sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — SCB bör pröva att samla in uppgifter genom direkta intervjuer med de största företagen om deras kapitalförslitning enligt den modell som används exempelvis av statistikbyrå. Det finns också behov av bättre underlag om köp och försäljning av befintliga kapitalobjekt mellan branscher och sektorer för att för- bättra beräkningarna av kapitalstockar. SCB bör löpande redovisa kapitalstockar branschvis samt sek- (även på institutionella sektorer) och även i form av så långa tidsserier som möjligt. Det krävs ytterligare insatser för att få fram längre tidsserier för branschvisa kapitalstockar än de som tas fram och som avser 1993–2001. Förbättrade kapitalstocksberäkningar kompletterade med upp- gifter om reala och finansiella tillgångar och skulder från finans- räkenskaperna är ett viktigt underlag för beräkning av sektorsvisa nationalförmögenheter. SCB redovisade tidigare även förmögenhets- stockar på institutionella sektorer, men beräkningarna upphörde . Beräkningarna planeras återupptas , vilket är bra och väsentligt. För en utveckling av kapitalstocksberäkningarna, framtagning av officiella rapporter om beräkningarna, inklusive analyser av beräk- ningsresultaten, och för att göra ytterligare tillbakaskrivningar av tidsserier över kapitalstockar, krävs en utökning av resurserna på området. arbetar endast en person inom nationalräkenskaper- na med beräkningarna och inte ens på heltid. Kostnaderna för detta beräknas till . Utredningen menar att den ekonomiska statistiken bör snabbas upp avseende nationalräkenskaper och ett antal andra områden och att en snabbindikator avseende BNP bör utvecklas. Krav på mer aktuell statistik ställs från svenska statistikanvända- re, men i än högre grad från EU. behöver snabb infor- mation för sina penningpolitiska bedömningar och har verkat för att nationalräkenskaperna skall tas fram lika snabbt i som i och en del andra länder. Andra användare som och ser gärna en upp- snabbning av den ekonomiska statistiken, men betonar snarare bättre tillförlitlighet och mer analys för att t.ex. komma tillrätta med problem rörande bias i nationalräkenskaperna och underskatt- ning av konjunktursvängningarna. Inför bildandet av EMU aktualiserades behovet av en uppsnabb- ning av den ekonomiska statistiken på EU/EMU-nivå. Den hand- lingsplan som därefter har upprättats har inneburit att även den svenska statistiken har genomgått en uppsnabbning på vissa områ- den. Ambitionerna för den europeiska ekonomiska statistiken har emellertid höjts och uppsnabbningen har getts en högre prioritet. Följande förslag bör genomföras: 1.SCB bör snabba upp nationalräkenskaperna och annan korttids- statistik så att den uppfyller de krav som uppställts för de 19 s.k. Principal European Economic Indicators. 2.En snabbindikator avseende BNP bör utvecklas. 3.Statistiken över kommunernas räkenskaper bör snabbas upp. 4.Leveranserna av momsstatistik från till Statis- tiska centralbyrån bör snabbas upp och ske mer frekvent. Behovet av snabba korttidsindikatorer har framförts från flera svenska användare. behöver snabb information för sina penning- politiska bedömningar. Andra myndigheter har också framfört be- hov av snabbare statistik liksom aktörer på finansmarknaderna. Många användare har pekat på att statistiken presenteras avsevärt snabbare i . Kraven på snabbare ekonomisk statistik kommer också från EU och är då riktade till alla medlemsländer. En uppsnabbning av stati- stiken på EU/EMU-nivå framstod som nödvändig inför bildandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) vilket resultera- de i upprättandet av en handlingsplan, EMU Action Plan, som har bidragit till en viss uppsnabbning av statistiken även i . De benchmarkingstudier, som på svenskt initiativ genomfördes av EU , visade dock att den amerikanska statistiken är avsevärt snabbare än den i EU. Den () har inte information för EMU-området som har täckning och aktualitet jämförbar med den som (Fed) har för . Studierna visade också att det är stora skillnader i snabbhet mellan länderna i EU. Ambitionerna för den europeiska ekonomiska statistiken har höjts och ambitionen har uttryckts att vara i nivå med när det gäller täckning och aktualitet. En lista på viktiga indikatorer, Principal European Economic Indicators (PEEI), har presenterats och godkänts av statistikmyndigheterna i EU- länderna. PEEI omfattar totalt 19 indikatorer inom fem områden: priser, nationalräkenskaper, konjunkturindikatorer, arbetsmarknad och utrikeshandel. En indikator, harmoniserat konsumentprisindex för EMU-området, berör inte . Ett uppfyllande av PEEI-kraven innebär att den svenska statisti- ken behöver snabbas upp för nationalräkenskaperna (tre indikato- rer), industriproduktionsindex, byggproduktion, omsättning i detalj- handeln, vakanser på arbetsmarknaden och utrikeshandeln med varor. Dessutom skall utbyggnaden av tjänsteprisindex ske enligt . Nationalräkenskaperna bör snabbas upp så att en första version med viss information om produktion och användning kan presen- teras efter kvartalsskifte. Det skall jämföras med nuvaran- de krav . På är ambitionen att en första ver- sion liksom i skall kunna redovisas . Utred- ningen menar att en lämplig utgångspunkt kan vara den snabbver- sion av nationalräkenskaperna som produceras och presenteras . Beräkningarna bör kunna förbättras genom tillgång till snabbare primärstatistik, bättre pro- cesser och ökad användning av estimering och modellarbete när data saknas. Ett uppfyllande av PEEI-kraven innebär också att en uppsnabb- ning av den svenska statistiken krävs för presentation av en mer detaljerad version av nationalräkenskaperna med produktion, använd- ning och inkomster samt sektorräkenskaper . Sektorräkenskaper finns endast på årsbasis. För industriproduktionsindex krävs enligt PEEI en uppsnabbning från nuvarande framställningstid på 2006. Statistiken över byggproduktion, som hämtas ur nationalräken- skapssystemet efter kvartalsskifte, bör presenteras både på månad och kvartal efter mätperiodens slut . För- slaget om månadsstatistik innebär att en ny undersökning måste startas. Omsättningen i detaljhandeln som presenteras efter kommer att snabbas upp och publiceras efter månadens utgång vilket uppfyller kraven. Framställ- ningstiden för vakansstatistiken bör minska från 2004. Utrikeshandeln med varor som presenteras bör snabbas 2005. Dessutom bör utbygg- naden av tjänsteprisindex ske enligt på detta område. Utredningen anser att bör uppfylla kraven på snabbhet för de 19 indikatorerna som ingår i Principal European Economic Indicators (PEEI). Det tyngsta skälet till detta är att det för EU är viktigt för att kunna föra en ekonomisk politik, i synnerhet en penningpolitik, vilken är grundad på god kännedom om den eko- nomiska utvecklingen. För att det skall vara möjligt måste EU för- sörjas med en ekonomisk statistik, som när det gäller täckning, till- förlitlighet och snabbhet motsvarar den i . har av detta skäl varit pådrivande när det gäller att förbättra den kortperiodiska ekonomiska statistiken inom EU. Frågan har nått en sådan bety- delse att den planeras komma upp vid vårens möte med stats- och regeringscheferna i EU. Även mindre länder som måste bidra till statistiken på EU/EMU-nivå. Det räcker inte med att de största länderna produ- cerar den statistik som krävs. De fyra största länderna i EU svarar sammantagna för av BNP i området. Det är inte till- räckligt för att uppnå en god uppskattning av utvecklingen i hela EU. Utvidgningen av EU kommer dessutom att göra de största länderna i EU något mindre som andelar av EU. Dessutom är det inte en fråga enbart för länder som deltar i . Kraven på uppsnabbning av den ekonomiska statistiken gäller både EMU och EU. Utredningen gör bedömningen att det på många områden är möjligt att snabba upp den ekonomiska statistiken. Den nämnda benchmarkingstudien visar att det finns länder i EU, som liksom är snabbare än på att redovisa ekonomisk statistik på nästan alla