sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid sidan om rådgivaren finns ett nätverk med omkring 3 500 personer och experter från företag, som kan bistå med expertis. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.4.4Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) Information om den kooperativa företagsformen LKU ger information och rådgivning om kooperativa företags- former och allt som hör till när man skall starta företag till- sammans, till exempel bedömning av affärsidéer, val av företags- form, utformning av stadgar och kompanjonavtal etc. Verksam- heten liknar till stora delar och verk- samhet, men LKU vänder sig ofta till otraditionella entreprenörer och företagare (t.ex. vid start av kooperativ inom offentlig sektor). Information och rådgivning är i princip kostnadsfri för kunden. Startlinjen, ger kostnadsfri information och vägledning per telefon (020 - 35 10 10) och via e-post () till personer som startar eget företag. Frågorna kan gälla regler och krav vid företagsstarten, registreringar, företagsformer, skatter, finansiering, olika typer av tillstånd etc. samt vägledning till de myndigheter och organisationer som nyföretagaren kan/bör kontakta. Målgruppen är personer som tänker starta eget företag eller som precis har startat. Företagets ålder bör vara högst . Syftet är att samlad information om att starta företag skall göras mer lätt- tillgänglig och att brist på information inte skall vara ett etable- ringshinder. Startlinjen gör inga bedömningar av affärsidéer eller svarar på frågor om det finns någon marknad för en viss produkt eller tjänst etc. När det gäller sådana frågor kan Startlinjen lotsa vidare till regionala och lokala nyföretagaraktörer som arbetar med den typen av individuell rådgivning. Startlinjens aktörsregister innehåller om- kring 1 200 myndigheter och organisationer som kan hjälpa till vid en företagsstart eller som i vissa fall måste kontaktas. Kontakt- registret finns även tillgängligt på Nuteks hemsida (/ startlinjen). Startlinjen tar också fram broschyrer, informationsblad och information som finns tillgängligt på hemsidan. Genom Startlinjen kan även många av de blanketter som behövs för registrering hos () och beställas. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Startlinjen har funnits . tog Startlinjen emot knappt 9 600 förfrågningar per telefon. Webbplatsen hade drygt 100 000 besökare. Företagarguiden () är en informations- tjänst för företagare i form av en hemsida på internet. är ansvarig för hemsidan och samarbetar med ca 30 myndigheter och organisationer som producerar och ansvarar för sin egen infor- mation. Finansieringsdatabasen drivs av och finns på Nuteks hem- sida (). Databasen innehåller uppgifter om svenska och nordiska offentliga finansieringsformer, samt vissa finansierings- former som förmedlas av EU m.fl. I databasen finns även informa- tion om organisationer som erbjuder vägledning. Det finns också en särskild databas med information om riskkapitalföretag. Finan- sieringsdatabasen vänder sig till små- och medelstora företag, samt till personer som är intresserade av att starta eget företag 4.4.8Svenska uppfinnareföreningen (SUF) Rådgivning om uppfinningar SUF och dess medlemsföreningar bedrev rådgivning och kurser för uppfinnare och om uppfinningar och innovationer och produktutveckling. Rådgivarna var personer med breda och djupa egna erfarenheter av uppfinningar och utveckling av innova- tioner. SUF-rådgivaren kan utgöra bollplank, dels i det allra första skedet med en ny uppfinnare och/eller en ny uppfinning, dels i arbetet att utveckla en uppfinning/idé till en produkt, samt ge råd, tips och anvisningar om nya kontakter. SUF:s hittillsvarande rådgivningsverksamhet har i praktiken upp- hört eftersom man inte längre får finansiellt stöd från stiftelsen . Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå startade stiftelsen () och en organisation med ett regionalt nätverk med rådgivare för upp- finnare och innovatörer som fick namnet Innovation . I varje län finns ett kontor med diplomerade rådgivare som ger kostnadsfri hjälp genom bedömning av idéer, patentansökningar m.m. Innovationsrådgivarna kan också bevilja innovationsbidrag (upp till ett basbelopp) för projektets startfas. och har gemensamt ansvaret för utvecklingen av det regionala innovationssystemet. Ett steg har varit att bilda en kvali- tetsgrupp och att genomföra diplomeringar av aktörerna inom systemet. 