sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är således inte alltför djärvt att - liksom Registernämn- den - anta att föreskrifterna på ett sent stadium kompletterades på ett för försvarsmakten acceptabelt sätt. Eftersom ledande ställ- ning kom att bli den mest förekommande grunden för registrering i centralregistret av personer med anknytning till de av regeringen uppräknade svenska revolutionära organisationerna kan - för den fortsatta handläggningen av den politiska delen av personalkon- trollen - försvarsmaktens initiativ knappast överskattas.283 Sambandet mellan personalkontrollen och de hemliga reger- ingsföreskrifterna understryks också av att upptagandet av Ny- svenska rörelsen på den s.k. HT 19-listan direkt föranleddes av ett 283Av de närmare 700 politiska personregistreringar som undersökte be- stod av registreringsgrunden ledande ställning ((1998), s. 71). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Nysvenska rörelsen hade tidigare varit uppförd på den organisationslista som bifogats HT 16 men hade - eftersom verksamheten bedömdes vara i avtagande - inte funnits med i regeringens hemliga lista . kontrollerades för ÖB:s och ABAB:s räkning en person som tillhört de ledande inom Nysvenska rörelsen. hemställde då hos regeringen dels att uppgif- terna skulle få lämnas ut till myndigheterna, dels att organisationen nu skulle uppföras på regeringens hemliga lista över revolutionära organisationer. godkände regeringen riks- polisstyrelsens begäran och därmed kunde uppgifter rörande per- soner med anknytning till Nysvenska rörelsen såväl registreras i centralregistret som utlämnas i personalkontrollen.284 föreskrifter har inom säkerhetspolisen beskrivits som en skärpning av säkerhetspolisens registreringsverksamhet.285 Att an- talet organisationer som förtecknats på den särskilda förteckningen minskade och införandet av kravet på aktivitet vid registreringen kan anföras som indikationer på detta. kan det vara värt att notera att antalet i centralregistret registrerade personer med anknytning till de särskilt förtecknade organisationerna ökade un- der . Som nämnts ovan fanns det - för vänster- organisationerna - 2 283 personregistreringar . hade denna siffra ökat till 2 536.286 Regeringens initiativ i registreringsfrågan mottogs med kluvna känslor inom säkerhetspolisen. Å ena sidan ansågs det tillfredsstäl- lande att regeringen tagit ansvar för den ur opinionssynpunkt käns- liga verksamheten. Å andra sidan var man missnöjd med att regler- na i alltför hög grad skulle begränsa möjligheterna att registrera misstänkta säkerhetsrisker i centralregistret. beskrev detta i viss mån paradoxala förhållande på följande sätt: 284Underställande av personalkontrollärende m.m. RPS till regeringen den 30/11 1973. Fram- ställning om utlämnande av vissa uppgifter till RPS den 20/12 1973. JWK 5:9/4a, löpnr 1, s. 2/5-2/25. 285Se PM den 12/5 1978 samt bilaga 10 (Möjligheter att skapa ett bättre infiltrationsskydd) till Översynsgruppens slutrapport. SK 4/79. 286Antalet HT 19-registrerade på högersidan uppgick till drygt 100 st. Se re- ferat av Sammanställning från till regeringen/den 31/10 1974 (Dnr H 2-74. , hemliga departementschefsarkivet, ad acta, vol. 9 (1974). RA) i Lampers, L O: Personalkontrollen och dess tillämpning inom 1969 - 1974. s. 62. (sekretariatsrapport) 2002. Vid övergången från HT 16 till HT 19 gallrades knappt åttahundra poster. Antalet nyregistrerade kom emeller- tid att överstiga denna siffra och totalt sett ökade således antalet personer som registrerats p.g.a. anknytning till någon av de av regeringen särskilt förtecknade organisationerna (ang gallringen se Protokoll från arbetsmöte rörande uppföljning av politiska ytterlighetspartiernas verksamhet 10 - 12/12 1974. JWK 5:720/6 (s.50/2), löpnr 6. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 medgav att det blir svårigheter och att förändringarna innebär en effektminskning för A 4 [personalkontrollroteln] och B I [kontra- subversionsroteln]. Här är det dock fråga om ett politiskt ställningstagande och vi får där- igenom en fastare grund för vår verksamhet.287 Från säkerhetspolisens sida ansåg man att registreringarna i central- registret skulle ha ökat i betydligt större utsträckning om inte regi- streringsföreskrifterna - som en följd av debatt - ändrats . När byråchefen vid ett arbetsmöte röran- de uppföljning av politiska ytterlighetspartiernas verksamhet i de- cember 1974 blickade tillbaka på åren 1972-1973 poängterade han att förändringarna i registreringsföreskrifterna särskilt drabbat per- sonalkontrollen. En av våra huvuduppgifter är ju att tillhanda- hålla registret med information, så personal- kontrollen blir effektiv. Efter de motgångar som kom slag i slag och kulminerade med värnpliktsriksdagen, kom också nya direktiv. En bieffekt av detta var, att gallringen ur re- gistret blev en primäruppgift. Det ansågs där- för nödvändigt att åter få i gång inhämtningen av uppgifter.288 efter det att efterträtt på posten som chef för säkerhetspolisen 1976 diskuterades personal- kontrollen vid ett möte med försvarsstabens säkerhetsavdelning. Rikspolischefen menade då att personalkontrollen var ett alltför grovmaskigt nät för att vara effektivt och eftersom chefen för försvarsstabens säkerhetsavdelning instämde i denna uppfattning beslutades att man skulle uppvakta berörda statsråd 287Protokoll från företagsnämnden den 19/12 1972. JWK 5:720/9, löpnr 1, s. 12/3. Se även Protokoll fört vid konferens i 3- 5/10 1972 angående uppföljning av samhällsom- störtande verksamhet i . (JWK 5:720/6, löpnr 3, s. 27. ), Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i den 22 - . (JWK 5:720/6, löpnr 4. ), Av- delningschef anförande tjänsteföreskrift HT 19 vid konferens angående uppfölj- ning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. den 4 - i . (JWK 5:720/6, löpnr 5. 288Protokoll från arbetsmöte rörande uppföljning av politiska ytterlighetspartiernas verk- samhet 10 - 12/12 1974. JWK 5:720/6, löpnr 6, s. 50/2. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 med förslag till ändringar av kungörelsen.289 Personalkontrollen uppmärksammades också av avdelningschefen () Hjälmroth vid en regionsträff i . Ett viktigt problem bedömde Ac vara att en bättre möjlighet till inhämtning kan uppnås. Infiltrationsskyddet behöver förstärkas. Detta kan svårligen göras utan bättre inhämtning. Den nuvarande personkontrollen är praktiskt taget av inget värde så som den nu görs.290 Den enligt säkerhetspolisens uppfattning kanske viktigaste orsaken till att personalkontrollen förlorat sin funktion för att förhindra in- filtration inom totalförsvaret var att man inte fick registrera per- soner i centralregistret i den omfattning som man ansåg vara nöd- vändig. Att detta bl.a. kunde anses gälla den vänsterinriktade uni- versitetsungdomen framhölls av sektionsföreståndaren i vid regionsträffen i : ansåg även liksom Ac, denna frå- ga som mycket viktig och ställde frågan: Vart tar den revolutionära människan vägen efter utbildningen? Vart kommer dom in i ad- ministrationen, på vilka känsliga poster i to- talförsvaret sitter en sådan person för närva- rande? Taket för HT 19 - registrering ansåg han vara för högt.291 För att mäta personalkontrollens effektivitet räknades antalet träf- far i centralregistret vid personalkontrollslagningarna. Att på goda grunder avfärdat denna metod för effekti- vitetsmätning av infiltrationsskyddet fick inget större genomslag inom säkerhetspolisen. Det noterade sambandet mellan den låga träffprocenten i personalkontrollen och registreringsfö- reskrifter gjorde att man planerade att före- slå regeringen att tillåta att den politiska registreringsverksamheten 289Enligt protokollet redovisades ett aktuellt exempel på denna grovmaskighet. Exemp- let har inte återfunnits i arkivet (protokoll från möte mellan rikspolischefen och chefen för /Säk den 16/9 1976. RPS/Säk, F VI, vol. 290Protokoll från regionsträff i 26-28/10 1976. JWK 5:720/6, löpnr 10, s. 77/3. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Vid en regionskonferens uttrycktes detta på följande sätt av : De regler vi fick i den nya personalkontroll- kungörelsen 1969 har ju haft en trend, som i stort sett kan beskrivas på så sätt, att inflödet till säkerhetsavdelningens register har minskat och antalet träffar i personalkon- troll har blivit färre och färre. är det kanske inte , men det har varit den uppfatt- ningen att det här i alla fall är för lite. Det är för dåligt, vi har inte förutsättningar att egent- ligen komma åt och arbeta fram de verkliga sä- kerhetsriskerna. Det ankommer ju då, tycker jag, på oss själva att komma med förslag, hur vi då ska vara för att det ska bli bättre.292 I ett förslag som utarbetats inom säkerhetspolisen och som efter godkännande från överlämnades till regeringen poängterades särskilt hur personalkontrollkun- görelse och regeringens föreskrifter resulterat i att antalet utlämnade uppgifter för personalkontrollen sjunkit kraftigt . Statistik över personalkontrollen började föras först . Under 1951-1953 gjordes i me- deltal 100 000 förfrågningar. Uppgifter lämna- des ut i genomsnittligt 2100 fall, dvs. Motsvarande siffror var 160 000 respektive 1900 vilket innebär . Under 1970-1976 har gjorts i genomsnitt 153000 kontroller. var motsvarande siffror 160 000 och 164, dvs. Antalet ut- lämningar har således sjunkit kraftigt . Effektiviteten hos personalkon- trollinstitutet kan därför ifrågasättas. På ett el- ler annat sätt bör en viss ändring komma till stånd. 1970-talets fåtaliga utlämningar beror på ett minskat inflöde av information till registret. 292 Protokoll (sammandrag av bandupptagningar) från regionskonferens på Hennickeham- mars herrgård, . JWK 5:720/6, löpnr 11, s. 86/12. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 En bidragande orsak härtill är personalkon- trollkungörelsen och regeringens tillämpnings- föreskrifter till denna. De tidigare bestäm- melserna tillät en jämförelsevis långtgående re- gistrering och utlämning av uppgifter om med- lemmar i och sympatisörer till organisationer till höger och vänster om de demokratiska par- tierna. Genom en ändrad bedömning av faran för det revolutionära våldet med ökade krav på aktivitet och handlande från medlemmarna i ytterlighetsgrupperingarna innan registrering får ske har den krets ur vilken de egentliga sä- kerhetsriskerna skall vaskas fram minskat högst betydligt.293 För att öka effektiviteten inom personalkontrollen föreslogs för- ändringar på två punkter. För det första menade att regeringens förteckning över revolutionära organisationer skulle utökas till att även omfatta Röd Ung- dom, till KPML(r) knutna högskoleföreningar samt kategorin Anarkistiska grupperingar som enligt bedömande av styrelsen i plenum bedriver våldsinriktad verksamhet. För det andra föreslog att de särskilda registreringsgrunderna skulle utökas till att omfatta även personer som ingått i hemliga celler i bostadsområden samt personer som på annat än genom att ha in- tagit en ledande ställning, hade visat ett sådant påtagligt engage- mang inom organisationens verksamhet så att han kunde befaras vara beredd att delta i handling som avses under 9 § punkt 2 perso- nalkontrollkungörelsen. Den sistnämnda registreringsgrunden skulle bara få användas efter plenumbeslut i RPS:s styrelse.294 Med undantag från förslaget att anarkistiska grupperingar skulle upptas i regeringens särskilda förteckning kom förslag att godkännas av regeringen och togs med hemliga till- läggsföreskrifter för personalkontrollkungörelsen.295 293Den särskilda polisverksamheten PM den 15/1 1979 (med bilagorna 3 a och 3 b). SK 4/79. Promemorian är även citerad i (1998), s. 53-54. Personalkontrollkungörelsens 9 § punkt 2 gällde personer som dömts eller är miss- tänkt för sådan handling eller försök eller förberedelse därtill som innefattar brott mot rikets säkerhet eller som syftar till och är ägnad att med våld förändra det demokratiska statsskick- et eller påverka rikets ställning som oberoende stat. 295Denna återfinns som bilaga 9 i (1998). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Inför dessa förändringar hade i optimis- tiska ordalag uttalat sin förhoppning att reglerna för informa- tionsinhämtning blir sådana att personalkontrollen åter kan bli me- ningsfull.296 Hjälmroths förväntningar att föreskrifter skulle resultera i en ökning av träffprocenten i personalkontrol- len kom emellertid inte att infrias. Antalet politiska registreringar i centralregistret minskade . fanns sammanlagt 4156 personer registrerade med hänvisning till bestäm- melserna i regeringens föreskrifter och 1985 hade denna siffra sjunkit till 4 036. sjönk antalet från 3 612 (1990) till 2 160 (1998).297 Det har konstaterats att säkerhetspolisens missnöje med de av re- geringen utfärdade registreringsföreskrifterna resul- terat i att i en skrivelse till regeringen begärde att få ökade möjligheter att registrera personer som på politiska grun- der kunde misstänkas vara potentiella säkerhetsrisker. Att parla- mentarikerna i inte var av någon an- nan åsikt framgår av innehållet i ett informationsblad från avdel- ningschefen som distribuerades inom säkerhetsavdelningen: Vid sammanträde på RPS har gränserna för den s.k. HT 19-registreringen diskuterats. Lekman- narepresentanterna har därvid visat förståelse för nuvarande svårigheter och ställt sig positiva till att skapa förutsättningar för ett bättre in- formationsflöde.298 uppstod det emellertid en situation då det bland parlamenta- rikerna i kom att formuleras åsikter som gick stick i stäv med säkerhetspolisens syn på registreringsfrågan. Som så var det uppgifter i massmedierna som fick poli- tikerna att reagera. kom det svenska personalkontrollsystemet åter att debatteras i massmedierna. som den dåvarande dokto- 296Protokoll fört vid gemensam konferens mellan säkerhetsavdelningens västra och södra re- gioner . JWK 5:720/6, löpnr 12, s. 91/12. 297Se bilaga 16 i (1998). 298Information , den 10/10 1978. JWK 5:720/6, löpnr 11. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 randen i juridik publicerade boken yrkesförbud i uppmärksammades ett personalkontrollfall då snickaren inte godkändes för arbete som vika- rierande museitekniker vid marinmuséet i Karlskrona.299 Uppgifter om hade lämnats ut av säkerhetspolisen till försvarsstaben enligt ett beslut i . De av sä- kerhetspolisen utlämnade registeruppgifterna - som till sin karaktär inte avviker från andra uppgifter som lämnades ut i personalkon- trollen - var följande: 1970 i aug. kontaktade (nu- varande SKP) förbundsexp. i och beställde 8.000 ex. av förbundets valupprop och affischer. Han uppgav sig vara medlem i Clartés Stockholmsavdelning, men vistades tillfälligt i , dit han önskade få mate- rielen sig tillsänd. Han skulle arbeta inom Karlshamnsområdet med propaganda fram till valet. 1970 i okt. framkom att han ansökte om med- lemskap i KFML:s Stockholmsavdelning.300 Av plenumprotokollet från RPS:s styrelsesammanträde framgår det att man på grund av dessa uppgifter bedömde att innehade en ledande ställning inom SKP.301 publice- rade Töllborg en artikel i där han med utgångs- punkt från personalkontrollen av skarpt kritiserade säker- hetspolisens politiska övervakningsverksamhet.302 Med anledning av uppmärksamheten kring Leanderfallet framträdde den socialde- mokratiska riksdagsmannen och ledamoten i RPS:s styrelse i TV-nyheterna där han uttalade sig om säkerhetspoli- 299Ang Leanderfallet se Töllborg, : The case in reflection when we know the true story i Töllborg, (ed. ): and the Rule of . (1997), s. 179-197. 300Det kan tilläggas att det i promemorian också anges följande uppgifter: 1978 höll FIB/Kulturfront årsstämma i . Med stor sannolikhet deltog i stämman, enär hans bil stod parkerad på gården till den skola vari stämman hölls och som var avsedd enbart för deltagarna. Föreningen /Kulturfront, som ger ut en tid- ning med samma namn, är en förening där SKP har stort inflytande. Dessa uppgifter är emellertid överstrukna och torde inte ha utlämnats till de militära myndigheterna. JWK 5:9/4 d, s. 830. 