sou · GQB358d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Om individen vill ta ut ökad välfärd i form av mindre arbetstid eller ökad ledighet i stället för högre lön avgörs rimligen av individens arbetssituation samt om individen har ekonomiskt utrymme att avstå en del av löneökningen. Hushållens ekonomi påverkas av om det finns en eller två inkomster samt av den totala disponibla inkomstens storlek. Även om en arbetstidsförkortning införs genom lagstiftning så att den skall komma alla till del, kan vissa individers privatekonomi medföra att de tvingas arbeta mer än normal arbetstid genom övertidsarbete eller extraknäck. Det faktum att förkortad arbetstid i allmänhet medför en relativt lägre årsinkomst kan också medföra att individernas krav på höjd lön kan bli starkare. Flera olika skäl gör att det är rimligt att förvänta sig att lönekraven kan bli starka: arbetstagaren har vant sig vid en viss löneökningstakt och har svårt att se en svagare löneutveckling i samband med att arbetstiden förkortas, arbetstagarens ekonomi har försämrats till följd av arbetstidsförkortningen och arbetstagaren upplever att samma arbete utförs som tidigare men i ett högre tempo, dvs. att samma jobb görs . Här har arbets- marknadens parter en mycket viktig roll att fylla. Löneökningar utöver löneökningsutrymmet med justering för den minskade arbetstiden, verkar inflationsdrivande och får således återverk- ningar på hela ekonomin (se vidare under Samhället). Minskad arbetstid – samband och effekter Arbetstagarens privatekonomi påverkas av hur lönen utvecklas vid en arbetstidsförkortning. Inom ekonomisk teori är graden av löne- kompensation i samband med en förkortad arbetstid av stor vikt. Förenklat kan begreppet lönekompensation beskrivas genom de två ytterligheterna full lönekompensation respektive utebliven löne- kompensation.2 Full lönekompensation innebär att arbetstagarens timlön justeras upp i samband med att arbetstiden kortas så att årsarbetsinkomsten inte påverkas av att antalet arbetade timmar är lägre än vad som skulle ha varit fallet utan arbetstidsförkortningen. Vid utebliven lönekompensation sker ingen uppjustering av timlönen i samband med att arbetstiden kortas, vilket resulterar i att arbetstagaren får en lägre årsinkomst än vad som hade varit fallet med oförändrat antal arbetade timmar. Eftersom lönerna i fastställs genom avtal mellan arbetsmarknadens parter, kommer graden av löne- kompensation i verkligheten troligen bli någonstans mellan de två ytterligheterna. Eventuell lönekompensation vid en förkortad arbetstid utgör emellertid endast en del av de faktorer som bestämmer hur löne- utvecklingen ser ut för arbetstagaren. Arbetstagarens löneutveck- ling påverkas till stor del av utfallet av förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter. Det löneökningsutrymme som finns i företaget påverkas av produktiviteten i företaget, dvs. hur mycket som kan produceras med givna resurser. Arbetstagarnas löne- utveckling är ett sätt att stimulera en fortsatt produk- tivitetsutveckling, genom att motiverad arbetskraft generellt sett presterar bättre. Prisutvecklingen i ekonomin har också betydelse för löneutvecklingen. En annan viktig faktor för löneökningar är relationen mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft, där arbets- kraftsbrist medför att löneökningarna blir relativt större. När arbetstiden förkortas kommer arbetsmarknadens parter att väga in den förkortade arbetstiden, och därmed ökade fritiden, som en fördel för arbetstagaren. Detta innebär att resultatet av förhand- lingarna rimligen innebär att löneutvecklingen blir relativt lägre när arbetstiden har förkortats än den skulle har blivit . Arbetstagaren kommer att få fortsatta löneökningar, 2Se t.ex. , S. [1996] för en teoretisk beskrivning av lönekompensation. 