sou · GQB321 · 2003-01-01 00:00:00 — En sameier som har båret større kostnader enn det som følger av første, annet eller tredje ledd, har krav på å få dekket det overskytende. Inntekter av eiendommen som ikke knytter seg til den enkelte bruks- enhet, skal fordeles mellom sameierne etter sameiebrøken om ikke annet er fastsatt i vedtektene med tilslutning fra de sameiere det gjel- der. For felles ansvar og forpliktelser hefter den enkelte sameier i forhold til sin sameiebrøk. Panterett for sameiernes forpliktelser De andre sameierne har panterett i seksjonen for krav mot sameieren som følger av sameieforholdet. Pantekravet kan ikke overstige et beløp som for hver bruksenhet svarer til folketrygdens grunnbeløp på tids- punktet da tvangsdekning besluttes gjennomført. Panteretten faller bort dersom det ikke senest to år etter at pante- kravet skulle ha vært betalt, innkommer begjæring til namsmyndig- heten om tvangsdekning, eller dersom dekningen ikke gjennomføres uten unødig opphold. Med tilslutning fra de sameiere det gjelder kan det vedtektsfestes en mer omfattende panterett for krav mot sameierne enn etter første ledd. Slik panterett får rettsvern etter vanlige regler. Panteretten som omhandlet i denne paragraf kan gjøres gjeldende av styret og den enkelte sameier som har dekket mer enn sin del, jf. § 23 fjerde ledd. Hvis en sameier til tross for advarsel vesentlig misligholder sine plik- ter, kan styret pålegge vedkommende å selge seksjonen. Kravet om advarsel gjelder ikke i de tilfelle der det kan kreves fravikelse etter Advarsel skal gis skriftlig og opplyse om at vesentlig mislighold gir styret rett til å kreve seksjonen solgt. Pålegg om salg skal gis skriftlig og opplyse om at seksjonen kan kreves solgt ved tvangssalg hvis pålegget ikke er etterkommet innen en frist som ikke skal settes kortere enn seks måneder fra pålegget er mottatt. Er pålegget ikke etterkommet innen fristen, kan seksjonen kreves solgt gjennom namsmyndighetene etter reglene om tvangssalg så langt de passer. Tvangsfullbyrdelsesloven §§ 4–18 og 4–19 gjelder tils- varende. Dersom det innen fristen etter tvangsfullbyrdelsesloven § 11– 7 første ledd reises innvendinger mot tvangssalget som ikke er klart grunnløse, skal begjæringen om tvangssalg ikke tas til følge uten behandling i søksmåls former. Bestemmelsene i tvangsfullbyrdelses- loven § 11–20 om det minste bud som kan stadfestes, gjelder ikke ved tvangssalg etter denne paragraf. Medfører sameierens oppførsel fare for ødeleggelse eller vesentlig forringelse av eiendommen, eller er sameierens oppførsel til alvorlig plage eller sjenanse for eiendommens øvrige brukere, kan styret kreve fravikelse av seksjonen etter tvangsfullbyrdelsesloven kapittel 13. Begjæring om fravikelse kan settes fram tidligst samtidig med at det gis pålegg etter § 26 om salg. Begjæringen settes fram for namsretten. Dersom det innen fristen etter tvangsfullbyrdelsesloven § 13–6 reises innvendinger mot fravikelsen som ikke er klart grunnløse, skal be- gjæringen om fravikelse ikke tas til følge uten behandling i søksmåls former. Etter reglene i paragrafen her kan det også kreves fravikelse i for- hold til bruker som ikke er sameier. Alle sameier skal ha vedtekter. Disse skal minst angi eiendommens grunnboksbetegnelse og hvor mange medlemmer styret skal ha. Vedtektene kan, med unntak for opprinnelige vedtekter, jf. § 7 første ledd bokstav d, bare vedtas eller endres på sameiermøtet. Om ikke loven strengere krav, kan slike vedtak bare treffes med minst to tredjedels flertall av de avgitte stemmer. § 30 tredje ledd gjelder også her. Forpliktelser som følger av sameieforholdet, og som er fastsatt i registrert vedtektsbestemmelse, har uten tinglysing rettsvern mot sam- eiernes kreditorer og mot senere rettsstiftelser i god tro i seksjonen. Bestemmelsen i leddet her gjelder ikke for panterett. Den øverste myndighet