301I protokollet anges registreringsgrunden g). Protokoll från RPS plenum den 13/9 1979. 302Snickare hot mot rikets säkerhet? av i den 1/11 1979. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sens registrering, dess medverkan i personalkontrollen och hur par- lamentarikerna i kunde utöva sin kontrollfunktion. Någon vecka senare uppstod ett meningsutbyte mellan och på . Där uppmanade att anmäla sitt fall till JO.303 sam- manträffade med Töllborg för ett privat samtal om per- sonalkontrollen.304 Av plenumprotokollen styrelsesammanträden att döma tycks - som tidigare engagerat sig för att styrelsens lekmannaledamöter skulle beredas större möjligheter till insyn i säkerhetspolisens verksamhet - ha påverkats av reaktio- nerna på Leanderfallet. Töllborgs artikel i resulterade i att fallet diskuterades vid flera av RPS:s styrelsesammanträden. Diskussionen kom emellertid inte bara att kretsa kring personalkontrollen av utan den hand- lade också om synen på de s.k. vänsterorganisationerna och om- fattningen av den politiska registreringen. Enligt det kortfattade protokollet från ett sammanträde ställde sig kritisk till rådande registreringspraxis som han menade var alltför vidlyftig. hade pläderat för att registrering- arna borde omgärdas av strängare restriktioner och hemställde om ett förslag från säkerhetsavdelningen om en höjning av registre- ringsgrunderna. Den uppkomna diskussionens koppling till Lean- derfallet - som enligt de utlämnade registeruppgifterna hade haft anknytning till KFML/SKP - understryks av att det beslutades att styrelsen som ett första steg skulle [---] ges en information om, i första hand, SKP:s utveckling.305 initiativ resulterade i att det vid de två följande sammanträdena lämnades information om de organisationer som stod till vänster om VPK i den svenska politiken. redogjorde kommissarie för extremvänsterns utveckling och nuvarande situation i och vid ett sammanträdet informerade om försvarsmaktens syn på SKP. Om säkerhets- polisen hade hoppats på att skulle ändra inställning ef- 303Är jag anklagad för spioneri?. Öppet brev från till (s) (DN debatt den 9/11 1979) och JO bör granska fallet ! sva- rar på brev (DN debatt den 11/11 1979). 304Töllborg, : Personalkontroll - en ideologikritisk studie kring den svenska personal- kontrollkungörelsen. (/1986), s. 324-325. 305Protokoll från sammanträde i plenum den 7/11 1979. SAK 701391- 9852. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ter dessa redogörelser så tog den emellertid fel. I protokollet från det sistnämnda sammanträdet står följande att läsa: Den lämnade informationen föranledde en dis- kussion kring framför allt frågorna om styrel- sens utlämningsrutiner i personalkontrollären- den. B vidhöll sitt tidigare önske- mål om förslag till nya principer för utläm- ningen.306 I någon mån tycks reaktion ha inverkat på utlämnan- det av registeruppgifter för personalkontrollen. Från säkerhetspoli- sens sida noterades det exempelvis att lekmannale- damöterna i blivit mer restriktiva med att godkänna utlämnande av kårvalskandidatuppgifter i personalkontrollen. Vid ett arbetsmöte poängterades att det vid registreringen var viktigt att ange på vilken plats på valsedlarna som personen fö- rekom. Enligt byråchefen kunde placeringen ha stor be- tydelse för parlamentarikernas ställningstagande i utlämnandefrå- gan eftersom organisationerna på kårvalslistorna hade satt upp en massa namn för att visa den kompakta mängden kandidater.307 Möjligen är parlamentarikernas mer restriktiva hållning en förklaring till att den ovannämnda regeln om att en person som i särskilt hög grad var aktiv inom en revolutionär or- ganisation fick registreras i centralregistret endast efter beslut av i plenum aldrig kom att tillämpas.308 Från ledningens sida gjordes inga nya försök att genomdriva förändringar för ökad politisk registrering . 