områden. En särskild studie av möjligheterna att snabba upp detaljhandelsstatistiken inom EU har visat att den skulle kunna snabbas upp . För svensk del har det resul- terat i att SCB har startat ett samarbete med (), vilket har medfört att detaljhandelsstatistiken , som nämnts, kan publiceras efter månadens slut istället för . Utredningen gör också bedömningen att det på många områden är möjligt att snabba upp den ekonomiska statistiken utan att till- förlitligheten i statistiken försämras. I den refererade studien rörande detaljhandelsstatistiken i EU angavs kravet på tillförlitlighet som en given förutsättning, vilket bestämde urvalens storlek i de olika länderna. Den ökade snabbheten skulle emellertid uppnås främst genom att arbetsprocesserna ändrades. Kortare svarstider och snab- bare granskning av det urval som krävdes för EU-statistiken var en viktig sådan förändring. Att snabbheten skiljer sig så mycket mel- lan olika länder är också en indikation på att arbetsprocesserna spelar stor roll för snabbheten. Det är också möjligt att på fler områden redovisa flera versioner av en och samma statistik: en eller flera preliminära versioner och en slutlig version. Denna teknik tillämpas systematiskt för kort- periodisk ekonomisk statistik i . Det görs i för natio- nalräkenskaper, men är annars mer ovanligt. De preliminära versio- nerna är naturligtvis normalt mindre tillförlitliga än de slutliga. Men de preliminära versionerna bör ses som ytterligare och snabba- re information och inte som mindre tillförlitliga ersättningar för de senare slutliga versionerna. De senare versionerna med den högre tillförlitligheten finns ju fortfarande kvar. I är de kvartalsvisa nationalräkenskaperna preliminära ända till dess de definitiva nationalräkenskaperna redovisas . redovisas en s.k. snabbversion och en ordinarie version efter . Möjligheter finns att tillämpa en motsvarande teknik på andra områden. Exem- pelvis finns möjligheter att redovisa preliminär inkomststatistik baserad på preliminära uppgifter från () jämfört med den definitiva inkomst- statistiken som redovisas efter årets slut och är baserad på granskat material från RSV. SCB har tilldelats resurser för att ta fram sådan preliminär inkomststatistik. Utöver tidigare nämnda förslag om uppsnabbning utgående från PEEI-kraven bör det enligt utredningen prövas om en BNP-flash baserad på t.ex. aktivitetsindex kan etableras som med relativt god tillförlitlighet visar kvartalsutvecklingen redan i anslutning till kvar- talsskifte och efter detsamma. Utredningen föreslår att SCB startar en intern försöksproduktion utifrån det utred- ningsarbete som gjorts på utredningens uppdrag. Erfarenheter från andra länder och pågående arbete inom EU bör studeras liksom lämpligheten att tillföra mer information till aktivitetsindex. Det fortsatta arbetet och utvärdering bör ske i nära samarbete med , och . Utredningen föreslår vidare att statistiken över kommunernas räkenskaper snabbas upp i första hand för nationalräkenskapernas behov som ett led i en förbättring i underlaget för snabbare natio- nalräkenskaper. Utredningen föreslår slutligen att momsuppgifterna från Riks- skatteverket (RSV) snabbas upp och inhämtas mer frekvent. Syftet är att snabba upp momsstatistiken samt ge möjlighet till att använ- da momsinformationen för ny statistik över tjänstenäringarna och vid en uppsnabbning av nationalräkenskaperna. Uppgifterna in- hämtas nu en gång . Eftersom mindre företag rapporterar senare än stora företag till RSV måste SCB invänta två leveranser innan rapporteringen är heltäckande för respektive månad. Kostnaderna för de föreslagna uppsnabbningarna av statistiken uppgår sammantagna till . Av dessa kostna- der avser uppsnabbningen av den kortperiodiska statistiken för att klara PEEI-kraven. Den största delen av detta belopp, , avser uppsnabbning av nationalräkenskaperna inklusive ut- veckling av sektorräkenskaper per kvartal. Även utvecklingen av en BNP-flash (löpande kostnader på efter ett