sou · GQB394 · 2003-01-01 00:00:00 — Med anledning av ärendet framhöll Överbefälhavaren i skrivelse till Per , att ÖB hade att ta hänsyn till vederbörandes lämplighet för viss be- fattning och att enbart tillhörighet till visst parti eller organisation 131 50:5012 löpnr. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism ej kunde anses allmänt diskriminerande vid en bedömning. Perso- nen i fråga antogs sedermera till officer. protesterade Per mot att en aktiv med- lem av rörelsen hade avskedats från sin tjänst vid . 1964 gällde frågan assistenter inom socialförvaltningen. Elever vid hade i brev till socialborgarrådet i tagit upp frågan om det lämpliga i att två socialassisten- ter vid barnavårdnämnd tillhörde Nysvenska rö- relsens ledning. i hade påtalat det olämpliga i att anställa nysvenskar i sådana befattningar. Per Eng- dahl reagerade och begärde att justitieombudsmannen skulle följa frågan. Rikssstämman 1967 präglades av en pågående strid om till- sättandet av en rektorstjänst i med en partimedlem. förordade sedermera den aktuella personen. Dessa ärenden tyder på att medlemskap i rörelsen innebar problem när det gällde tillsättning av tjänster. En under- sökning av handlingar från personalkontrollen skulle här ha varit på sin plats, men har ej varit möjlig att göra i detta sammanhang. Av intresse i sammanhanget är en framställan års riks- stämma till Kungl. Maj:t med begäran om ett frisläppande av de s.k. Nürnbergpapperen. Stämman önskade få bekräftelse på att Ny- svenska rörelsen ej hade haft några kontakter med . Pappren släpptes inte, men efter genomgång av materialet tillkän- nagavs, att ingenting om rörelsen eller dess medlemmar hade på- träffats.133 Övervakning och rapportering skedde normalt av den utkommen- derade personalen från Stockholmsavdelningen eller från ortsav- delningarna. I några fall bygger Malmöavdelningen sina uppgifter på meddelarna A och B. Det gäller i första hand information om utländska deltagare vid riksstämmorna och uppgifter om den Europeiska sociala rörelsen. I andra fall kan man av formuleringar- na konstatera att meddelaren är någon privatperson. Han är en anonym förtrolig meddelare. uppges meddelarens namn. I ett fall har jag påträffat information som bör ha härstam- mat från IB. Rapportens utformning, stämplar etc tyder på detta. 1325:721 d, , Kvartalsöversikter fjärde kvartalet 1958, tredje kvartalet 1960, . 1964, , . 133HSC 152/1962, , PM 12/7 1962 av . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Uppgiftslämnare är 60/14 . Rapporten gäller Nysvenska rö- relsens upptaktsmöte 21/3 1965 angående de 140 läkarnas aktion. Mötet besöktes av endast 17 personer, vilka till stor del kunde identifieras.134 Vägen framåt är huvudkälla för översikterna. Tidningen åberopas ofta och direkta referat förekommer. Tidningsmaterialet komplet- teras med insänt material. Av månads- och kvartalsöversikterna framgår att man knappast såg Nysvenska rörelsen som något hot. Man redovisar organisatio- nens utveckling och finner en ökad aktivitet under slutet av 1950- talet och första år. Under senare delen av 1960- talet går aktiviteten ner och de ekonomiska problemen är stora. Medlemmarnas kontakter med nazistiska och högerextremistis- ka organisationer utomlands uppmärksammas likaså Per och övriga medlemmars resor i och att Per har fått inreseförbud till . Man noterar att uttalanden om främlingsfientlighet modifieras 1962 antagna nya stadgarna. NSR en partilös korporatistisk rörelse, som verkar för ett starkt försvar, europeisk enhet samt är en antikommunistisk kamporganisation. I översikten omtalas att Nysvenska rö- relsen har tagit avstånd från nazismen och antisemitismen. Inga motiveringar förekommer om varför övervakningen liksom registreringen av medlemmarna fortsätter och ingenting sägs om organisationens eventuella farlighet.135 Nysvenska rörelsen är föremål för en ganska inten- siv bevakning. Särskilt gäller detta de offentliga mötena i och och riksstämmornas och möten i . Mycket talar för att bevakningen i första hand sågs som rent polisiär. Man var orolig för att bråk skulle uppstå mellan olika 13450:5014/5 j, löpnr. De 140 läkarnas aktion syftar på en skrivelse om moralen i som 140 läkare upprättade och överlämnade till regeringen, K.N.A. , Överklass, nazism och högerextremism, 1998, s. 209. 