3Empiriska studier visar på att löneökningar uppstår i samband med arbetstidsförkortning, se t.ex. Hunt, J. [1999] och , O. [2001]. Minskad arbetstid – samband och effekter givet att det finns företagsekonomiskt utrymme för det, men de blir något lägre än de hade kunnat bli utan en minskning av arbets- tiden. Fullständig lönekompensation innebär att arbetstagarens löneökningstakt inte påverkas av att antalet timmar är lägre. Årsinkomsten blir densamma som den hade varit vid oförändrat antal arbetade timmar. Kostnaden för det lägre antalet arbetstimmar övervältras i detta fall från arbetstagaren till arbetsgivaren. Utebliven lönekompensation innebär att löneökningsutrymmet för arbetstagaren minskas motsvarande värdet av det färre antalet arbetstimmar. Arbetstagaren får en mindre löneökning än vad som hade varit fallet om arbetstiden hade varit oförändrad. Kostnaden för minskningen av arbetstimmar bärs i detta fall av arbetstagaren. Även personer som inte arbetar påverkas av lönernas genom- snittliga utveckling, då pensioner och flera transfereringar till hushållen är inkomstbaserade. Detta gäller såväl de transfereringar som grundar sig på hushållets inkomst såsom bostadsbidrag, som transfereringar som baseras på den generella löneutvecklingstakten i ekonomin. För individer och hushåll innebär en utebliven eller låg grad av lönekompensation en lägre disponibel inkomst än vad som hade varit fallet utan en förkortad arbetstid, vilket ger relativt mindre möjligheter till konsumtion av varor och tjänster. En fullständig lönekompensation innebär emellertid på lite ett ökat inflationstryck i ekonomin vilket i sin tur leder till sänkt köpkraft för individen (se vidare i avsnittet om Samhället). 3.1.2Mer eller mindre arbete Förutom den förändring av arbetsutbudet som beror av arbetstids- reformen, kan förkortad arbetstid påverka arbetsutbudet genom att individer förändrar sitt beteende. Hur individer väljer att agera kan bero på ålder, livssituation, familj och privatekonomi. En person som har arbetat deltid kan ges möjlighet att öka sin arbetstid eller att arbeta heltid genom att kollegorna efter en Minskad arbetstid – samband och effekter arbetstidsreform arbetar färre timmar och arbetstimmarna behöver täckas upp. Individer som har starka preferenser för en kort arbetsdag och som inte har arbetat, kan komma att söka sig ut på arbetsmarknaden. När förvärvsfrekvensen i ekonomin är hög, kommer den totala effekten av ökat arbetsutbud hos deltids- arbetande och personer utanför arbetskraften troligen att bli liten. Om arbetstiden kortas utan lönekompensation kan vissa vilja arbeta oförändrat antal timmar, för att på så viss upprätthålla sin inkomst. Det oförändrade antalet arbetstimmar kan då komma att ske i form av övertid eller bisyssla. En förkortad arbetstid innebär att den genomsnittliga arbetstiden minskar, även om bortfallet av arbetstimmar totalt inte kommer att bli i proportion till arbets- tidsminskningen. Hur den faktiska arbetstiden blir, beror till viss del på individernas preferenser och agerande.4 Individens arbetsutbud påverkas också av vilka ekonomiska incitament det finns för att arbeta. Marginaleffekterna vid arbete påverkar individernas vilja att arbeta. Med marginaleffekter avses den del av inkomstökningen som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. Ökad arbetsinkomst kan i vissa fall innebära ganska obetydlig förändring av den disponibla inkomsten p.g.a. marginaleffekter. Barnfamiljer och särskilt ensamstående föräldrar drabbas ofta av marginaleffekter, eftersom de i högre grad än andra påverkas av såväl inkomsttak i ersättningsnivåer och avgifter grundade på inkomst. Transfereringar till hushållen såsom bostads- bidrag baseras på inkomsten storlek. Om inkomsten ökar till följd av ett högre arbetsutbud, dvs. fler arbetade timmar, kan det medföra att bostadsbidragets storlek reduceras så att hushållets disponibla inkomst blir oförändrad eller till och med lägre. Avgifter för barnomsorg är en annan faktor som har stor betydelse för barn- familjers ekonomi. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsutbudet, även om empiriska studier visar på olika stor effekt. Det har också visat sig att ersättningsnivån i sjuk- försäkringen påverkar antalet korta sjukskrivningar, medan längre sjukskrivningsperioder inte tycks påverkas av ersättningsnivån. Vidare påverkas förtidspensioneringar av regler och ersättnings- nivå.5 är det viktigt att påpeka att individens arbetsutbud också påverkas av efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden och om individen har den kompetens som efterfrågas. Det är också få 4Agnarsson, S. & Anxo, D. [1996]. 5Se t.ex. , O. & , O. [2001] och Regeringens proposition 2000/01:100. Minskad arbetstid – samband och effekter anställningar som tillåter ett fritt val av arbetstid, varför vissa individers arbetsutbud inte motsvarar den önskade nivån. För barn- familjer kan dessutom tillgången till barnomsorg påverka arbets- utbudet.6 3.1.3Arbetstidens betydelse för hälsa och välbefinnande I dagens arbetsliv är stora arbetsrelaterade ohälsonivåer, negativ stress och utmattningssymptom stora problem. De psykosocialt betingade sjukskrivningsdiagnoserna har ökat mest under 1990- talet. Muskelvärk i rygg och nacke är emellertid fortfarande den vanligaste diagnosen för sjukskrivning som varar i mer än två månader.7 Enligt en sammanställning av 21 olika studier om arbetsplats- relaterade psykologiska faktorer, finns det starka samband mellan arbetstillfredsställelse, monotont arbete, arbetsförhållanden, krav i arbetet, stress och upplevd möjlighet att arbeta och framtida ryggsmärtor. Graden av kontroll, arbetstempo, upplevelsen av arbetsuppgifter som farliga och emotionella ansträngningar bidrar också till risken för framtida ryggsmärtor. Arbetsuppgifterna visade sig inte ha betydelse för framtida ryggsmärtor. Slutsatsen av forskningssammanställningen är att psykologiska faktorer i arbetet har betydelse för framtida ryggproblem.8 Det finns enligt denna forskning inte något samband mellan ryggsmärtor och arbetstid. () har gjort en evidensbaserad kunskapssammanställning när det gäller smärta i ryggen och nacken. Individuellt relaterade faktorer såsom kön, ålder, kroppslängd, vikt, anatomiska förändringar i ryggraden och rökning har analyserats för att utröna om samband finns med ryggvärk. Resultaten av studier av dessa faktorer visar att det inte finns några samband. Fysiskt tungt arbete och dålig arbetsmiljö framförs ofta som orsaker till smärtor i ryggen. Studier visar också på ett klart samband mellan ryggbesvär och ofta återkommande tunga lyft, böjda och vridna arbetsställningar samt arbete som innebär skakiga underlag. För nackbesvär har det visat sig finnas klara samband med repetitiva och monotona arbets- moment samt med låsta arbetsställningar. Det finns vidare samband 6Sjöberg, O. & , O. [2001]. 7Marhold, C. [2002] och Ds 2000:54. 8Linton, S. [2001]. Minskad arbetstid – samband och effekter mellan rygg- och nackbesvär och psykosociala förhållanden både i privatlivet och på arbetsplatsen, inklusive arbetstillfredsställelse. Vetenskapliga belägg finns också för att flera psykologiska faktorer kan påverka utvecklingen och varaktigheten av såväl akut som kronisk smärta i ryggen och nacken. Påverkande faktorer är sinnes- tillstånd, känslor och beteenden som beror av förhållanden som arbetskrav, tidspress, monotoni i arbetet, låg grad av inflytande över situationen, dåligt socialt stöd, smärtupplevelse, stress, oro och ängslan.9 I relation till arbetstiden är det vissa faktorer som kan leda till hälsoproblem. Det gäller bland annat för stor arbetsbelastning och liten möjlighet att passa in arbetsuppgifterna inom arbetstidens gränser, vilket leder till ett ökat övertidsarbete som i många fall också är självvalt. Har arbetstagaren små möjligheter att styra över arbetstidens förläggning, och att anpassa den till sina och familjens behov kan det leda till ökade stressnivåer.10 Individualiserade arbetsvillkor som innebär att arbetet är svårt att avgränsa och därmed att arbetstagaren måste avgöra när arbetet är slutfört, kan under vissa förutsättningar