4.4.10Euro Info Center (EIC) EU-information för små och medelstora företag EIC ger information och vägledning till företag i EU-relaterade frågor. EIC förmedlar affärskontakter och erbjuder företagen att göra affärer i genom att delta i olika business to business evenemang. Rådgivarna svarar på frågor om EU-finansiering, euron, moms, EU-lagstiftning, offentlig upphandling, CE-märk- ning, marknadsetablering, IT & elektroniska affärer samt kon- kurrensregler. arbetar i arbetsgrupper både på svensk och europeisk nivå för att kunna upprätthålla special- kunskap inom de olika områdena. Informationen är som regel kostnadsfri och kan fås från något av de sju regionala () som finns över hela . Med företagsutveckling avses mera fördjupade rådgivnings- och konsultinsatser. Syftet kan vara att utveckla affärsidéer eller produkter, marknadsundersökningar, personalutbildning, organisa- tionsutveckling etc. SOU 2002:101 Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå uppdrag av kund, varav: 15 500 företag: Nya/unga företag (ingen uppgift) Med företagsutveckling avses mera fördjupade rådgivnings- och affärsutvecklingsinsatser. Syftet kan vara att utveckla affärs- idéer eller produkter, marknadsutveckling, personalutbildning, organisationsutveckling etc. har verksamhet riktad till såväl innovatörer som nya och unga företagare och växande företag. Almibolagen bedriver uppsökande verksamhet bland företagen i länet och besöker företag som ser ut att ha förutsättningar att växa. Företagen kan också själva ta kontakt med . konsulter kan då erbjuda hjälp med en kombination av finansiering och råd- givning. rådgivning och konsultverksamhet har ett uttalat mål att komplettera marknadens utbud, dvs. att de skall erbjuda konsult- insatser endast där det inte finns ett tillfredsställande utbud anpas- sat till de små och medelstora företagens behov. Detta innebär också att omfattningen av rådgivning skiljer sig i hög grad mellan olika delar av landet, med en mycket liten verksamhet i de största städerna och mera omfattande verksamhet i andra delar av landet. Många Almibolag använder EU-medel som ett sätt att finansiera delar av verksamheten inom affärsutvecklingsprogram- men. Möjligheten att delfinansiera verksamheten med hjälp av EU- medel varierar naturligtvis mellan de olika Almibolagen, liksom upp- dragen som projektledare för sådana projekt. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå har ett flertal egna utvecklingsprogram, bl.a. för ledar- utveckling (Lift), marknadsutveckling (Se till din marknad), styrelseutveckling, kompetensutveckling, kvalitetssäkring, miljö- ledning och mentorprogram. De regionala Almibolagen kan själva avgöra vilka program de vill erbjuda utifrån kundernas behov och efterfrågan. De flesta Almibolag erbjuder även program som riktas mot internationell marknadsutveckling, t.ex. genom Euro Info Center och Exportcentrum. IUC:s uppsökande verksamhet – inom ramen för UPA-uppdraget – riktar sig till små- och medelstora företag inom framförallt den industriella sektorn. Även stora företag, offentliga myndigheter och andra organisationer är kunder vid IUC-bolagen utanför UPA- uppdraget. I den uppsökande verksamheten kan IUC bidra med kostnadsfri hjälp i form av möjlighetsanalyser och projektinitiering motsvaran- de 3–. Därefter kan ytterligare stöd ges till produkt- utveckling samt förstudier för avknoppning (se sammanställningen av finansiella stöd). 4.5.3Länsstyrelser/SSO3/Regionorgan Regional projektverksamhet Stöd kan ges till projekt som syftar till att främja näringslivets till- växt och den regionala utvecklingen i respektive län. Projektet skall vara av allmänt intresse för näringslivet i regionen. Särskilt priorite- ras insatser i stödområdena, glesbygder och i skärgården. Projektmedel lämnas inte som enskilt företagsstöd utan endast för allmänt näringsbefrämjande åtgärder. Projektmedlen utgör den ekonomiska grunden för en stor del av arbetet med tillväxt och inomregional balans. Projektmedlen an- vänds även som medfinansiering av strukturfondsprojekt. Medlen för projektverksamhet får inte användas som en allmän resurs i länet eller för åtgärder som skall bekostas genom annan statlig finansiering. De får inte användas till åtgärder som omfattas 3 I , , och , som omfattas av försöksverksamhet, med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regional- politiska företagsstöd. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå av regionalpolitiskt företagsstöd, landsbygdsstöd eller stöd till kommersiell service. Medlen får inte användas som driftstöd eller för att ensamma finansiera verksamhet som bedrivs av någon annan. Om medlen används för att tillsammans med en privat intressent samfinansiera en regional utvecklingsåtgärd får medlen avse högst av kostnaderna för åtgärden. Utbetalning sker som regel i efterhand efter redovisning av nedlagda kostnader. och i försökslänen självstyrelse- organen, beslutar om projektmedel. I de län där kommunala samverkansorgan bildas fattar dessa beslut om regional projektverksamhet. 5Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling Det finns en stor mängd myndigheter, stiftelser och andra orga- nisationer som har till ändamål att hjälpa företag att utvecklas. De flesta är statliga, men det finns även mer eller mindre privata organisationer. Flera av de dessa finansieras ofta helt av offentliga medel, som vissa statliga aktörer arbetar helt på mark- nadens villkor. Utredningen har endast tagit med aktörer som kan sägas ingå i det nationella systemet för företagsutveckling. Enskilda organisa- tioner, som endast verkar inom ett län och med tidsbegränsade projekt som t.ex. EU-projekt, har inte tagits med i sammanställ- ningen. Flera aktörer är lösa nätverk av mer eller mindre fristående orga- nisationer, som under ett gemensamt namn eller koncept bedriver verksamheter som kan se mycket olika ut i olika län. I flera fall består nätverken av olika typer av organisationer, vilket i så fall framgår av beskrivningarna. Utredningen har i kapitel 4 beskrivit de viktigaste insatserna för företagsutveckling på regional nivå. Utredningen beskriver i detta kapitel de aktörer – statliga och andra – som hanterar och beslutar om dessa insatser. Utredningen har delat in instanserna i tre huvudgrupper – stat- liga aktörer, andra aktörer som i hög grad finansieras med statliga medel och övriga aktörer. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling Följande aktörer beskrivs: N Delegationen för utländska investeringar i () N () N Länsarbetsnämnder () N Länsstyrelser N Regionala självstyrelseorgan N Stiftelsen Industrifonden N Stiftelsen () N Verket för näringslivsutveckling () N Verket för innovationssystem () N Stiftelsen Aktörer som i hög grad finansieras med statliga medel N i (IFS) N Euro Info Center (EIC) N Industriella utvecklingscentra (IUC) N Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) N exportråd N Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling bildades genom att de dåvarande utvecklingsfonderna ombildades från länsvisa stiftelser till aktie- bolag i en koncern med ett av staten helägt moderbolag. Syftet med bolagsbildningen var att skapa en mer slagkraftig organisation som var bättre anpassad till näringslivets krav. Bildandet av en koncern skulle underlätta samordningen av insatserna runt om i landet och ge möjlighet till en effektivare administration och förvaltning av statliga lånemedel samt en ökad samverkan med andra statliga organ och det privata näringslivet. är helägt av staten (Närings- departementet). I varje län finns ett dotterbolag äger (med några undantag) av aktierna i de 21 dotterbolagen, ett i varje län. Övriga aktier i dotterbolagen ägs av respektive lands- ting och i något fall även av kommuner. Bolagsordning, ägardirektiv, lag och förordning. utses av regeringen. Styrelsen är till sin sammansättning nästan identisk med . Dock är Nuteks generaldirektör styrelseordförande i och ledamot i . På motsvarande sätt är ordföranden i leda- mot i . Sju av de övriga åtta styrelseledamöterna i sitter också i . Almikoncernen har 519 anställda, varav ca 30 på moderbolaget. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling SOU 2002:101 Andel (procent) (netto efter kreditförluster samt inkl. Driftsanslag från landsting och Källa: årsredovisning 2001, egna beräkningar regionala bolag arbetar med information och rådgivning, konsultinsatser samt finansiering. Det övergripande målet för aktiviteter är att bidra positivt till kundföretagens tillväxt. Verksamheten anpassas efter de regionala förutsättningarna, bl.a. bedriver många Almibolag delar av verksamheten i projektform för att på så vis kunna utnyttja EU-medel till finansiering av verk- samheten. En viktig del av Almibolagens verksamhet är att hjälpa nya och expanderande företag att finansiera sina investeringar. Detta sker både genom egen finansiering och genom förmedling av finansiering från andra finansiärer som banker, Norrlandsfonden, länsstyrelser, riskkapitalbolag etc. gör kreditbedömningar och hjälper företagen med kontakterna med övriga finansiärer. I de flesta fall blir lösningen en kombination där går in som del- finansiär och tar en högre risk än andra. finansieringsverksamhet är uppbyggd så att vart och ett av de 21 regionala bolagen lånar ut pengar på kommission från moder- bolagets lånefond. Det innebär att de har rätt och skyldighet att i Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling eget namn, men för moderbolagets räkning, bereda, besluta och följa upp krediterna i sin region. Alla kreditbeslut fattas regionalt, men dotterbolagen skall följa den finansieringsinstruk- tion som moderbolaget tagit fram. Den tid som läggs ned på finansiering i dotterbolagen motsvarar enligt ca 120 heltidstjänster. Låneadministrationen för kon- cernen sköts av en enhet