utvecklingsarbe- te som beräknas kosta ) och snabbare statistik över kom- munernas räkenskaper (0,) hänger samman med förbättringar av nationalräkenskaperna. Snabbare och mer frekventa momsupp- gifter beräknas kosta efter ett utvecklingsarbete på . Statistiken över produktivitetsutvecklingen i näringslivet och den offentliga sektorn behöver utvecklas. Frågorna om huruvida pro- duktivitetsutvecklingen har snabbats upp till följd av en ökad användning av IT har varit en stor fråga . SCB redovisar inte ens uppgifter om produktiviteten och underla- get för att kunna göra det har stora brister. Andra länder har kom- mit längre i detta avseende och det finns nu rekommendationer från , vilka behöver följas och skulle förbättra förutsätt- ningarna att beskriva och analysera produktivitetsutvecklingen i näringslivet och den offentliga sektorn. Utredningen har fyra för- slag på detta område: 1.SCB bör utveckla volymmått för offentlig sektor enligt den s.k. A-metoden i rekommendationer. 2.Statliga myndigheter bör åläggas att redovisa produktivitets- utvecklingen i sina årsredovisningar. 3.Årliga rapporter om produktivitetsutvecklingen och dess bestäm- ningsfaktorer bör utarbetas. 4.En databas avseende produktivitetsutvecklingen inom offentlig sektor bör utvecklas. Utredningen skall enligt direktiven analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. redovisar SCB emel- lertid inga uppgifter om produktiviteten i vare sig näringslivet eller den offentliga sektorn. Däremot redovisas separat produktion och arbetade timmar för både näringslivet och den offentliga sektorn. Det är därmed möjligt att dividera dessa uppgifter med varandra och få ett mått på produktiviteten. Andra länder är emellertid mer ambitiösa på detta område och redovisar både produktiviteten och analyser av produktivitetsutvecklingen och dess bestämningsfakto- rer. Utredningen menar att det finns tre typer av problem när det gäller mätningar av produktiviteten. Det första är att det saknas bra prisindex för den privata tjänstesektorn. Detta problem har tagits upp i avsnittet ovan om prisstatistik. Med ett genomförande av de förslag utredningen där redovisar skulle förutsättningarna för att mäta produktivitetsutvecklingen i näringslivet förbättras avsevärt. Det andra problemet är att det saknas bra mått på produktions- volymen i offentlig sektor. De svenska nationalräkenskaperna har beräknat den offentliga sektorns produktion i fasta priser med den s.k. kostnads- eller inputmetoden. I brist på underlag antas i de svenska nationalräkenskaperna att produktiviteten på relativt finfördelad nivå i offentlig sektor är oförändrad mellan åren. Under studiebesöken i andra länder har utredningen funnit att metoderna för att mäta produktionsvolymer inom offentlig sektor i flera fall skiljer sig åt, vilket försvårar jämförelser mellan länder av BNP-tillväxt och produktivitetsutveckling. Några länder använder fasta antaganden om produktivitetstillväxten inom offentlig sektor, medan andra har börjat införa volymberäkningar i nationalräken- skaperna utifrån volymindikatorer. Problemen rörande mätningar av priser och volymer i både den privata och den offentliga tjänstesektorn har resulterat i rekom- mendationer från EU.1 För att åstadkomma jämförbara mått på produktivitetsutvecklingen och även BNP-tillväxten i olika länder är det viktigt att länderna strävar mot liknande metoder för volym- beräkningar. Det pågår i enlighet med dessa rekommendationer ett arbete inom de svenska nationalräkenskaperna för att be- räkna produktionsvolymerna för offentlig sektor med nya metoder. De nya volymberäkningarna löser emellertid inte alla mätproblem. Beräkningarna kommer att motsvara s.k. B-metod för volymberäkningar, dvs. en acceptabel metod. Målet bör emellertid vara att uppnå A-metoden, som mäter både kvantitets- och kvali- tetsförändringar på ett tillfredsställande sätt. Utredningen föreslår att SCB strävar mot att uppnå den s.k. A- metoden för volymberäkningar enligt rekommendatio- ner. För