sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Han kunde dock tänka sig att vara kvar inom KFML(r) och rapportera till sä- kerhetspolisen om han fick hjälp att komma in på den universitets- utbildning han önskade.357 Huruvida källan fick någon hjälp i det avseendet är inte känt men mannen kom under ett att lämna en rad initierade rapporter om verksamheten inom förbundet.358 När det gäller en del andra källor ute på säkerhetspolisens sek- tioner är det svårt att bedöma hur nära KFML(r) de befann sig, dvs. om de var medlemmar, kunde betecknas som sympatisörer eller om 354Rapporten från källa 5:73/217 R-Ina finns i akt 15:4/6a (KPML(r) i allmänhet) löpnr 2. 355PM från säkerhetspolisen i till överåklagaren 13/7 1971. per- sonakt löpnr C 1 2. 356Se handlingar i t.ex. akt 15:4/6a löpnr 5 samt UV-SH 90-74 i akt 15:4/6a löpnr 10. 357PM om detta daterad 4/5 1974 i akt 15:4/6a löpnr 9. 358Se handlingar i akt 5:73/341. de på något annat sätt kom i kontakt med r-are. I kapitlet om KFML/SKP har redogjorts för källa C33 som framför allt kom att rapportera om förhållanden med anknytning till SKP. Inled- ningsvis handlade källans rapportering emellertid främst om KFML(r) och kretsade ofta kring påstådda vapenövningar, vapen- lager och kontakter med olika terroristgrupper. Den sektion inom säkerhetspolisen som hade kontakt med källan var uppenbarligen mycket nöjd med uppgifterna som tycktes bekräfta bilden av KFML(r) som en organisation som aktivt förberedde revolutionen och upprätthöll terroristkontakter.359 För att kontrollera källans rapportering föreslog sektionen att telefonavlyssning sattes in mot lämpligt objekt. För att få en viss koll på källans uppgifter och en närmare inblick i vad som sker i [ort borttagen, MH] -området synes en telefonkontroll vara ett bra hjälpmedel. Bc B har anammat detta och önskar att ni skriver ett förslag till TK-framställning och tillställer honom. Vilket objekt är lämpligast? Jag tycker B [namnet fingerat, MH] förefaller kunna ifrågakomma. Hur ser ni på detta? Någon telefonavlyssning kom dock inte till stånd i detta fall. Den ovan nämnde B flyttade från orten och övriga förslag på personer lämpliga att avlyssna avvisades av länsåklagaren.361 Att jämföra källuppgifter med information inhämtad från telefonav- lyssning och andra källor är en vanlig metod för att värdera de upp- gifter en källa lämnar. Eftersom telefonavlyssning inte gick att få till stånd i detta fall var säkerhetspolisen tvungen att värdera upp- gifterna med hänsyn till deras allmänna rimlighet och de knapp- händiga upplysningar som kunde tänkas föreligga från annat håll. Som nämndes i föregående kapitel användes uppgifter från källan för att motivera telefonavlyssning mot KFML(r) i samt, i efterhand, sjukhusspionens verksamhet på Sahlgrenska i . Detta trots att just dessa uppgifter som hävdade att företrä- dare för bl.a. KFML(r) hade deltagit i sammankomster med en rad 359Subversiv verksamhet i med inriktning på infiltration av bl.a. polisen, kart- läggning av vapenförråd, ledningscentraler mm. 23/7 1974. Akt 5:73/347 löpnr 1. 360Telex till 18/11 1974. Akt 5:73/347 löpnr 1. terroristgrupper förklarats vara ej trovärdiga av säkerhetspolisens expert på terroristorganisationer. Källa C33 togs över av IB:s efterträdare, GBU. Källan kom nu att fortsätta i samma stil men med den militä- ra underrättelsetjänsten som uppdragsgivare. Rapporterna kunde t.ex. handla om att KPML(r) var intresserat av att förvärva vapen stulna ur svenska mobförråd eller bedrev en omfattande infiltra- tionsverksamhet mot industrier och känsliga verksamheter som te- leverket. Partiet sades också skicka medlemmar på militär utbild- ning i bl.a. och Sydjemen.362 Efter hand började dock käl- lans kontakt inom GBU misstänka att vissa rapporter fabricerades varför källan avvecklades.363 Ytterligare en källa hade tidigare varit medlem i MLK men kommit att läsa KFML(r):s alster och intresserat sig för organisa- tionen. hade han kommit underfund med att förbun- dets medlemmar var våldsbenägna vilket kommit honom att ta av- stånd från organisationen. Han ville därför