i moderbolaget med ca 20 medarbetare och dessutom finns 4 personer som bland annat ansvarar för för- valtning av lånefonden och uppföljning, kontroll och utveckling av dotterbolagens låneverksamhet. uppgår till drygt 3,6 mdr, varav 2,2 mdr är ut- lånat. Avkastningskravet på lånefonden innebär att kapitalet skall hållas nominellt intakt. Lånefonden ägs och förvaltas av moder- bolaget, och utlåningen sker på kommission av de regionala dotter- bolagen. finansierade i genomsnitt en fjärdedel av de finansieringslösningar man förmedlade. har övertagit driftsansvaret för SIDA:s Start Syd och Start Öst-lån. Därutöver har avtal träffats med Industrifonden om för- medling av ägarkapital och lån till projekt i tidiga skeden. har också träffat ett avtal med stiftelsen (), som innebär att tar över och regionaliserar beslutanderätten för innovationslånen. har också som enda statliga kreditgivare träffat ett avtal om riskavtäckning med () som innebär att EIF ersätter en tredjedel av kreditförluster. har därmed kunnat utöka sin finansiering till att omfatta fler företag, utan att detta försämrat resultatet. Totalt kommer garantin att ge i stöd från EU:s småföretagsprogram. 5.2.2Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) bildades och kom igång med sin operativa verk- samhet . Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling Förordning och regleringsbrev. Styrelsen (som benämns delegation) utses av regeringen och general- direktör. 85 personer, motsvarande 59 årsarbetskrafter. Statliga anslag för grundverksamheten , bidrag från olika myndigheter (främst ) för särskilda ändamål och projektverksamhet (såväl privat som offentlig finan- siering) . ISA:s huvuduppgift är att söka få utländska direktinvesteringar till och att på olika sätt bistå utländska investerare i deras val av etableringsplats. Verksamhet bedrivs både i och utomlands. Huvudkontoret är förlagt till . har tre egna utlands- kontor i , och samt representations- kontor i , , , , , och . genomför även projekt i andra länder i sam- arbete med ambassader och andra aktörer. har etablerat en regional agency med sex regioner. Dessa har politiskt mandat att företräda regionen samt tillräckligt med kompetens och resurser för de krav investerarna ställer på en regio- nal organisation. Regionala investeringsfrämjare finns på olika håll i landet. Detta är personer, rekryterade och placerade i regionerna, där betalar halva lönen. De regionala investeringsfrämjarna skall kunna representera både regionen och när så är lämpligt. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling ITPS bildades av delar av det tidigare och ning. Även stiftelsen fördes in under ITPS. ITPS är en statlig myndighet. Instruktion se SFS 2000:1133. Styrelse som utses av regeringen, generaldirektör Ca 50 personer. ITPS finansieras med statliga budgetmedel, . ITPS har till uppgift att utveckla och tillhandahålla kunskaps- underlag för tillväxtpolitiken genom att genomföra analyser av den ekonomiska utvecklingen som underlag för näringspolitik, regional utvecklingspolitik och innovationspolitik. Institutet skall granska och förmedla kunskap om den internationella utvecklingen, bidra till att utveckla processen med de regionala tillväxtavtalen och förmedla kunskap om genomförandet av ur ett analytiskt perspektiv. ITPS skall initiera, beställa och utvärdera Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling närings-, innovations- och regionalpolitiskt motiverade åtgärder och tillhandahålla statistik för forskare och utredare. Myndigheten har sitt säte i . Verksamhet bedrivs även i och på utlandskontor i och . och de lokala arbetsförmedlingarna har till uppgift att arbeta för tillväxt och full sysselsättning genom att verka för en väl fungerande arbetsmarknad och värna de svaga grupperna på arbetsmarknaden. Stöd till start att näringsverksamhet infördes som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd (då under namnet Starta eget). användes bidraget mera sällan, men blev en prioriterad verksamhet . Länsarbetsnämnderna finns i varje län och är statliga regionala myndigheter. och länsarbetsnämnderna bildar tillsammans arbetsmarknadsverket. Arbetsförmedlingarna är länsarbetsnämndernas lokala kontor. () är den centrala myndigheten, som beslutar om inriktning och mål för länsarbetsnämndernas verk- samhet. reformerades den svenska statsförvaltningen av Axel och länsstyrelserna inrättades. Som chef tillsattes en landshövding i varje län. Under de som funnits har dess roll och uppgifter förändrats genomgripande. Länsstyrelserna skall verka utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordningsorgan i de frågor som statsmakterna lagt på . Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling uppgifter inom drygt 20 (av totalt 47) politikområden. De största verksamheterna utgörs av naturvård/miljöskydd, lantbruk och regionalpolitik. Länsstyrelserna är statliga myndigheter, direkt underställda rege- ringen med samma ställning som centrala myndigheter och verk. högste chef är landshövdingen och det högsta beslu- tande organet är en styrelse som utses av landstingen. Från kommer styrelsen att utses av regeringen. Även de nuvarande försökslänen, som inte har någon styrelse, kommer att få styrelse. Drygt 5 000 personer. Antal årsarbetskrafter som arbetar med företagsstöd Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling SOU 2002:101 arbetar med frågor inom många sakområden, bl.a. med stöd till företagsutveckling. I kapitel 4 redovisas detta utför- ligt. Länsstyrelserna skall också samordna statens regionala utveck- lingsinsatser för näringsliv, infrastruktur, livsmiljö och areella näringar. Länsstyrelserna leder arbetet med tillväxtavtalen, bereder struk- turfondsärenden och beslutar om regionalpolitiska insatser inom länsanslagets ram. fattar också beslut om statliga företagsstöd, se tabell 4.1 och 4.2. Länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader uppgick till , varav finansieras av det statliga förvaltningsanslaget. Resten av verksamheten finansieras genom statliga sakanslag, andra myndigheter, avgifter, EU:s strukturfon- der m.m. får samtliga län möjlighet att bilda kommunala sam- verkansorgan för regional utveckling. Samverkansorganen är kommunalförbund som består av alla kommuner i ett län. Även landstingen kan delta. Där det bildas samverkansorgan övertar dessa vissa uppgifter från länsstyrelserna inom den regionala utvecklingspolitiken. Samverkansorganet skall utarbeta program Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling för länets utveckling och samordna utvecklingsinsatser i länet för genomförande av programmet. skall i de län där sam- verkansorgan bildas ansvara för samordning av de statliga insat- serna i det regionala utvecklingsarbetet. Samverkansorganen får besluta om länsplaner för regional infrastruktur samt om vissa statliga projektmedel för regional utveckling. Samverkansorganen kommer även att erbjudas ta över ansvaret för de regionala tillväxtprogrammen. pågår i , och en försöksverksamhet avseende den regionala samhällsorganisationen. ingår även Västa i försöks- verksamheten. Försöksverksamheten gällde inledningsvis till och med , men har förlängts i och . I och bildas istället kommunala samverkansorgan (se Länsstyrelserna). Huvudsyftet är att pröva former för en bättre demokratisk förankring av ansvaret för den regionala utvecklingen. Regionala självstyrelseorgan är en samlingsbenämning för de olika organ som har övertagit de uppgifter som ingår i den ändrade ansvarsfördelningen enligt försökslagstiftningen. De fyra försöks- länen arbetar med olika typer av representationssystem. län och tillämpar direktval genom att landstingen i dessa län utgör det regionala självstyrelseorganet. För att markera detta får byta namn till regionfullmäktige och till . Genom försöksverk- samheten tillförs landstingen i dessa län nya uppgifter avseende regional utveckling. I har kommunen tagit över det regionala utveck- lingsansvaret. Kommunen har de uppgifter som i andra län åvilar . Förändringen innebär att nya uppgifter integrerats i den kommunala verksamheten. I län tillämpas en regionförbundsmodell där de folkvalda församlingarna i kommunerna och utser de politiska Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling representanterna till förbundsfullmäktige. I förbundet finns funk- tioner som överförts dels från statliga organ, dels från länets kommunförbund och i den del som inte rör hälso- och sjukvård. (Se under organisationsform) (Uppgift saknas om hur många som arbetar med regionala utveck- lingsfrågor i försökslänen). Självstyrelseorganen har stor delaktighet i det regionala utvecklings- ansvaret genom att det är dessa som bl. a. skall utarbeta program för länets långsiktiga utveckling. Självstyrelseorganen disponerar de statliga regionala utvecklingsmedel som i andra län hanteras av läns- styrelserna, med undantag för en mindre del () av resurserna för regional projektverksamhet. De bestämmelser och mål som i övriga län gäller för länsstyrelsernas beslut om regional- politiska medel gäller även för självstyrelseorganen. Utöver de stat- liga anslagen kan självstyrelseorganen använda egna medel (från ) för sin verksamhet. Självstyrelseorganens verksamhet är finansierad via landstings- skatten. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling Industrifonden grundades av staten 1979. Stiftelsens stadgar och förordning (1996:880) om finansiering genom stiftelsen . utses av regeringen. Verksamheten leds av en verkställande direktör.