i sameiet utøves av sameiermøtet. Flertallskrav og særlige begrensninger i sameiermøtets myn- dighet Med de unntak som følger av loven eller vedtektene fattes alle beslut- ninger av sameiermøtet med vanlig flertall av de avgitte stemmer. Det kreves minst to tredjedeler av de avgitte stemmer i sameier- møtet for vedtak om: a)ombygging, påbygging eller andre endringer av bebyggelsen eller tomten som etter forholdene i sameiet går ut over vanlig forvaltning og vedlikehold, b)omgjøring av fellesarealer til nye bruksenheter eller utvidelse av eksisterende bruksenheter, c)salg, kjøp, bortleie eller leie av fast eiendom, herunder seksjon i sameiet som tilhører eller skal tilhøre sameierne i fellesskap, d)andre rettslige disposisjoner over fast eiendom som går ut over van- lig forvaltning, e)samtykke til endring av formål for en eller flere bruksenheter fra boligformål til annet formål eller omvendt, f)samtykke til reseksjonering som nevnt i § 12 annet ledd annet punk- tum, g)tiltak som har sammenheng med sameiernes bo- eller bruksinte- resser og som går ut over vanlig forvaltning og vedlikehold, når tiltaket fører med seg økonomisk ansvar eller utlegg for sameierne på mer enn 5 prosent av de årlige fellesutgiftene. Vedtak om salg eller bortfeste av hele eller vesentlige deler av eien- dommen, samt vedtak som innebærer vesentlige endringer av sameiets karakter, krever tilslutning fra samtlige sameiere. Avgjørelser som kan tas av et vanlig flertall i sameiermøte, kan også tas av styret om ikke annet følger av lov eller vedtekter eller sameier- møtets vedtak i det enkelte tilfelle. Sameiermøtet, styret eller andre som etter § 43 representerer sameiet kan ikke treffe beslutning som er egnet til å gi visse sameiere eller andre en urimelig fordel på andre sameieres bekostning. Denne regel gjelder tilsvarende for bestemmelser inntatt i de opp- rinnelige vedtektene, jf. § 7 første ledd bokstav d. Alle sameiere har rett til å delta i sameiermøte med forslags-, tale-, og stemmerett. For boligseksjoner har også sameierens ektefelle, samboer eller et annet medlem av sameierens husstand rett til å være til stede og til å uttale seg. Styremedlemmer, forretningsfører og leier av boligseksjon har rett til å være til stede i sameiermøte og til å uttale seg. retningsfører har plikt til å være til stede med mindre det er åpenbart unødvendig, eller de har gyldig forfall. En sameier kan møte ved fullmektig. Fullmakten kan når som helst tilbakekalles. Sameieren har rett til å ta med en rådgiver til sameier- møtet. Rådgiveren har bare rett til å uttale seg dersom sameiermøtet gir tillatelse med flertall som nevnt i § 30 første ledd. Ordinært sameiermøte skal holdes hvert år innen utgangen av april. Styret skal på forhånd varsle sameierne om dato for møtet og om siste frist for innlevering av saker som ønskes behandlet. Ekstraordinært sameiermøte skal holdes når styret finner det nødvendig, eller når minst to sameiere som til sammen har minst en tiendedel av stemmene, krever det og samtidig oppgir hvilke saker de ønsker behandlet. Sameiermøtet innkalles av styret med varsel som skal være på minst åtte og høyst tjue dager. Ekstraordinært sameiermøte kan om nødven- dig innkalles med kortere varsel som likevel skal være på minst tre dager. Blir sameiermøte som skal holdes etter loven, vedtektene eller tidligere vedtak i sameiermøte, ikke innkalt, skal skifteretten snarest og på sameiernes felles kostnad innkalle til sameiermøte når det kreves av sameier, styremedlem eller forretningsfører. Innkallingen skjer skriftlig. I vedtektene kan bestemmes at innkal- lingen isteden eller i tillegg skal skje på annen måte. Sameiere som ikke selv bruker seksjonen har i alle fall krav på skriftlig innkalling. Innkallingen skal bestemt angi de saker som skal behandles i sam- eiermøtet. Skal et forslag som etter loven eller vedtektene må vedtas