sou · GQB335d1 · 2003-01-01 00:00:00 — (Regeringen har föreslagit begränsningar i rätten till avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet för kapitalförluster på delägar- rätter och på andelar i svenska handelsbolag m.m. (prop. 2001/02:140, Skr. 2001/02:77). Utredningen har dock i författ- ningsförslagen utgått från gällande rätt.) Enligt nuvarande bestämmelser i detta kapitel om uppskov med beskattningen vid andelsbyten kan handelsbolag vara säljare. Någon utvidgning av bestämmelserna så att handelsbolag också skulle kunna vara ett köpande företag föreslås inte. paragrafen innebär att andra stycket kan slopas eftersom det är handelsbolaget och inte delägarna som skall begära uppskov. Detta innebär även att de särregler i 7, 15 och 18 §§ som gäller för det delägarbeskattade handelsbolaget kan tas bort. Ändringen i första stycket är en konsekvensändring. Andra stycket tas bort eftersom det inte längre behövs. Ändringen är en konsekvensändring. Ändringen innebär att svenska handelsbolag i första stycket resp. handelsbolaget i andra stycket byts ut mot EEIG resp. gruppe- ringen. Bestämmelserna i kapitlet om kapitalvinstbeskattning vid över- låtelse av tillgångar till företag utan ersättning eller till underpris kommer i fortsättningen inte omfatta överlåtelser från handels- bolag utan bara överlåtelser från fysiska personer. Ändringen inne- bär därför att eller ett svenskt handelsbolag i paragrafen kan tas bort. Ändringen innebär att andra stycket skall tas bort. Jfr kommentaren till 2 §. Ändringen innebär att svenskt handelsbolag ersätts med EEIG. Ändringen i kapitel 56 kap innebär att begreppet fåmansföretag också skall omfatta svenska handelsbolag. Det betyder att ordet fåmanshandelsbolag slopas helt. Rubriken till kapitlet skall därför ändras. I andra stycket ändras aktier till andelar. Paragrafen delas in i två stycken. De nuvarande bestämmelserna för aktiebolag och ekonomiska föreningar tas in i det första stycket. Bestämmelserna i nuvarande 4 § flyttas till ett nytt andra stycke. Ändringen innebär en konsekvensändring. 6 och 8 §§ Ändringarna innebär att begreppet fåmanshandelsbolag tas bort samt att vissa konsekvensändringar görs. 3 och 5 §§ Ändringarna här innebär att fåmanshandelsbolag tas bort. Bestämmelsen är ny och innebär att den s.k. utomståenderegeln i 57 kap. 5 § inte skall tillämpas på handelsbolag. I andra stycket görs ett tillägg så att andelar i handelsbolag likställs med aktier och andelar i ekonomiska föreningar. Bestämmelsen handlar om hur underlaget för gränsbelopp skall beräknas. Utgångspunkten vid beräkning av gränsbeloppet för andel i aktiebolag är det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats för utdelningen. P.g.a. handelsbolagets civilrättsliga utformning och de möjligheter som handelsbolagsdelägaren har att göra uttag måste en annan lösning väljas för andelar i handelsbolag. Paragrafen ändras därför så att den bara avser andelar i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Paragrafen är ny och beskriver hur underlaget för gränsbelopp skall bestämmas för en andel i ett handelsbolag. Utgångspunkten är även här omkostnadsbeloppet för andelen men tidpunkten är en annan, nämligen beskattningsårets ingång. För att undvika att gränsbelop- pet kan manipuleras skall omkostnadsbeloppet minskas med sådana tillskott som gjorts under det föregående beskattningsåret i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i bolaget. Bestämmelsen är ny och anger att gränsbelopp inte skall beräknas om anskaffningsutgiften för andelen är negativ. När andelarna avyttras skall kapitalvinsten beräknas på vanligt sätt. När omkostnadsbeloppet beräknas för aktier och andelar i ekono- miska föreningar får reglerna om indexuppräkning alternativt kapitalunderlagsregeln tillämpas. Ändringarna här innebär därför ett förtydligande i andra stycket. 4, 10 och 15 §§ Ändringarna är konsekvensändringar. I andra stycket har begreppet fåmanshandelsbolag tagits bort. Vidare har hänvisningen ändrats till 12–13 §§ eftersom 14 § upp- hävs. 12 och 13 §§ Ändringarna innebär att uttrycket fåmanshandelsbolag tas bort. Ändringen innebär att tredje stycket utgår. Paragrafen är ny och innebär att de särskilda avdragsmöjligheterna för underskott av viss näringsverksamhet som finns i kapitlets 3 och 4 §§ inte skall tillämpas på underskott som uppkommit i en EEIG. Ändringarna i andra och tredje styckena är konsekvensändringar. Det nya beskattningssystemet skall träda i kraft fr.o.m. och tillämpas första gången för handelsbolag med beskattningsår som påbörjas detta datum. För handelsbolag som har brutet räkenskapsår tillämpas de äldre bestämmelserna fram till och med det beskattningsår som har påbörjats före . I bestämmelsen anges att handelsbolag