funnits, helt eller delvis, tillgängligt helt gratis. Trots detta har det inte kunnat noteras något större bortfall i prenumerationerna. Attitydundersökningar tyder på att papperstidningen har en mycket stark ställning. En stor majoritet av Internetanvändarna anser att Internet aldrig kan ersätta känslan av att bläddra i en papperstidning eller en bok. Omvänt är det endast en minoritet av Internetanvändarna som anser att den som har Internet inte behöver någon dagstidning, eller att man får ut mer nyheter och information av Internet än av vanliga tidningar. I en teknikcentrerad diskussion om näthandelns framtid är det lätt att glömma att det för ett stort antal varor och tjänster ligger i såväl kundens som återförsäljarens intresse med en personlig kontakt. Internet ändrar inte på detta förhållande. På många områden är näthandeln ett komplement till traditionella försäljningskanaler och på vissa avgränsade marknader har den inneburit en stark expansion. Internet har också gjort det möjligt att låta kunden själv utföra sådan platsbokning vid olika typer av evenemang eller resor som annars säljaren sköter om. Beträffande betalningar finns traditionellt ett antal alternativa betalningsformer. Eftersom olika individer har olika önskemål – det må gälla måltidsdrycker, fritidssysselsättningar eller betalningsformer, samt att banker och andra betalningsförmedlare tar betalt för sina tjänster, är det högst troligt att systemet med alternativa betalningsformer kommer att bestå. Det speciella problemet med grundläggande kassaservice i glesbygd finns nu reglerat i lag. Köp, beställningar, bokningar Med handel menas här i texten dels köp eller beställning av varor och tjänster, dels betalningar. I undersökningar av allmänhetens IT-användning förekommer ofta begreppet banktjänster, där betalningar över nätet är en delmängd. I följande avsnitt kommer såväl beställning/köp som betalning att diskuteras. Om E-handel finns åtskilligt skrivet, det skall därför inte ytterligare beröras här41. Istället utvecklas ett resonemang baserat på kommersiella principer. Med hänvisning till uppdragets frågeställning kommer diskussionen att begränsas till detaljhandeln, d.v.s. försäljning till hushållen. Enkelt uttryckt strävar en återförsäljare efter att hitta en intresserad kund, där pris och andra villkor skall vara sådana att det leder till ett köpbeslut. I målet för återförsäljaren ingår också att resultatet av affären skall vara så tillfredsställande för kunden att den följs av återkommande köp. Återförsäljaren står inför två utmaningar: 41 Det finns t.ex. en utmärkt framställning i rapporten via nätet? Hushållen och Internet – om näthandel och elektroniska civila nätverk 1.Han eller hon skall underlätta för kunden att ta beslutet om att köpa just hans/hennes vara eller tjänst och inte välja något konkurrerande alternativ. 2.Han eller hon skall underlätta för kunden att betala för varan eller tjänsten. Är det krångligt att betala finns åter risken att kunden avstår från köp eller i varje fall inte återkommer. En annan risk är att kunden betalar sent eller i värsta fall inte alls. Slag av varor och tjänster