med minst to tredjedels flertall kunne behandles, må hovedinnholdet være i innkallingen. Saker som en sameier ønsker behandlet i det ordinære sameier- møtet, skal nevnes i innkallingen når styret har mottatt krav om det før fristen etter § 33 fjerde ledd. Om hvilke saker sameiermøtet skal og kan behandle Sameiermøtet skal behandle saker i innkallingen til møtet. Uten hensyn til om sakene er nevnt i innkallingen skal det ordinære sameiermøtet, a) behandle styrets årsberetning, b)behandle og eventuelt godkjenne styrets regnskapsoversikt for fore- gående kalenderår og c)velge styremedlemmer. Årsberetning, regnskap og eventuell revisjonsberetning skal senest en uke før ordinært sameiermøte sendes ut til alle sameiere med kjent adresse. Dokumentene skal dessuten være tilgjengelige i sameiermøtet. Bortsett fra i tilfellene som nevnt i annet ledd, kan sameiermøtet bare treffe beslutning om saker som er i innkallingen til møtet i samsvar med § 34 fjerde ledd. At saken ikke er nevnt i innkallingen, er likevel ikke til hinder for at det besluttes innkalt nytt sameiermøte til avgjørelse av forslag som er fremsatt i møtet. Sameiermøtet skal ledes av styrelederen med mindre sameiermøtet vel- ger en annen møteleder, som ikke behøver være sameier. Det skal under møtelederens ansvar føres protokoll over alle saker som behandles og alle vedtak som gjøres av sameiermøtet. Protokollen skal underskrives av møtelederen og minst én sameier som utpekes av sameiermøtet blant de som er til stede. Protokollen skal til enhver tid holdes tilgjengelig for sameierne. I sameier som bare inneholder boligseksjoner, regnes flertallet etter an- tall boligseksjoner, slik at hver seksjon gir én . I andre sameier regnes flertallet etter sameiebrøk om ikke annet er fastsatt i vedtektene med tilslutning fra de sameiere det gjelder. Ved opptelling av stemmer anses blanke stemmer som ikke avgitt. Står stemmene likt, avgjøres saken ved loddtrekning. Ingen kan selv eller ved fullmektig eller som fullmektig delta i av- stemning om avtale med seg selv eller nærstående eller om sitt eget eller nærståendes ansvar. Det samme gjelder for avstemning om pålegg om salg eller krav om fravikelse etter §§ 26 og 27. Sameiet skal ha et styre. Styret skal ha tre medlemmer, om ikke annet bestemmes i vedtektene. Sameiermøtet velger styret med vanlig flertall av de avgitte stem- mene. Styrelederen velges særskilt. Den som er umyndig, kan ikke være styremedlem. Vedtektene kan bestemme at bare fysiske personer skal kunne velges som styremedlem. Om andre enn fysiske personer kan velges til styremedlem, kan dette bare skje ved at det velges en utpekt representant for vedkommende. Sameiermøtet kan også velge varamedlemmer til styret. Vedtektene kan inneholde nærmere regler om dette. Styremedlem tjenestegjør om ikke annet er bestemt av sam- eiermøtet. Når særlige forhold foreligger, har et styremedlem rett til å tre tilbake før tjenestetiden er ute. Styret skal ha rimelig forhåndsvarsel om tilbaketreden. Sameiermøtet kan med flertall som nevnt i § 30 første ledd vedta å fjerne medlem av styret. I sameier med åtte eller færre seksjoner kan det med tilslutning fra alle sameierne fastsettes i vedtektene at alle sameiere skal være med- lemmer av styret. For en sameier som ikke er en myndig fysisk person, skal det i så fall utpekes en representant som styremedlem. Det samme gjelder hvor en seksjon har flere eiere. Sameiermøtet skal velge en styreleder. Styrelederen skal sørge for at styret holder møte så ofte som det trengs. Et styremedlem eller forretningsføreren kan kreve at styret sammen- . Styremøtet skal ledes av styrelederen. Er ikke styrelederen til stede, og det ikke er valgt noen nestleder, skal styret velge en møteleder. Styret er vedtaksført når mer enn halvparten av alle styremed- lemmer er til stede. Vedtak kan gjøres med mer enn halvparten av de avgitte