lämna uppgifter till sä- kerhetspolisen och undrade också om man fick ersättning för detta vilket besvarades nekande. Under sin militärtjänstgöring hade mannen arbetat för KFML(r) dock utan att vara medlem. Arbetet hade gått ut på att sälja Proletären och delta i en studiecirkel. De uppgifter som källan lämnade var knappast av det mer uppseende- väckande slaget utan handlade mest om hur KFML(r) arbetade vil- ket i stort sett kunde utläsas av öppet material. Dessutom lämnade källan en del namn på personer som han stött på inom KFML(r). En annan källa var Sad (fingerat) som bidrog med olika upp- gifter och analyser. Dessa var baserade på öppna källor såsom tid- ningarna Proletären och Klasskampen.364 Källa Sad fick vid ett flertal tillfällen ersättning för frilansarbete.365 Ytterligare en källa var anställd inom postverket och lämnade en mängd upplysningar inte bara rörande KPML(r) utan även andra grupper till höger och vänster som säkerhetspolisen intresserade sig för. Källan hade till- gång till de handlingar som olika organisationer skickade in för att verifiera namnbyten eller ändringar av firmatecknare. Därigenom kunde säkerhetspolisen få del av föreningsprotokoll samt uppgifter om vem som var kassör eller ordförande i viss förening. Källan lämnade dessutom uppgifter om personer som betalat in pengar till 362Rapporter från denna källa finns i akt 15:4/6a löpnr 19. 363Anteckningar från samtal med f.d. översten [namnet borttaget, MH] . 364Se handlingar i akt 5:73/340. 365Se anteckning 2/2 1976 i blå böcker vol 3. vissa ändamål med politisk anknytning, t.ex. föreningen . Det kan ifrågasättas om inte källan därmed bröt mot de regler som förelåg i Allmänna poststadgan avseende postpersona- lens tystnadsplikt och förhållande till kunderna. Posttjänsteman får inte i oträngt mål eller till obe- hörig person lämna upplysning om postförsändelse eller om dess innehåll eller om enskilds förhållande till bank eller till postgirorörelsen. Obehörig person får inte heller lämnas tillfälle att ta kännedom om för- sändelse eller bankbok som är i vård.366 Förutom ovannämnda meddelare inkom från kontakter då och då enstaka uppgifter, handlingar eller listor över personer som kunde antas vara r-are. Dessa kontakter fanns uppenbarligen på en mängd olika samhällspositioner men det går inte av handlingarna att avgö- ra var.367 Det har i KPML(r):s s.k. vitbok om åsiktsregistreringen gjorts gällande att viss person tillhörande förbundsledningen lämnade uppgifter till säkerhetspolisen.368 Utpekandet i vitboken är gjort på ett sådant sätt att det för den initierade läsaren framstår som uppenbart vem det är som avses. Det finns emellertid inget som tyder på att detta är riktigt. Av allt att döma hade säkerhetspo- lisen inte tillgång till någon så centralt placerad med- delare. Vid den tid som utpekandet avser var mannen vidare före- mål för telefonavlyssning och det förefaller mycket troligt att de i vitboken refererade upplysningarna var en frukt av denna telefon- avlyssning. En annan förtrolig meddelare verkade i norra och hade viss insyn i KFML(r). Källan lämnade upplysningar om det interna arbetet i förbundet samt namnlistor och andra handlingar. I rappor- terna angavs ofta att materialet var åtkommet på Röda Stjärnan eller hos enskilda, kända KFML(r)-medlemmar. En del handling- ar var i original och hade följaktligen rimligtvis tillgripits från nå- gon r-ares hem eller från förbundets bokhandel. En del av uppgif- terna var sådant som man kunde läsa sig till i Proletären, t.ex. att KFML(r) var intresserat av att kartlägga säkerhetspolisen. Andra uppgifter var av mer alarmerande karaktär som att KFML(r) skulle 366Allmän poststadga § 15. 