1355:721 d, , Månads- och kvartalsöversikter. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Samma sak gällde övervakningarna av 30 no- vembermötena vid statyn m.fl. liknande manifestationer, där olika nazistgrupperingar uppträdde tillsammans. Om någon bevakning inifrån rörelsen har förekommit har den varit av mycket liten omfattning och knappast satt spår i källmaterialet. I Vägen Framåt och i rapporter och promemorior från övervakning nämnda personer registreras som det synes nästan utan undantag i central- registret och i de lokala registren. 3.3.3Rikspartiet, (), , Frisinnade grundades under namnet natio- nalsocialistiska kampförbund. Partiet hade sin grund i Frihetsrörel- sen med dess riksombudsman, f.d. polisen (P 3969) och med tidningen och dess redaktör (P 4752). Frihetsrörelsen hade bildats av resterna av SSS. Namnändring till , senare sked- de 1957. Med undantag för har (P6113) varit partiledare för . up- pehölls partiledarskapet av hustru, den tyskfödda (P 8081 ), som varit gift med ordförande . Trädgårdsarbetaren tillhörde Nysvenska rö- relsen. 1955 kom föreningen att fungera som partiets ungdomsförbund men gick över till Nor- diska föreningen för lag och rätt. bildade NRP ungdoms- förbundet ungdom (NU) med avdelningar ute i landet. 136 startade tidningen disk kamp. Den ersatte Krets Nytt som även var tidning för Nordisk Liksom Nysvenska rörelsen hade Frihetsrörelsen och senare ursprungligen sitt högkvarter i och dess ställ- ning i var stark. Från kom och och från . 136 hette också Nordisk ungdom. Kopior av brev från ungdomar med svar från förvaras i akten för meddelare D, 5:73/208. Korrespon- densen härrörde från en medlem i . Handlingarna lånades och kopierades av statspoli- sen och återställdes till ägaren. För att skydda källan upprättades en källakt under namnet D. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism rapporterade Säkerhetstjänsten i om liv- lig nazistisk aktivitet i . Enligt en förtrolig källa stod en elev i bakom aktiviteterna.137 Även var av tradition ett starkt fäste för nazismen I en sammanställning över nazistiska organisa- tioner i framhålls att verksamhet nästan uteslu- tande är inriktad på , där man driver en häftig propa- ganda med antisemitiska inslag. Eftersom även Nysvenska rörelsen har sitt säte i anser , att det är viktigt att framhålla att den antisemitiska propagandan, som utgår från uteslutande bedrivs av med i spetsen.138 Denna analys kan jämföras med Malmöavdelningens ovan redovi- sade januarirapport där också den antisemitiska propagandan diskuteras, och där ungerska flyktingar ses som möjliga spridare av antisemitisk propaganda. Det är emellertid viktiga konstateranden som gör med tanke på att Per i olika sammanhang framhållit att Nysvenska rörelsen ej var antisemitisk. bildade (P 5857) från i ; en organisation av nazister från , och . Även Lundehäll hade tillhört Nysvenska rörelsen, som emellertid tog avstånd från honom . sig då till och blev ställföreträdande partiledare.139 Bo- husläns blev 1957 Nordisk samlings partiorgan. Lundehäll startade ungdomsrörelsens tidning enad front. etablerade sig som det le- dande . präglades av interna bråk, rätt- skandaler men också av en intensiv propagandaaktivitet. Man del- tog, dock utan framgång, i flera kommunal- och riksdagsval. Tidningarna blev de viktigaste informationskällorna om och . Enligt aktuell forskningen om de nazistiska rörelserna utgör den förmedlande länken mellan mellankrigsti- dens nationalsocialister och dagens nynazistiska rörelser140 13750:8130, Malmöavdelningen 29/2 1960. 5:721 d, Översikter februari- . 13850:3/3, löpnr. 3, , Kortfattad redogörelse för nuvarande nazistiska organisationer i , . På handlingen har antecknats att den påträffats vid skåprensning på kontrasubversionsroteln. 