stemmene. Står stemmene likt, gjør møtelederens utsla- get. De som stemmer for et vedtak, må likevel utgjøre mer enn en tredjedel av alle styremedlemmene. Bestemmelsene i tredje ledd gjelder ikke for styre som består av alle sameierne, jf. § 38 sjette ledd. For slike styrer beregnes stemmene på samme måte som bestemt i § 37 første og annet ledd og styret er ved- taksført når styremedlemmer som representerer mer enn halvparten av stemmene er til stede. Styret skal føre protokoll over sine forhandlinger. Protokollen skal underskrives av de frammøtte styremedlemmene. Styret skal sørge for vedlikehold og drift av eiendommen og sør- ge for forvaltningen av sameiets anliggender i samsvar med lov, ved- tekter og vedtak i sameiermøtet. Styret har herunder i samsvar med §31 å treffe alle bestemmelser som ikke i loven eller vedtektene er lagt til andre organer. Sameiermøtet kan med flertall som nevnt i § 30 første ledd vedta at sameiet skal ha en forretningsfører. Om vedtektene ikke bestemmer noe annet, hører det inn under styret å ansette forretningsfører og andre funksjonærer, gi instruks for dem, fastsette deres lønn, føre tilsyn med at de oppfyller sine plikter, samt å si dem opp eller gi dem avskjed. Ansettelsen kan bare skje på oppsigelse med en oppsigelsesfrist som ikke må overstige seks måneder. Med to tredjedels flertall kan sameier- møtet samtykke i at avtale om forretningsførsel gjøres uoppsigelig fra sameiets side for et lengre tidsrom, men ikke for mer enn . Et styremedlem må ikke delta i behandlingen eller avgjørelsen av noe spørsmål som medlemmet selv eller nærstående har en framtredende personlig eller økonomisk særinteresse i. Det samme gjelder for forret- ningsføreren. Styret representerer sameierne og forplikter dem med sin underskrift i saker som gjelder sameiernes felles rettigheter og plikter, herunder gjennomføringen av vedtak truffet av sameiermøtet eller styret og ret- tigheter og plikter som angår fellesareal og fast eiendom for øvrig. Med tilslutning fra alle sameierne kan det fastsettes i vedtektene at sameier- ne forpliktes ved underskrift av to eller flere styremedlemmer i felles- skap. I saker som gjelder vanlig forvaltning og vedlikehold, kan forret- ningsføreren representere sameierne på samme måte som styret. Styrelederen kan saksøke og saksøkes med bindende virkning for alle sameierne i saker som nevnt i første ledd første punktum. leder ikke valgt, kan ethvert styremedlem saksøkes med samme virk- ning. Har styret, styremedlemmer eller forretningsfører overskredet sin myndighet, er disposisjonen ikke bindende for sameierne, dersom sam- eierne godtgjør at medkontrahenten innså eller burde innse at myndig- heten ble overskredet, og det derfor ville stride mot redelighet å gjøre disposisjonen gjeldende. Styret skal sørge for ordentlig og tilstrekkelig regnskapsførsel. Regn- skap for foregående kalenderår skal legges fram på ordinært sameier- møte. I sameier med 21 eller flere seksjoner skal styret sørge for at det blir ført regnskap og utarbeidet årsregnskap og årsberetning i samsvar med bestemmelsene gitt i eller i medhold av regnskapsloven. Det samme gjelder sameier med ni eller flere seksjoner der mindre enn tre fjerde- deler av seksjonene er boligseksjoner. Endret ved lov nr. 56 (i kraft ). Sameier med 21 eller flere seksjoner skal ha en eller flere statsauto- riserte eller registrerte revisorer. Det samme gjelder sameier med ni eller flere seksjoner der mindre enn tre fjerdedeler av seksjonene er boligseksjoner. I andre sameier med mer enn åtte seksjoner skal regn- skapet revideres av en person valgt av sameiermøtet. For øvrig kan sameiermøtet med vanlig flertall av de avgitte stemmer vedta at sameiet skal ha revisor. Revisor velges av sameiermøtet. Revisor tjenestegjør inntil annen revisor er valgt. Revisor har rett til å være til stede i sameiermøte og til å uttale seg. Har