detta krävs en fortsatt analys av alternativa metoder, som skulle kunna tillämpas på vissa områden inom nationalräkenska- perna och ytterligare förbättra beräkningarna av produktivitets- förändringar inom offentlig tjänsteproduktion. Beräkningar av pro- duktivitetsutvecklingen för både statliga och kommunala myndig- heter behöver utvecklas för att uppnå A-nivån. Främst gäller detta inkorporeringen av ytterligare kvalitetsinformation i produktivi- tetsmåtten, men även analys av produktionsförhållandena i offent- lig tjänsteproduktion. Härvidlag kan andra metoder komma till an- vändning. Utredningen föreslår vidare att statliga myndigheter åläggs att redovisa produktivitetsutvecklingen i sina årsredovisningar. Det skulle underlätta i beräkningarna av produktionsvolym och pro- 1 Handbook on Price and Volume Measures in National Accounts, , 2001. duktivitet i nationalräkenskaperna och utgöra ett stort steg framåt. Detta låter sig göras inom ramen för förordningen om Årsredovis- ning och budgetunderlag (2000:605) med två mindre förändringar, som egentligen bara återför förordningen till dess grundform, och tillägget att myndigheten skall redovisa en sammanvägd produktivi- tetsutveckling. Som normgivare och övervakare föreslås Ekonomi- styrningsverket fungera, liksom ifråga om andra aspekter av ekonomi- administrationen inom staten. Det finns flera skäl för utredningens förslag att de statliga myn- digheterna bör redovisa produktivitetsutvecklingen i sina årsredo- visningar utöver att det skulle underlätta beräkningarna i national- räkenskaperna. För det första torde det vara av intresse för stats- makterna att få en bild av produktivitetsutvecklingen i myndighe- terna; denna fråga ligger dock utanför utredningens direktiv. För det andra finns denna typ av bestämmelse i åtminstone ett annat land, nämligen . För det tredje redovisar flera myndigheter, inklusive SCB, uppgifter om produktivitetsutveck- lingen. Även produktivitetsmått för kommunala verksamheter bör utveck- las . Kommunernas produktion är ungefär så stor som statens och väger således tyngre som andel av BNP. Både statliga och kommunala myndigheter skulle kunna lämna uppgifter i en särskild enkätundersökning, som underlag för beräkningar av produktivitetsmått. SCB skulle kunna ansvara för insamling och sammanställning av uppgifterna. Statistiken skulle sammanställas så att den skulle kunna användas som underlag för nationalräkenskapernas beräkningar av produktionsvolym och produk- tivitet för staten och den kommunala sektorn. Det tredje problemet när det gäller mätningar av produktiviteten är att uppgifter om produktionsinsatser och produktionsvolym inte alltid är konsistenta. I nationalräkenskaperna används ett stort an- tal källor, som inte alltid visar en konsistent bild av den ekonomis- ka utvecklingen. För att få fram den mest troliga bilden sker en rad avstämningar av olika underlag. Det kan innebära att exem- pelvis uppgifter om produktion och sysselsättning i en bransch verkar vara oförenliga, vilket ställer till problem för användarna av nationalräkenskaperna. Utredningen föreslår att årliga rapporter om produktivitetsutveck- lingen och dess bestämningsfaktorer bör utarbetas. Det skulle med- föra att det inom SCB fanns en verksamhet som hade ett starkt intresse av att uppgifter om arbetsinsatser, kapitalstockar och pro- duktionsvolymer i olika delar av ekonomin var konsistenta med varandra. Det skulle också medföra att krav på utveckling av statisti- ken genererades internt på SCB. Ett bra exempel på det senare är det uppdrag utredningen gav till forskaren på om att tilläm- pa den s.k. growth accounting-tekniken för att analysera IT-kapita- lets bidrag till produktivitetsutvecklingen i , se bilaga 51. Det medförde att tidsserier på kapitalstockar för både IT-kapital och annat kapital togs fram och att svagheter i dessa tidsserier uppmärk- sammades. Denna typ av studier görs vid statistiska centralbyråer i andra länder, exempelvis och . Utredningen föreslår