som i anslutning till ikraftträdandet har bedrivit näringsverksamhet i mer än obetydlig omfattning skall omfattas av övergångsbestäm- melserna i punkterna 4–10. En delägare i ett handelsbolag som inte driver sådan verksamhet skall, som framgår i punkten 3, beskattas om han har en negativ justerad anskaffningsutgift. I övergångsbestämmelsen anges att en delägare i ett handelsbolag som inte omfattas av punkten 2 skall beskattas om han har en negativ justerad anskaffningsutgift. Det negativa beloppet skall tas upp som intäkt i inkomstslaget kapital vid ut- ången av det beskattningsår som påbörjats närmast före ikraft- trädandet. Beloppet får fördelas på högst . Om delägarens justerade anskaffningsutgift tillämpas punkterna 4–10. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 12.2.1. För att säkerställa att det belopp som en delägare skall anses ha som ingående balans på sitt konto för tillskjutet kapital vid ingången av handelsbolaget är skattskyldigt måste tillförlitlig redovisning av det egna kapitalet i handelsbolaget vara tillgänglig. Redovisningen av delägarnas utgående balans på kapitalkonton görs lämpligast i en sidordnad bokföring där även den löpande bok- föringen av tillskjutet kapital i det nya systemet skall redovisas. I bestämmelsen definieras vad ett positivt respektive negativt kapitalkonto är, dvs. tillskjutet kapital respektive skuld till bolaget. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 12.2.2. Med omkostnadsbelopp avses enligt huvudregeln i 44 kap. 14 § anskaff- ningsutgifter ökade med förbättringsutgifter. Anskaffningsutgiften för en andel skall minskas med uttag av tillskjutet kapital. Beräk- ningen av en delägares omkostnadsbelopp för andelen i handels- bolaget görs med utgångspunkt i den justerade anskaffnings- utgiften. Den justerade anskaffningsutgiften har minskats med avdrag för avsättning till periodiserings- och expansionsfond. Vid övergången skall fonderna antingen föras över till handelsbolaget eller tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet. Det betyder att den justerade anskaffningsutgiften skall ökas med belopp motsvarande de överförda fondernas belopp. Det belopp som den justerade anskaffningsutgiften härefter uppgår till utgör andelens anskaff- ningsutgift i det nya systemet. Om delägarens har kvarstående outnyttjade underskott som skall dras av skall anskaffningsutgiften minskas i den takt som underskottet dras av. Om anskaffningsutgiften för andelen efter nämnda beräkningar är negativ får delägaren ta upp beloppet som intäkt i inkomstslaget kapital. Beloppet får fördelas på högst . Delägaren kan inte göra uttag av utdelning så länge som anskaffningsutgiften är negativ. Här anges hur lättnadsbelopp och gränsbelopp skall beräknas . Bestämmelsen innebär att kontinuitet med reglerna om räntefördelning uppnås. Punkt 8 och 9. Bestämmelserna har beskrivits i avsnitt 12.2.3 och 12.2.4. Bestämmelsen har beskrivits i avsnitt 12.2.5. 15.2Förslaget till lagen om ändring i kupongskattelagen (1970:624) I ett nytt tredje stycke tas in en bestämmelse som likställer handelsbolag och utdelning i sådana bolag med aktiebolag som inte är avstämningsbolag och utdelning i sådana bolag vid tillämpning av bestämmelserna i lagen. Bestämmelsen ändras genom att handelsbolag och kommandit- bolag tas bort i andra stycket. Bestämmelsen utökas med ett tredje stycke som bara gäller för handelsbolag. Handling som visar att utdelning från handelsbolag har skett skall sändas direkt till . I andra stycket görs ett tillägg för vilken skattemyndighet som skall vara behörig att lämna obetalda kupongskattebelopp och dröjs- målsavgifter för indrivning. Handelsbolag saknar ofta styrelse. I bestämmelsen anges för dessa bolag att det är skattemyndigheten i det län där handelsbolaget enligt handelsregisterlagen skall ha sitt huvudkontor som skall vara behörig. I bestämmelsen görs motsvarande tillägg som gjorts i 22 § i fråga om vilken länsrätt som behörig att utdöma vite enligt kupong- skattelagen. 15.3Förslaget till lagen om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Ändringen innebär en konsekvensändring med anledning av att 6 § har tagits bort. Bestämmelsen ändras med anledning av att bolagsmans rätt till arvode och ränta på kapitalinsats inte regleras särskilt i handels- bolagslagen. Ändringen är en konsekvensändring. Ändringen är en konsekvensändring. 15.4Förslaget till lagen om ändring i taxeringslagen (1990:324) Ändringen är en följd av att uttrycket juridisk person i inkomst- skattelagen (1999:1229) även skall omfatta handelsbolag. byts ordet handelsbolag ut mot europeisk ekonomisk intresse- gruppering. 