sameiet statsautorisert eller registrert revisor, gjelder bestem- melsene i revisorloven så langt de passer. Endret ved lov nr. 2 (i kraft iflg. Ikrafttredelse, overgangsbestemmelser, oppheving og endring av andre lover her trer i kraft fra den dagen Kongen fastsetter.1 Fra samme tid oppheves lov 4. nr. 7 om eierseksjoner. Bestemmelsene i § 2 første og annet ledd gjelder ikke hvor bruksretten er stiftet før loven her trer i kraft. Utvidelse, fornyelse eller forlengelse regnes som stiftelse av ny bruksrett hvis brukeren ikke hadde krav på endringen. Bestemmelsene i § 2 annet og tredje ledd gjelder ikke hvor panteretten har fått rettsvern mot sameierens kreditorer før loven her trer i kraft. Bestemmelsen i § 3 gjelder ikke for særskilt eiendomsrett som er lovlig stiftet før loven her trer i kraft. Bestemmelsene i §§ 5–13 gjelder ikke for seksjonering som skjer i samsvar med begjæring som er satt fram før loven her trer i kraft. Begjæringen skal behandles etter lov 4. nr. 7 om eiersek- sjoner. Seksjonssameier som loven her gjelder for, kan registreres i Foretaksregisteret. Bestemmelsene om kjøperett i §§ 14–18 gjelder ikke hvor sek- sjonering skjer i samsvar med begjæring som er satt fram før loven her trer i kraft. Ved slik seksjonering gjelder bestemmelsene om kjøperett i lov 4. nr. 7 om eierseksjoner. Bestemmelsen i § 22 femte ledd gjelder ikke hvor seksjonering er skjedd i samsvar med begjæring som er satt fram før loven her trer i kraft. Lovbestemt panterett etter lovens § 25, jf. lov 8. februar 1980 nr. 2 § 6–1 tredje ledd, står tilbake for heftelse som hadde fått rettsvern mot sameierens kreditorer før loven her trer i kraft, om ikke annet følger av alminnelige prioritetsregler. Bestemmelsen i § 37 første ledd medfører ingen endring av stem- merettsreglene i sameier hvor seksjonering er skjedd i samsvar med begjæring som er satt fram før loven her trer i kraft. I slike sameier kan det likevel med tilslutning fra alle sameierne fastsettes i vedtektene at den nevnte bestemmelsen skal gjelde. 1 Lagen har trätt i kraft . Avtaler eller bestemmelser som er i strid med loven her, opphører å gjelde senest etter at loven her trer i kraft, om ikke annet går fram av loven. Endret ved lov nr. 68 (i kraft iflg. Endring i andre lover Fra den tid loven her trer i kraft, skal følgende bestemmelser i andre lover endres slik: - - - Författningsförslag i betänkandet Tredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87) Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken dels att 1 kap. 1 och 3 §§, 2 kap. 7 §, 3 kap. 3 § samt 4 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 7 § och 3 kap. 6 §, av följande lydelse, dels att nuvarande 3 kap. 5 § skall betecknas 3 kap. 4 § och nuva- rande 3 kap. 7 § skall betecknas 3 kap. 8 §, dels att nya 3 kap. 4, 5, 7 och 8 §§ skall ha följande lydelse. Fast egendom är jord. Denna är indelad i fastigheter. Om fastighets- bildning finns särskilda bestämmelser. I den omfattning som be- upptas av eller är avsedda att upptas av en byggnad eller Sämjedelning är utan verkan. någon annan anläggning. Gräns som blivit lagligen Gräns på marken som blivit bestämd har den sträckning som lagligen bestämd har den sträck- utmärkts på marken i laga ordning. Kan utmärkningen ej längre fastställas med säkerhet, har gränsen den sträckning som med ledning av förrättningskarta jämte handlingar, innehav och andra omständigheter kan antagas ha varit åsyftad. Om gränsens sträckning ej utmärkts på marken i laga ordning, har gränsen den sträckning som framgår av karta och handlingar. ning som utmärkts i laga ord- ning. Kan utmärkningen inte längre fastställas med säkerhet, har gränsen den sträckning som med ledning av förrättningskarta tillsammans med handlingar, innehav och andra omständighe- ter kan antas ha varit avsedd. Om gränsens sträckning inte utmärkts på marken i laga ordning, har