vidare att en databas avseende produktivi- tetsutvecklingen inom offentlig sektor utvecklas. Det är troligt att produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn kommer att bli mer uppmärksammad än vad som har varit fallet. ovan nämnda rekommendationer om att mäta produktionen i den offentliga sektorn på ett bättre sätt än och behovet av internationellt jämförbara nationalräkenskaper talar för detta. Under en följd av år kommer en kunskapsuppbyggnad att ske om hur man kan mäta produktiviteten i den offentliga sektorn. Det vore värdefullt om mätningar av detta slag kunde samlas på ett ställe och göras tillgängliga för andra som arbetar inom samma om- råde. Kostnaderna för förslagen på detta område uppgår sammantagna till . Av dessa avser utveckling av metoder för och redovisning av volymmått för offentlig sektor inklusive att ta hand om resultaten av de statliga myndigheternas redovisningar av produktivitetsutvecklingen i årsredovisningarna. Kostnaderna för arbetet med att ta fram dessa redovisningar vid de statliga myndigheterna ingår emellertid inte i beräkningen. Kostna- derna för de årliga rapporterna om produktivitetsutvecklingen och dess bestämningsfaktorer beräknas till och kostna- derna för att utveckla och förvalta en databas avseende produktivi- tetsutvecklingen inom offentlig sektor till . 1 The Role of High-Tech Capital Formation for Swedish Productivity Growth. Statistiken över tjänstenäringarna bör utvecklas och göras mer detaljerad. Den växande privata tjänstesektorn, som står för av BNP, är betydligt sämre täckt i statistiken än varupro- duktionen. Statistiken bör, där det är relevant, kompletteras så att motsvarande information finns som för varuproduktionen. Tjänste- statistiken bör förbättras genom följande åtgärder: 1.Ny statistik avseende produktion, orderingång och kapacitets- utnyttjande bör utvecklas för att bättre täcka tjänstenäringarna. 2.Antalet tjänstebranscher i nationalräkenskaperna bör utökas. 3.Antalet tjänsteslag i utrikeshandeln bör utökas i samband med att ny statistik utvecklas. Utredningen delar den uppfattning som framkommit bland statistik- användarna att den växande privata tjänstesektorn bör beskrivas bättre och utförligare i statistiken. Jämförelsen med varusidan visar att det saknas korttidsindikatorer på tjänstesidan motsvarande de som finns för varuproduktionen. SCB bör därför ta fram nya rele- vanta indikatorer för tjänstesektorn. Utredningen föreslår att en utveckling sker på följande områden: SCB bör utveckla ett tjänsteproduktionsindex som presenteras motsvarande industriproduktionsindex för varor. Det behöver då tas fram nytt underlag om tjänsteproduktionen i olika branscher samt deflatorer. Tillgången till acceptabla deflatorer är det största problemet, men utvecklingen av nya index pågår. En ut- veckling på detta område är viktigt för nationalräkenskaperna (NR). Utredningen föreslår vidare att SCB tar fram statistik över order- ingång för vissa tjänstebranscher. Det kan gälla konsulttjänster, vissa transporttjänster och partihandel. I andra fall kan förväntad försälj- ningsutveckling vara mer relevant. Statistik över orderingång an- vänds inte av NR, men är viktig för att följa den ekonomiska ut- vecklingen i den varuproducerande delen av ekonomin såväl som i tjänstesektorn. Statistik över kapacitetsutnyttjande i tjänstebranscher kräver en när- mare genomgång av inom vilka branscher sådan statistik skulle vara relevant samt hur kapacitetsutnyttjande skulle kunna definieras. SCB bör närmare utreda möjligheterna att ta fram statistik över kapa- citetsutnyttjande i tjänstebranscher. Även i detta fall är det inte be- hoven i NR som är det väsentliga utan möjligheterna att i den kortperiodiska statistiken få en bild av utvecklingen i hela närings- livet. Kvartalsindikatorer för produktionen i tjänstenäringarna finns tillgängliga i nationalräkenskaperna. Redovisningen är dock på en relativt aggregerad nivå. Den avser 17 branscher varav 3 avser före- tagstjänster.