innebära en risksituation.11 Många och långa arbetspass efter varandra, så att arbetstiden komprimeras är en annan riskfaktor, liksom oförutsägbara arbetstider och få möjligheter till paus och återhämtning. Studier har visat att en avgörande faktor verkar vara möjligheten att få tillräcklig åter- hämtning mellan arbetspass.12 För individen kan en minskning av arbetstiden innebära ett sätt att minska stressnivån genom bättre möjlighet att balansera krav från arbetsliv och hemsfär. En förkortning av arbetstiden kan vara positivt ur hälsosynpunkt för grupper som har mycket ansträngande arbete eller obekväma arbetstider. Det finns inga studier som visar med säkerhet att en generell minskning av arbetstiden, till exempelvis , leder till förbättrad hälsa i medicinsk mening eller till minskad sjukfrånvaro i ett längre perspektiv. Däremot finns samband mellan individens sociala välbefinnande och en minskning av arbetstiden. Möjligheten till återhämtning och ett individuellt inflytande över arbetstiden menar forskare är de viktigaste aspekterna ur ett hälsoperspektiv.13 9SBU [2000]. 10Härenstam, A. et. [2000]. 11Allvin, M. et al. [1999]. 12Åkerstedt, T. [2001]. 13Hearing Arbetstid och hälsa. Minskad arbetstid – samband och effekter Slutsatsen av detta är att en arbetstidsförkortning som innebär att individen får en ökad möjlighet att hantera sin livs- och arbetssituation kan öka individens välbefinnande och i vissa fall också ge positiva hälsoeffekter. Om minskningen i arbetstid i stället skulle medföra ökade stressnivåer för den enskilde, men också på arbetsplatsen generellt genom exempelvis högre arbets- intensitet i arbetet, kan förändringen av arbetstiden få negativ inverkan på hälsan. Faktorer som kan orsaka negativ stress i arbetslivet Höga krav, bristande befogenheter och dåliga resurser Dålig kontroll över den egna arbetssituationen Oregelbundna arbetstider eller osociala arbetstider Brist på socialt stöd, i hemmet och på arbetet Oklar arbetsroll och oklar arbetssituation Brist på återhämtning (ledighet, semester, sömn, paus och vila) Källor: [2002] och & [2001]. 3.1.4Fördelning av det obetalda arbetet Män och kvinnor i arbetar totalt sett lika mycket, men det oavlönade och det avlönade arbetet är ojämnt fördelat mellan könen. Män ägnar mer tid åt förvärvsarbete än kvinnor, medan kvinnor lägger större del av sin tid på det oavlönade arbetet. Den ojämna ansvarsfördelningen ger också upphov till könspräglade arbetstidsmodeller, det vill säga att kvinnor själva bekostar en minskad förvärvsarbetstid genom att arbeta deltid, något som mycket få män gör. Följden blir att kvinnors försörjningsmöjlighet och ekonomiska oberoende begränsas, något som inte bara påverkar deras inkomstnivå, utan också nivån på inkomst- grundande socialförsäkringar och pensionen. Minskad arbetstid – samband och effekter jämställdhet i hem och i arbetsliv är alltså en omfördelning mellan könen av det betalda och obetalda arbetet. Förkortad arbetstid skulle kunna innebära en minskad arbets- belastning för individen, genom att mer tid frigjordes till annat än förvärvsarbete. För många kvinnor skulle en sådan förändring innebära positiva effekter i form av minskad stress och större möjligheter att anpassa olika ansvarsområden. Skillnader i hälso- tillstånd är också en fråga om könens lika villkor och det är ur detta perspektiv angeläget att utjämna skillnader mellan män och kvinnor. Studier visar att långtidssjukskrivna kvinnor mycket oftare än män uppger kombinationen av hem- och arbetsrelaterade stressorer som bidragande till sjukdom.14 En arbetstidsförkortning skulle i detta perspektiv vara ett sätt att lösa kvinnors problem. Med ett annat sätt att se vore emellertid en sådan utveckling tveksam, eftersom det inte självklart skulle innebära någon utjämning av det oavlönade arbetet mellan könen. Kritiker har invänt att en minskning av lönearbetstiden lika gärna skulle kunna innebära att kvinnor får till att dubbelarbeta på15, och på så vis