306Protokoll från sammanträde i plenum den 21/11 1979 och den 5/12 1979 (närv: , , , , , (endast den 21/11), , Lidgaard, Hjälmroth, Näss och ). 307Protokoll (sammandrag av minnesanteckningar och bandupptagningar) från arbetsmöte 25/3 - 27/3 1980 rörande uppföljningen av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet. JWK 5:720/6, löpnr 14. 308Av registreringsstatistiken framgår det att en sådan registrering gjordes 1981, något ple- numbeslut angående denna registrering har emellertid inte påträffats i plenumprotokollen. I flera fall kan det dessutom konstateras att vid beslut om utlämnande av personuppgifter vid personalkontroll angett denna registreringsgrund i protokollet. Vid kon- troll av dessa personärenden har det visat sig att dessa personer registrerats i centralregistret p.g.a. ledande ställning (se HT 19 statistik den 4/1 1982 (SK nr 6/82) (polis- och åklagarenhet. ) samt personakter- na och ()). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Kapitlet har behandlat dels de successiva förändringarna av säker- hetspolisens politiska registreringar i centralregistret, dels vilka bä- rande motiv som fanns för att säkerhetspolisen på bred front skulle registrera personer som var aktiva inom de svenska ytterlighets- organisationerna. Säkerhetspolisens politiska registreringar i centralregistret som varit mycket omfattande reducerades under 1970-ta- let. Den viktigaste anledningen till detta var att VPK släpptes som övervakningsobjekt sedan regeringen gett vägledning om hur per- sonalkontrollkungörelsens åsiktsregistreringsförbud skulle tolkas. Den fortsatta övervakningen riktade istället främst in sig på de marxist-leninistiska grupperingarna. re- gistrerades såväl de personer som var aktiva inom dessa rörelser som de som enbart var sympatisörer eller medlemmar. Efter det att den politiska åsiktsregistreringen uppmärksammats i medierna efter ett avslöjande om att säkerhetstjänsterna överva- kade värnpliktskonferensen i tog regeringen över ansvaret för att utfärda tillämpningsföreskrifter för personal- kontrollkungörelsen. I ett öppet brev föreskrev regeringen att medlemmar och sympatisörer till svenska organisa- tioner som förespråkade våldsam revolution fick registreras av sä- kerhetspolisen om de på grund av sina åtgärder kunde misstänkas för att vara beredda att delta i samhällsomstörtande verksamhet. Inom menade man att dessa föreskrifter endast skulle tillåta att ett fåtal personer skulle vara registreringsbara och att nästan samtliga politiska personregistreringar som fanns i cen- tralregistret skulle få gallras. Eftersom dessa organisationer huvudsakligen ägnade sig åt helt legala politiska aktiviteter menade chefen för säkerhetspolisen, , att detta inte skulle innebära något större avbräck i säkerhetspolisens operativa brottsbeivrande verksamhet. Före- skrifterna skulle inte förhindra säkerhetspolisen från att hålla orga- nisationerna under viss uppsikt. I den mån som dessa organisatio- ner började ägna sig åt konkreta förberedelser för brottslig verk- samhet skulle de nya föreskrifterna inte förhindra att de aktuella personerna registrerades. Föreskrifterna skulle dock, enligt Hol- mér, försvåra säkerhetspolisens preventiva verksamhet eftersom säkerhetspolisen inte längre skulle kunna registrera politiska per- Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sonuppgifter som ansågs relevanta för personalkontrollen inom to- talförsvaret. De förutsedda konsekvenserna för personalkontrollen väckte starkt missnöje inom försvarsstaben som befarade att personer som var aktiva inom den yttersta vänstern därmed skulle kunna få sä- kerhetskänsliga befattningar inom försvaret. Sannolikt lyckades försvarsstaben påverka regeringens slutliga utformning av de utfärdade kvalificerat hemliga tilläggsföreskrifterna till perso- nalkontrollkungörelsen. Dessa föreskrifter kom i praktiken att til? ?låta registreringar som svårligen kunde anses förenliga med föreskrifterna i det öppna brevet .