139Heléne Lööw, Nazismen i 1980-1997, 1998, s. 23. 50: 3/3, 50:810, 50:811 140Anna-Lena Lodenius, , Extremhögern, 1994, s. 17 f.f., , a.a., 1998, s. 23 f.f. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism 3.3.3.1Övervakning av kongresser och andra möten hade Nationella Frihetsrörelse sin första kongress appell i . Kongressen bevakades hårt av Malmöavdelningen och detaljerade promemorior upprättades. Ho- tell och Siriusorden var mötesplatserna. I kongressen deltog gäster från , c:a 30 personer, från , f.d. finlands- frivilliga och f.d. medlemmar av Waffen SS. Danskarna bevakades vid ankomsten. På hotellet hade man god bevakning och identifie- ring av gästerna från en förtrolig upplysare på hotellet. Ett stort antal deltagare uppräknades i promemorian och registrerades. En- ligt PM 14/12 1955, upprättad i med ledning av insänt material från Malmöavdelningen, skulle de personer som under- strukits med rödkrita registreras. Vid vissa personnamn finns en blyertsanteckning att namnet utgått ur registret . Fo- tografier togs och personerna på bilderna identifierades. Mötet på Siriusorden refereras utförligt. Källa är ...en upplysare A som var närvarande vid mötet å S och vars tillförlitlighet anses vara god. Upplysaren A har vi tidigare stött på som källa till upp- gifter rörande Nysvenska rörelsen och Europeiska sociala rörelsen. hölls bevakade offentliga möten i och . hölls t.ex. offentligt möte i . 200 personer var närvarande. De flesta bedömdes ha lockats dit av nyfikenhet. Bråk uppstod, men polisen behövde inte ingripa. begärde ansvarig polis personal både utanför och i i för att inte bråk skall uppstå.142 Vi har tidigare sett hur bråk mellan olika grupper uppstod vid i samband med Nysvenska rörelsens möten. rapporterade Sundsvallsavdelningen om en ganska livlig verksamhet inom ; möten på olika platser bl.a. i och , flygbladsutdelning och affischering. Aktiviteterna uppmärksammades av ortspres- sen.Särskild aktivitet tycks ha riktats mot förbanden i Sollefteå.143 Polisen använde sig i vissa fall av täckadresser för att få infor- mation om mötesverksamheten. Utsänd befattningshavare rappor- terade från ett möte arrangerat av NRP på Bellevueterrassen i . 14150:820 löpnr.1, PM 14/7, 2/11, 14/12 1955, . 1, , PM 13/4 1961. 5: 721 d, , Kvartalsöversikt fjärde kvartalet 1960, . 1, , PM 9/11 1967, 22/10 1969. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism undertecknad på täckadress inbjudningskort från NRP-ledaren till möte . På grund av en ringa an- slutning, c:a 20 personer, ansåg sig rapportören ej kunna bevista mötet för att ej bli avslöjad. Ett intermezzo inträffade utanför mö- teslokalen. En deltagare kände sig övervakad och ville veta vilka övervakarna var. Enligt rapporten trodde han sig ha att göra med journalister eller kommunister. Polisen färdades i en bil med regi- strering utfärdad av . Möjligheten att använda spaningsnummer anser undertecknad vara mindre bra på dessa spa- ningar med kännedom om klientelets aggressivitet.144 Även tidigare exempel på användandet av täckadresser för att få tillgång till information förekommer.145 En intern sammankomst på restaurant i bevakades. Rapportering skedde även inifrån mötet. 40 personer hade samlats, varav ett 15-tal kom från platser utanför . Identifierade personer uppräknas i rap- porten. Deltagarnas genomsnittsålder bedömdes till . Personerna föreföll ha god ekonomi av kläder och uppträ- dande att döma enligt rapportören. Rapportör från mötet var en IB-agent, 58 Erik.146 Partiet samlades vid Hallberg-Cuulas grav De stupades dag och vid sta- tyn för att fira . Polis övervakade och rapporterade med namngivning av kända personer. Intresset för De stupades dag minskade successivt. 