snarare motverka en utveckling mot ökad jämställdhet. Det finns inga självklara samband mellan en arbetstidsförkortning och ökad jämställdhet genom mäns ökade deltagande i hem- och omsorgsarbete. Ser man till de statistiska sambanden tycks den avgörande faktorn för en omfördelning av det obetalda arbetet i familjen snarare vara omfattningen av kvinnors förvärvsarbete. Ju högre kvinnlig förvärvsnivå, desto mindre tid ägnar kvinnor åt obetalt hemarbete. Det gör att mäns relativa andel av hemarbetet ökar statistiskt sett.16 På individnivå kan dock inte bortses ifrån att kortare arbetstid kan leda till bättre möjligheter att kombinera familj och förvärvs- arbete. Inte enbart arbetstidens omfattning utan även dess förlägg- ning är central. En förutsättning för att individen skall kunna tillgodogöra sig en reform är att hon eller han har möjlighet att anpassa minskningen av arbetstiden till vardagspusslet och familjens behov. Det innebär att ett visst inflytande över hur den minskade tiden förläggs och används är viktigt. En sänkning av arbetstiden för både kvinnor och män ger förutsättningar för en jämnare fördelning av det obetalda arbetet, men är ingen tillräcklig betingelse för att så sker. 15Ulmanen, P. [2002]. 16Nyberg, A. [1996]. Minskad arbetstid – samband och effekter mellan män och kvinnor är beroende av fler faktorer. Samhälleliga normer kring manligt och kvinnligt föräldraskap och förvärvs- arbete, liksom skillnader i position på arbetsmarknaden påverkar mäns och kvinnors förhållningssätt och möjligheter att ta del i både förvärvs- och familjeliv. Forskning visar att möjligheterna att utforma arbetstiden efter familjens behov är ojämnt fördelade mellan könen, då föräldraflexibilitet i större utsträckning är en möjlighet för kvinnor.17 En förändring i riktning mot ökad jäm- ställdhet i samband med en förkortning av arbetstiden skulle kräva tydliga incitament för män att förändra sitt beteende och ta större del av det obetalda arbetet. Det skulle också behöva ställas krav på arbetsplatser att ta del i omförhandlingsprocessen genom att möjliggöra och uppmuntra till ett aktivt manligt föräldraskap. Jämställdhet i arbetsliv och hemliv Grundläggande förutsättning är att kvinnor och män har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter; N att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende. N att vårda hem och barn. N till lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbets- villkor och utveckling i arbetet. N till makt och inflytande i samhället. Källor: Ds 2000:1 och . I detta avsnitt beskrivs konsekvenserna av förändringar i arbetstiden utifrån företagets eller organisationens perspektiv.18 Omständligheterna kan skilja sig åt beroende på vilken bransch eller sektor ett företag tillhör. Om verksamheten är varu- producerande eller tjänsteproducerande, om produktionen i huvud- sak sker med hjälp av arbetskraft eller kapital (se faktaruta) samt om företaget är stort eller litet, har betydelse för hur en förkortad arbetstid påverkar företaget samt möjligheterna till anpassning. 17Tyrkkö, A. [2001]. 18Det mesta som skrivs om konsekvenser för företag gäller även andra verksamheter som bedrivs i annan verksamhetsform. Verksamhetens art är det som ytterst avgör konse- kvenserna. Minskad arbetstid – samband och effekter möjligaste mån tas olika aspekter av denna karaktär upp, men bilden som ges blir naturligtvis en förenkling och täcker troligen inte in alla tänkbara olika förhållanden. Inom ekonomisk teori beskrivs produktionen som ett resultat av produktions- faktorerna arbetskraft och kapital. Med kapital avses produktionsfaktorer i form av lokaler, maskiner, transportutrustning, datorer m.m. Beroende på med vilken produktionsfaktor som produktionen huvudsakligen sker, beskrivs företaget som arbetsintensivt eller kapitalintensivt. Strukturomvandlingen i ekonomin har påverkat fördelningen mellan privat och offentlig sektor samt mellan industri- och tjänstesektorn när det gäller sysselsättningen.19 