15.5Förslaget till lagen om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Ändringen innebär att första meningen tas bort. Ändringen innebär att sista meningen tas bort. 15.6Förslaget till lagen om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Ändringen i andra stycket innebär att den valmöjlighet i fråga om att redovisa djur i jordbruk och renskötsel som finns för fysiska personer utvidgas till att även gälla handelsbolag med enbart fysiska personer som delägare. Ändringen innebär en följdändring med anledning av ändringen som gjorts i 1 §. 15.7Förslaget till lagen om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Ändringen är en följd av att uttrycket juridisk person i bl.a. inkomstskattelagen (1999:1229) även skall omfatta handelsbolag. I sista meningen byts ordet handelsbolag ut mot europeisk ekonomisk intressegruppering. Ändringen innebär att andra stycket 1 och 6 ändras till EEIG- bestämmelser. Definitionen av näringsverksamhet ändras. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringen innebär att första stycket 4 ändras till en EEIG-bestäm- melse och att begreppet fåmanshandelsbolag i första stycket 8 och 9 tas bort. Ändringen innebär att första stycket 5 ändras till en EEIG- bestämmelse. Ändringen innebär att ordet handelsbolag i andra och tredje styckena ändras till europeisk ekonomisk intressegruppering. Bestämmelsen i andra stycket ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringen innebär att första stycket 3 ändras till en EEIG- bestämmelse. Ändringen innebär att ordet handelsbolag byts ut mot europeisk ekonomisk intressegruppering. Ändringen innebär att ordet handelsbolag byts ut mot europeisk ekonomisk intressegruppering. Ändringen innebär att tredje stycket ändras till en EEIG- bestämmelse. Bestämmelsen i andra stycket ändras till en EEIG-bestämmelse. Bestämmelsen är ny och motsvarar 8 a § men gäller i stället europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Ändringen innebär att tredje styckets andra och tredje meningar ändras till EEIG-bestämmelser. 15.8Förslaget till lagen om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Ändringen innebär att det som anges om handelsbolag och delägare i sådant bolag i andra stycket tas bort. Ändringen innebär att uttrycket fåmanshandelsbolag i andra stycket tas bort. 15.9Förslaget till lagen om ändring i bokföringslagen (1999:1078) Ändringen innebär att definitionen av bokslutsföretag utvidgas till att omfatta alla handelsbolag. Handelsbolag skall få tillämpa brutet räkenskapsår. Ändringen innebär att det som sägs om vissa handelsbolag i andra stycket tas bort. 15.10Förslaget till lagen om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Ändringen innebär att kopplingen mellan handelsbolag och europeiska ekonomiska intressegruppering tas bort genom att andra stycket upphävs. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse. Ändringen är en konsekvensändring. Ändringen är en konsekvensändring. Bestämmelsen i andra stycket ändras till en EEIG-bestämmelse. Bestämmelsen i andra stycket ändras till en EEIG-bestämmelse. 15.11Förslaget till lagen om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Första stycket 2 ändras så att bestämmelsen bara omfattar med- lemmar i EEIG. Första stycket 2 ändras så att bestämmelsen bara omfattar med- lemmar i EEIG. Ändringen innebär att ordet handelsbolag i andra stycket tas bort. Ändringen är en konsekvensändring. Bestämmelserna ändras så att i första stycket 1 skjuts handelsbolag in efter aktiebolag och i samma stycke 3 tas ordet handelsbolag i stället bort. I första stycket görs en konsekvensändring. Ändringen innebär att orden fåmanshandelsbolag och samt tas bort i första stycket. Bestämmelsen ändras genom ett tillägg i första stycket för att avgränsa fåmansföretagen till aktiebolag. I ett nytt andra stycke föreskrivs samma skyldighet för handelsbolag som är fåmans- företag att lämna förteckning över förbjudna penninglån m.m. Ändringen innebär att orden delägare i fåmanshandelsbolag tas bort i första stycket. Bestämmelsen ändras i sin helhet för att bli tillämplig bara för EEIG. I bestämmelsen anges vilka uppgifter som en EEIG skall lämna till ledning för medlemmarnas taxeringar på samma sätt som gjordes i den upphävda 18 § i samma kapitel i fråga om vilka uppgifter som ett handelsbolag skulle lämna. Bestämmelsen, som är ny, har sin motsvarighet i den gamla 19 § men gäller i stället för EEIG. Bestämmelsen, som är ny, hänvisar till två andra paragrafer i kapitlet som skall tillämpas även på EEIG. Bestämmelsen ändras till en EEIG-bestämmelse med en ny hänvis- ning. I bestämmelsen görs ett tillägg så att kontrolluppgiftsskyldigheten även omfattar innehav av delägarrätter i handelsbolag. Ändringen innebär att orden eller et fåmanshandelsbolag tas bort. Ändringen innebär att vad som anges om fåmanshandelsbolag och handelsbolag tas bort.