1963 kunde polisen rap- portera att endast fyra personer hade infunnit sig vid Hallberg- Cuulas grav, inga nynazister. Några yngre nazister brukade normalt delta. Man fortsatte emellertid med ceremonierna vid gra- ven . Polis var alltid närvarande trots det dåliga deltagarantalet. Uppgiften torde i första hand ha gällt övervakning av ordningen. var aktiviteten vid sär- skilt stor. Kransar lades ner av , ett hembygdsförbund, S:t Michaelsorden och NRP. Ett 100-tal perso- ner var närvarande. De flesta sannolikt från vänstergrupper. Det bråk som uppstod hindrade det vanliga ceremonielet.147 1, , PM 28/11 1965. 14550:810, , , PM 25/1, 3/2 1960. Handlingen har grön stämpel med texten Utdrag ur 5:73/264, sid 31/830-831. Uppgift härur får ej åberopas utan medgivande av avd.chefen. 1, , se t.ex. PM 14/4 1955, 14/4 1959, 14/4 1961, 14/4 1963, 30/11 1968. 5:721 d, , Kvartalsöversikt 2 kv. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Man fick givetvis även in uppgifter om partiet och dess medlemmar på andra vägar än genom partipressen och övervakning av möten. Så kontaktade en polisman t. ex. 1960 en partimedlem (15:741/16 A) via täckadress och förklarade sig intresserad av partiets verk- samhet. I samband med ett par husrannsakningar hos ett par personer i i juli och december1962 som misstänktes för postbedrägeri respektive cykelstöld påträffades ett stort material om nazister till- hörande , och hans gelikar inom RP kommer att ägnas fortsatt uppmärksamhet från MM:s [säkerhetspolisen i ] sida. En lång lista över partianhängare i upprätta- des och skickades till Stockholm.149 uppmärksammade en posttjänsteman i Ed i hur postade en mängd korsband till olika personer i . Posttjänstemannen antecknade adressaterna och deras adresser och överlämnade materialet till säkerhetsavdelningen i , som i sin tur skickade uppgifterna vidare till aktuell säkerhetssektion för vidare bearbetning.150 personakt innehåller intressant material både om och hans verksamhet och om Upp- giftslämnare var bl.a. en f.d. nazist som hade tillhört hemvärns ungdomskompani. Material kommer även från källorna A och C. I akten finns sex brev (kopior) från till ledaren för ungdomsorganisationen . Dessa kopior tyder på att breven har varit filmade. Hur Statspolisen kommit över breven eller kopiorna framgår inte.151 begärde Försvarsstaben personalkontroll av , som hade sökt FN-tjänst. Skrivelsen besvarades den 19/8 1959. 14850:811, , PM 25/1, 3/2 1960. 14950:8130 löp nr. 15050:822/2 löp nr. 1, , PV-AS 24/1 1967. 151P 6113 A, löpnr.1, , PM 22/2 1956 (underlag utländsk upplysare A), 14/4 1958 underlag upplysare C. Försvarsstaben, inrikesavdelningen, utgående handlingar, 14/8 1959, Statspolisen, 19/8 1959, MUST. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Tidningen kunde meddela att var anställd vid . Stabschefen bekräftade per telefon till Försvarsstaben att så var fal- let. var korttidsanställd, 28/1-31/3 1963 för att sortera tvätt. För den sysslan hade personalkontroll ej krävts. Försvarssta- ben beslöt att anställningen fick fortsätta anställningstiden ut, om övervakning skedde på lämpligt sätt, så att ej fick möj- lighet att skaffa kontakter eller kunde använda tjänsten för att spri- da propaganda. I annat fall skulle inrikesavdelningen underrättas. Säkerhetspolisen informerades i skrivelse den 2 april 1963.152 I detta sammanhang kan nämnas att var medlem i FBU Frivilliga befälsutbildningen). Detta uppmärksam- mades av media och uteslöts. bröt 1961 med och sedan han bl.a. hade avlägsnats från posten som partiets ställföreträdare. Han bildade nu Frisinnade . Anhängarna till Lundehäll återfanns huvudsakligen i , och . Det var främst Säkerhetspolisen i som följde partiets verksamhet. Promemorior över partiets utveck- ling upprättades med ledning av partipressen och flygblad. Parti- mötena övervakades. Personer identifierades och signalementen gavs, när personerna ej kunde identifieras. Bilägare identifierades med hjälp av bilregistret153 Månads- och kvartalsöversikterna beskriver, som vi tidigare konsta- terade, när det gällde Nysvenska rörelsen, partiets utveckling, dess organisation, ekonomi, mötesverksamhet och propaganda. De mer framträdande personerna inom rörelsen redovisas. Någon egentlig analys av partiets farlighet görs knappast. Huvudkällor var, lik- som när det gällde Nysvenska rörelsen, partiets tidningar. I första hand Nordisk kamp, som utgavs fr.o.m. med växlande periodicitet beroende på partiets ekonomi. Även andra av rörelsens 152P 6113 A, löpnr. Försvarsstaben, inrikesavdelningen, utgående handling. 