367Exempelvis finns i akt 15:4/6a, löpnr 1 en lista över personer som vid värnplikts- konferens agerat så att de kan förmodas tillhöra KFML eller KFML(r). Uppgiftslämnaren sägs vara fullt tillförlitlig. Om KPML(r), och åsiktsregistreringen i 1969-1998, s. 47-48. KPML(r), 2001. stödja grupper och enskilda som sysslade med illegal vapenhandel eller fungerade som kontaktmän för terrorister. Det talades också om sabotageverksamhet mot företag som och . Källan rapporterade också om att KFML(r) räknade med att deras med- lemmar skulle omhändertas i händelse av krig. Därför skulle man ha organiserat mindre grupper i olika delar av landet med uppgift att verka i det fördolda. Men var källan trovärdig? I anslutning till en av rapporterna gjorde sektionen i följande källkritiska re- flektion: Sanningen beträffande sabotageuppgifterna är svårbe- dömd. Jag har aldrig kommit på källan med osanning i sak. I rent politiska spörsmål och värderingar kan vis- sa överdrifter ha spårats. Uppenbarligen var det svårt att avgöra hur pass tillförlitliga uppgif- terna var. återkom sektionen i till detta och menade att källans trovärdighet kan svårligen diskuteras. Ändå bedömde sektionen att så långt man kunnat se och i jämfö- relse med uppgifter från andra sektioner var informationerna i stort riktiga.369 upphörde dock rapporteringen. Bak- grunden var att källan gillrat en fälla för säkerhetspolisen och tagit kontakt med en journalist från FiB/Aktuellt som i en artikel avslö- jade hela historien. Källan berättade i tidningen att han begått ett 50-tal inbrott för att få fram namn att lämna till säkerhetspolisen samt att han också fått betalt varje gång. Kontakten hade eta- blerats i samband med att han satt häktad för inbrott och narkoti- kabrott. Mannen uppgav också att han gjort bandupptagningar av sina telefonsamtal med polisen från vilka också utdrag publicerades i tidningen. På frågan om man från säkerhetspolisens sida var med- veten om att han begick inbrott för att få fram sina namnlistor för- klarade han att dom vill inte höra talas om hur jag kommit över alla namn. Huvudsaken att jag levererar dem.370 I artikeln beskrevs också hur FiB/Aktuellts reporter övervakade ett möte mellan man- nen och hans kontaktperson inom säkerhetspolisen. Från säker- hetspolisens sida lämnades inga som helst kommentarer kring fal- let. 369PM 25/4 1975. ACU SH 175-75. Akt 15:4/6a löpnr 13. 370Artikeln var iförd som faksimil i 4/6 1975. Klipp i akt 15:4/6a löpnr 6. Fallet uppmärksammades också av dagspressen i som dock fann historien svår att tro på. Gick det verkligen till på det här viset? Förekommer spionage från sida mot väns- tergrupper i ? ställde sig frågande till uppgifterna och menade att mannen kunde vara en bluff.371 vände sig till företrädare för väns- tern i vilka dock också ställde sig skeptiska till mannens uppgifter. En företrädare för menade att hela historien lukta- de agentromantik: Jag tycker det är litet för mycket agentromantik över hela berättelsen. Att finns i är ju ingen hemlighet. Men att de skulle anställa människor som den i artikeln omtalade tycker jag verkar litet väl na- ivt. Jag tror är smartare än så.372 En företrädare för menade att det inte var omöjligt att mannen var agent men hade svårt att tro det. Mannen hade väldigt livlig fan- tasi, menade han.373 I själva verket var dock mannens uppgifter helt riktiga. I okto- ber 1973 hade mannen suttit häktad för narkotikabrott. Enligt en PM i ärendet hade mannen berättat för förhörsledaren om sina kontakter med KFML(r) och därvid uttryckt farhågor för att vissa av medlemmarna kunde vara farliga. Detta ledde till att sektionen i tog kontakt med mannen för att höra vad han kunde ha att berätta. Han berättade då en del om det inre livet inom KFML(r) och om personer inom förbundet vilka identifierades med namn och personnummer. På sektionen i var man uppenbarligen ganska nöjd med uppgifterna: Trots Z:s person kan man säga att hans lämnade uppgifter följer verkligheten. Det mesta av vad Z har berättat är i stort sett redan känt här. Vissa de- taljer som han kommit med är dock nyheter för oss här. Sammanfattningsvis kan sägas att Z:s uppgifter är riktiga.374 371Klipp i akt 15:4/6a löpnr 6. 372Intervju med företrädare för i . 4/6 1975. Klipp i akt 15:4/6a löpnr 6. 374PM ang KFML(r) i . 