gränsen den sträck- ning som framgår av karta och handlingar. Gräns som angetts i förhål- lande till en byggnad eller någon annan anläggning har den sträckning som med ledning av anläggningens konstruktion, förrättningskarta tillsammans med handlingar, innehav och andra omständigheter kan antas ha varit avsedd. Ägaren av en sådan fastighet eller fastighetsdel somavsesi1kap. 3 § andra stycket fastighetsbild- ningslagen (1970:988) har rätt att använda luftrum som tillhör en angränsande fastighet om an- vändningen inte är till skada eller olägenhet för dess ägare. Överlåtelse av föremål som hör till fastighet gäller ej mot tredje man, förrän föremålet skiljes från fastigheten på sådant sätt att det ej längre kan anses höra till denna. Om verkan av vissa överlå- Om verkan av vissa överlå- 1 Senaste lydelse 1992:1460 telser från staten, av exekutiv försäljning av föremål som hör till fastighet och av ianspråkta- gande av sådant föremål genom expropriation finns särskilda bestämmelser. telser från staten, av beslut enligt 7 kap. 1 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988) och 16 § första stycket anläggningslagen (1973:1149), av exekutiv försäljning av föremål som hör till fastighet samt av ianspråktagande av sådant föremål genom expro- priation finns särskilda bestäm- melser. Den som ämnar utföra eller låta Den som avser att utföra eller arbete på sin mark skall vidta grävning eller liknande arbete på sin fastighet skall vidta varje anses nödvändig för att förebyg- ga skada på angränsande mark. Bestämmelser om ersättning för skada på angränsande fastighet. skador till följd av grävning eller Bestämmelser om ersättning för liknande arbete finns i miljöska- skador till följd av byggnadsar- delagen (1986:225). bete, grävning eller liknande (1986:225). Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än den skada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skall dock ersättas enligt bestämmelserna i miljöskadelagen. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos för ersättningen innan arbetet börjar. Är byggnad eller annan an- Om en byggnad eller någon läggning som hör till angränsan- annan anläggning som hör till en de mark, till följd av vårdslöshet angränsande fastighet, till följd vid uppförandet eller brist i av vårdslöshet vid uppförandet underhållet, av sådan beskaffen- eller brist i underhållet, är av het att särskild skyddsåtgärd är särskild skyddsåtgärd är nöd- skada med anledning av arbete vändig för att förebygga skada 2 Senaste lydelse 1992:1209 vanligt källardjup, skall åtgär- den bekostas av den angränsan- de markens ägare. Om anlägg- ningen hör till en tomträtt, skall åtgärden i stället bekostas av tomträttshavaren. Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans mark, om det är nödvän- digt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos för ersättningen innan arbetet börjar. 3 Senaste lydelse 1992:1209 avses i första stycket och som inte är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk, skall åtgärden bekostas av den angränsande fastighetens ägare. Om anlägg- ningen hör till en tomträtt skall åtgärden i stället bekostas av tomträttshavaren. Åtgärder för att förebygga skada till följd av byggnadsarbete, grävning eller liknande arbete får vidtas på annans fastighet, om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Den som skall utföra arbete på sin del av en byggnad eller någon annan anläggning som är uppdelad mellan flera fastighe- ter, skall ges tillträde till en annan del av anläggningen, om det är nödvändigt för att undvi- ka oskälig kostnad eller synner- lig olägenhet och angelägenhe- ten av tillträdet uppväger den skada som detta medför. Skada och intrång som upp- kommer till följd av åtgärd som avses i första eller andra stycket skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos för ersättningen innan arbetet börjar.