2/4 1963 nr. 98 H, källa KU 04, MUST. Källa KU 4 är fjärde militärområdet. 15350:3/3, . P 5857, MUST. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism ganska sporadiskt utkommande tidningar användes för informa- tionsinhämtning, ungdomsrörelsens Vår kamp och Fosterländsk enad ungdom, som utkom med några nummer under slutet av 1950- talet, Nordisk samlings och informationsbladet Kamp. Därtill kom naturligtvis promemorior från övervakningar, lokalavdelningarnas rapporter, uppgifter från meddelare och den rika av flygblad. I 1955- och översikter görs försök att bedöma de olika nazistiska fraktionernas framtida utveckling. Man konstaterar att program är nästan identiskt med Svensk Socialistisk Samlings gamla partiprogram. Någon analys av pro- grammet görs inte. Partiet bedöms ha gått framåt . Dock får rörelsen anses vara en företeelse av mycket ringa om- fattning. bedöms partiet vara den mest aktiva av nazistorganisationerna vad gäller värvningskampanjer och utspri- dande av propaganda. Partiet bedömdes särskilt rikta sig mot offi- cers- och landsfiskalskretsar. konstateras att en ivrig kam- panj har drivits i och särskilt varit riktad mot regements- staden . Man vände sig i första hand till officerskårerna och gymnasieungdomen. konstateras att partiets högkvarter och dess ledare har flyttat från till och att partiet har får ett nytt program. Någon bedömning görs varken av eventuella orsaker till flyttningen eller av det nya programmet. Par- tiets starkaste fästen finns i och . bedöms partiets aktivitet ha ökat påtagligt. Affischering och spridning av flygblad hade varit mycket intensiv. Ett stort propagandamaterial med delvis mycket grovt innehåll spreds till skolorna . Man redovisar sam- ma år utan kommentarer uppgifter om 8-9000 parti- medlemmar och en upplaga av tidningen på 5000 exemplar. Där- emot framhålls i översikten att uppgifterna 5000 medlemmar och en upplaga för Nordisk kamp på 8000 exem- plar får tas med en nypa salt. Partiets ständigt dåliga ekonomi framhålls liksom återkommande vädjanden om ekonomiskt stöd till partiet och tid- ningen. Motsättningarna inom den samlade nazistiska rörelsen redovi- sas. noteras att en 30-mannakommitté har bildats för sam- verkan mellan naziströrelserna. Nysvenska rörelsen stod dock utanför. brytning 1961 med och hans bildande av Frisinnade tillsammans med sina Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism anhängare i västra redovisas. Hans hårda angrepp på Oreds- son är ytterligare tecken på detta. I flera översikter framhålls mot- sättningarna mellan Nysvenska rörelsen och . och Lundehälls internationella kontakter påtalas. Särskilt gäller kontakterna de nordiska ländernas nazistorganisatio- ner. först skapad av Lundehäll och senare försök att återuppliva den är exempel på det- ta. tar man upp uppgifterna från tyska säkerhetstjänsten att svenska nazistpartier och då särskilt uppehåller kon- takter med NPD. Något som också bekräftade vid inter- vjuer. I översikterna redovisas den ökade antisemitismen och början av 1960. utpekas som ett nynazistiskt centrum med mycket antisemitiska aktiviteter bl. a. demonstratio- ner. bedömdes här spela en huvudroll. Säker- hetspolisen uppfattade inte demonstrationerna som centralt orga- niserade utan snarare som kedjereaktioner. dömdes för smädelser av judar. har i sin avhandling skrivit om ökningen av antalet antisemitiska aktioner i , och då framför allt i , och ute i , främst under 1959-1960. Han redovisar bl.a. den svenska och internationella pressdebatt, som diskuterade, huruvida någon särskild organisation låg bakom aktionerna eller om det endast var fråga om en kedjereaktion. Nå- got som alltså Säkerhetspolisen ansåg. Enlig såg svenskarna i allmänhet med stort allvar på och övriga utbredda antisemitism, medan den allmänna uppfattningen när det gällde var, att det här en- dast var fråga om raggarbråk. utvecklar i detta samman- hang intressanta frågor kring den svenska självbilden.154 var föremål för en intensiv övervakning. Till övervägande del var det fråga om övervakning av offentliga manifestationer. Det finns dock i källmaterialet exempel på att man också mer aktivt sökte få grepp om organisationen in- ifrån. För detta utnyttjades bl.a. täckadresser. 