19/10 1973. Akt 15:4/6a löpnr 6. senare hölls ytterligare ett samtal men det var först som samarbetet kom igång mera på allvar. Efter ett telefonsamtal från Z överenskoms om ett sammanträffande var- vid Z erbjöd sig att lämna information om KFML(r) och SKP. Efter det att Fib/Aktuellt avslöjat källans verksamhet hamnade sek- tionschefen i i blåsväder. I en PM daterad förklarade denne att han var förbryllad av uppgiften att inbrott be- gåtts men ansåg sig aldrig haft anledning fråga om detaljer kring hur källan fick tag på materialet. Källan hade sagt hos den och den låg materialet där och där. Det vara bara att sno det och skriva av det. efteråt i efterklokhetens namn, kommer givetvis frågorna, varför jag uppehöll informationskontakt med en sådan person som Z. Jag borde ha förstått, att det skulle kunna gå galet. Mitt svar: Jag visste, att Z rörde sig i smeten. Som person var Z ointres- sant. Det väsentliga för mig som, frontarbetande sä- kundman var, vad kunde han ge mig. Av mig fick han ingenting annat än pengar för sina tjänster. Han förklarade vidare att han kände stor bitterhet inför ledningens krav på ökad inhämtning av uppgifter som det påbjöds försiktighet för att inte skada verksamhetens anseende. Jag känner stor bitterhet och besvikelse efter senaste föreståndarmötet och tillåter mig följande kom- mentar. krävdes från podiet ökad aktivi- tet för att anskaffa informationer till HT 19- komplexet. påbjöds från samma plats yt- tersta försiktighet för att vi inte skulle genera verk- samhetens anseende. Som frontarbetande säkundman påstår jag, att med skygglappar och mörka glasögon utanför staketet finner man inga informationer av värde för HT 19. På grund av HT 19:s höga tak måste frontarbetet flyttas innanför staketet, och då upp- står risk för konfrontation. Hur skall vi frontarbetande säkundmän egentligen bete oss för att skaffa de nödvändiga informationerna? Samma an- skaffningsproblem som beträffande HT 19 råder även för informationer till andra inriktningar inom verk- Frontarbetet måste flyttas innanför stake- tet med åtföljande risk för konfrontation.375 3.2.6Samarbete med utländska tjänster Uppgifter om KPML(r):s kontakter i utlandet inflöt med viss re- gelbundenhet från säkerhetspolisens samarbetspartner utomlands. Det kunde röra sig om r-are som varit utomlands eller allmänt om kontakterna med t.ex. PFLP.376 I vilken utsträckning säkerhets- tjänsterna till samverkande utländska tjänster har vidarebefordrat uppgifter om medlemmar eller sympatisörer till KPML(r) har inte utretts inom ramen för denna rapport. Att sådant uppgiftslämnan- de har förekommit visas dock av ett fall . inkom uppgifter från en samverkande säkerhets- tjänst. I samband med husrannsakan i en lägenhet uthyrd till med- lemmar i en organisation för solidaritet med påträffades i en anteckningsbok namnet [fingerat] samt dennes telefonnummer. Från utländskt håll förklarades att man var tacksamma för eventuell bakgrundsinformation om . faxade sitt svar till den utländska säker- hetstjänst som begärt uppgifterna. Bland de uppgifter som lämna- des ut fanns information om att mannen varit aktiv inom KPML(r) och bl.a. deltagit i fredsmarscher och arbetat inom partiets idrottsförening.377 Avslutningsvis kan två saker noteras an- gående detta ärende: Det finns inga övriga handlingar i Görans- sons personakt som tyder på kontakter i utlandet av detta slag. Uppgifter av detta slag, medlemskap i (r), arrangör av fredsmarscher m.m skulle knappast ha lämnats ut till en svensk myndighet vid en registerkontroll. De uppgifter som samlats i akterna över KPML(r) visar att säker- hetspolisen hade ett brett kontaktnät bestående av personer inom olika samhällsområden. Av särskilt intresse, framför allt i var att försöka kartlägga KFML(r):s driftceller ute på företagen. Till sin hjälp hade säkerhetspolisen runt om i landet 375PM 31/5 1975. Akt 15:4/6a löpnr 6. 376Se handlingar i akt 15:4/6e löpnr 2. 