Antalet anställda inom industrin och byggsektorn utgör av den totala sysselsättningen. Den privata tjänste- sektorn motsvarar och offentliga sektorn av det totala antalet anställda. Undervisning och vårdyrken utgör en stor del av den offentliga sysselsättningen, där av de kommunalt anställda arbetar inom undervisnings- yrken och inom vården.20 fanns det omkring 500 000 företag inom näringslivet och de flesta av dessa var små. av tjänsteföretagen och av de varuproducerande företagen hade inga eller färre än 20 anställda. Näringslivet utgörs till av dessa små- företag, som i genomsnitt har 4 anställda.21 Inom näringslivet har tjänstesektorn gradvis ökat sin andel av sysselsättningen. ökade andelen sysselsatta i tjänstesektorn från som industrisektorn minskade sin andel av de anställda från . En bidragande faktor till denna utveckling har varit en ökad avknoppning av industrins interna tjänsteverksamheter. Finans- och företagstjänster har vuxit mest , men 19Se t.ex. , L. [1999] för en översikt av strukturomvandlingen i . 20Konjunkturinstitutet [2001]. 21Statistiska centralbyrån [2001a]. Minskad arbetstid – samband och effekter även privat utbildning, hälso- och sjukvård samt omsorg har expanderat om än från en låg nivå.22 Tjänstesektorn är heterogen med avseende på utbildnings- struktur i olika branscher, arbets- och kapitalintensitet samt före- komsten av småföretag. Generellt sett är tjänstesektorn arbets- kraftsintensiv. –talet skedde stor del av den totala sysselsättningsökningen inom små företag. Tjänstesektorn stod också för stor del att nettotillskottet (nyetableringar minus konkurser) av företag, medan industri- sektorn och byggindustrin utvecklades svagt. Den internationella konkurrensen inom tjänstesektorn har ökat, även om tjänster inte i samma utsträckning som industriprodukter kan exporteras. Elektronisk handel och ökad IT-användning understödjer en ökad internationalisering i tjänstesektorn, eftersom internationali- seringsmönstren förändras då kravet på marknadsnärvaro minskar i betydelse.23 I utgör tjänstesektorn en allt viktigare del av ekonomin. När det gäller arbetstidsfrågan och konsekvenser av en förkortad arbetstid, finns emellertid mycket lite information att hämta ur forskningen. En förklaring till detta är förmodligen svårigheterna att finna bra underlag för studier eftersom tjänstesektorn är mycket heterogen och till viss del består av små företag. Kanske är en viktigare förklaring att den offentliga statistiken för tjänstesektorn är bristfällig. I en översikt av svensk forskning om arbetstidens längd och förläggning konstateras att rena arbetstidsförkortningar över huvud taget är sällsynta inom den privata sektorn och att det när de finns är kopplade till omorganisation av verksamheten och förändring av produktionssystem.24 Bristen på forskning om arbetstidsrelaterade faktorer när det gäller företag inom tjänste- sektorn, medför att fakta i detta kapitel i hög utsträckning är hämtade från forskning utifrån förhållanden inom industrin. Faktorer som är särskilt relevanta inom tjänstesektorn och som kan tänkas påverka konsekvenserna av en förkortad arbetstid i form av ökade kostnader för verksamheten, är att verksamheten generellt sett är arbetskraftsintensiv, att lönekostnader utgör en stor del av de totala kostnaderna, att verksamheten är starkt beroende av personalens kompetens och upparbetade kundkontakter samt att 24Anxo, D. & , S. [1997]. Minskad arbetstid – samband och effekter tjänster i allmänhet måste produceras i anslutning till efterfrågan eftersom tjänster inte kan lagras. Gemensamt för de flesta företag och organisationer är att de måste generera vinst eller åtminstone bära sina egna kostnader för att kunna fortsätta sin verksamhet. Om kostnaderna per producerad enhet ökar måste intäkterna ökas genom att priset på varan eller tjänsten höjs. För offentlig sektor är möjligheterna att öka intäkterna begränsade eftersom varje enskild verksamhet inte kan fatta sådana beslut.