154 , Återkomsten, antisemitismen i efter 1945, 1999, s. 136 f.f. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism har konstaterats att rapportörerna själva har deltagit i aktiviteter. I någon utsträckning har man fått uppgifter från meddelare. Den intensiva övervakningen av offentliga möten tycks liksom när det gällde Nysvenska rörelsen till viss del ha haft ett rent polisi- ärt syfte, nämligen att se till att ordningen upprätthölls. I princip har alla i rapporter och promemorior från övervak- ningen namngivna personer registrerats och för mer framträdande personer har personakter lagts upp. En viss övervakning av skedde allt- jämt, men liksom tidigare erhölls den huvudsakliga informationen från tidningen . Enligt Månads- och kvartalsöversikterna var förbundets huvudsakliga aktivitet inriktad på att få in bidrag för att säkerställa en utgivning av tidningen, som endast utkom . , , lades Nationell tid- ning ner. Stockholmsavdelningen hade ganska regelbundna sammanträ- den, i allmänhet i . Närvaroantalet vid sammanträdena brukade ligga på mellan 20 och 30 personer. De flesta närvarande var i 60- 70-årsåldern. Enligt samlad översikt sammanträdde SNF i en gång . Någon medlemsökning hade ej kunnat konstateras. Organisationen hade karaktären av en sammanslutning av personer i den övre medelål- dern. Vid årsstämman 1960 var 20 personer närvarande. 155 dödsdag firades regelmässigt. 3.3.5Nordiska föreningen för lag och rätt ( Avokat vänner)156, ungdomsavdelningen Föreningen bildades i . Man vände sig mot krigsförbrytarprocesserna i och engagerade sig i den pågående rättsrötedebatten. Man förklarade sig vara politiskt obunden. Säkerhetspolisens bedömning var emellertid att förening- en var starkt nazistinfluerad. Flera av föreningens funktionärer hade livliga kontakter med olika nazistorganisationer. 15570:31, löpnr. 5:721 d, , Månads- och kvartalsöversikter 1955-1968. 156Björn var son till socialistagitatorn . Han var SSS:s propagan- dachef. Efter uteslutning ur partiet bildade han det nazistiska Svenska förbundet. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism koppling fanns till Frihetsrörelsen. Enligt översikt för sep- tember 1955 organiserade Nationella Frihetsrörelse sitt första offentliga möte i samarbete med Före- ningen för lag och rätt. Åttio personer deltog i mötet. Av dessa var ett sextiotal danskar. Ungdomsavdelningen bildades som en kampavdelning för ungdomar mellan . förmådde att ansluta sig till Frihetsrörelsen. , , lämnade för att ansluta sig till för lag och rätt enligt fullt tillförlitlig källa.158 Med ledning av uppgifter från källa D utarbetades inom en särskild förteckning över medlem- mar av . De flesta som var upptagna i förteckningen registre- rades i tredje rotelns register. Enligt anteckningar på förteckningen gallrades många ur registret . Statspolisen fick genom Postens kontrollavdelning kännedom om postfack och kom över ett antal brev ställda till ledare. Med ledning av breven registrerades ett antal personer med an- knytning till . Enligt anteckningar utgick dessa personer ur registret . Enligt uppgift från meddelaren E fanns en nazistisk ung- domsorganisation vid ett läroverk på Söder.160 tycks också ha varit inblandad i ett ungdomskompani inom Fo 44. Förhör om detta hölls med ett antal personer. En medlem av kampavdelning önskade genomgå en ut- bildning inom FBU (Frivilliga befälsutbildningen) 1956-1957. För- svarsstabens inrikesavdelning var i kontakt med Statspolisen i ären- det.