377Angående den svenske medborgaren ------. PM 1/3 2001. PM 8/3 2001. personakt, löpnr A 2. en mängd kontakter ute på företagen som kunde lämna uppgifter om r-are. En del av dessa var knutna till den socialdemokratiska fackföreningsrörelsen medan andra fanns på arbetsgivarsidan mes- tadels som personal- eller säkerhetschefer. En säkerhetspolis som anställdes vid sektionen i har berättat att han genom en kontakt på chefsnivå vid NJA på ett tidigt stadium kunde få upp- gifter om r-are som skapade problem på företaget.378 En tidigare anställd vid sektionen i har uppgivit att han genom kontakter bland de vaktchefer på som varit poliser, kunde få hjälp med att identifiera personer som stod utanför företagets grindar och delade ut flygblad.379 I de dagboks- anteckningar som efterlämnats av en kommissarie vid säkerhetspo- lisen i finns flera exempel på det kontaktnät säker- hetspolisen hade på företagen. Ett exempel kan hämtas från . Säkerhetspolisen hade fått kontakt med två ingenjö- rer på som bedömdes vara pålitliga och användbara: F [ingenjör 1] skall på personalkontoret under någon förevändning ta fram namnuppgifter på de han tror är r-are. Därefter ringer han mig för ett samman- träffande mellan oss och R [ingenjör 2]. F förde på tal att det inträffat händelser på företaget som smakat sabotage, t.ex. stora malmklumpar bland aluminiumsulfatet o.s.v. Det överenskoms att han kontaktar oss vid liknande händelser.380 har i bok om IB berättat att som vice vd i kunde både företagsledningen och facket få information från den lokala säkerhetspolisen.381 Det finns åtskilliga exempel på att handlingar och adressböcker med politiskt innehåll omhändertagits i samband med att någon person varit föremål för husrannsakan för brott av något slag. 378Samtalsuppteckning nr 421. Anteckningar från samtal med f.d. säkerhetspolisen den 7/6 2000. 379Samtalsuppteckning nr 408. Anteckningar från samtal med f.d. säkerhetspolisen den 14/11 2000. 380Sven anteckningar 18/10 1972. 381Kokk, : . Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen. , 2001, s. 263-264. innehållet bedömts vara av intresse för säkerhetspolisen har hand- lingarna kopierats. Det rör sig ofta om adresser och telefonnummer till partikamrater och sympatisörer men det kan också vara frågan om interna dokument t.ex. protokoll. Några exempel kan här anfö- ras. I samband med att en person anhölls misstänkt för tillgrepps- brott fick säkerhetspolisen tillgång till mannens anteckningsbok varvid namn och telefonnummer skrevs av.382 lämnades en upphittad portfölj in till säkerhetspolisen i . Eftersom innehållet hade anknytning till KFML(r) kopiera- des handlingarna.383 I anslutning till en narkotikautredning i Norr- 1973 omhändertog polisen en anteckningsbok vars innehåll kopierades av säkerhetspolisen.384 anmäldes en bil stu- len. När bilen återfanns konstaterades att i densamma fanns propa- ganda och en del interna handlingar rörande KFML(r). 3.3IB och KPML(r) Bland säkerhetspolisens handlingar som inkommit från IB finns endast en mindre mängd som rör KFML(r). En del uppgifter om motsättningarna i mellan KFML och KFML(r) inkom från infiltratören . Några enstaka rapporter finns också från andra IB-källor. I vilken utsträckning IB i övrigt bedrev någon verksamhet riktad mot KFML(r) är svårt att fastslå med någon större grad säkerhet – endast ett fåtal IB- handlingar har påträffats i MUST:s och med anknyt- ning till KFML(r).386 En tidigare IB-medarbetare, , har i bok samt även för berättat att han för IB:s räkning genomförde kurser för i argu- mentationsteknik. Syftet skulle vara att bättre förbereda dem på att 382PM RPS/Säk, 9/11 1972. Akt 15:4/6a löpnr 5. 383PM om detta i Göteborgssektionens arkiv, JWK 1, vol 27. 384Spaningsuppslag angående extremistisk verksamhet. RPS/säk, , 30/8 1973. Göte- borgssektionens arkiv, JWK vol 29. 385KFML(r)-propaganda funnen i stulen kurirbil. PM 16/4 1973. Akt 15:4/6 a löpnr 6. 386Enligt uppteckningen från ett förhör med en tidigare IB-anställd ska dock IB med hjälp av ha tagit sig in i KFML(r):s lokal i i början av 1970-ta- let. Uppgiften är dock av allt att döma felaktig. Det var i som IB med hjälp av tog sig in i och där kopierade befintliga handlingar. Se samtalsuppteckning nr 359 från förhör med x den 3/5 2000 samt nr 84 från förhör med 3/5 2000. debattera med r-are. Bland deltagarna ska även ha funnits äldre so- cialdemokrater som och Av intresse i sammanhanget är den källa betecknad AC som verkade vid det socialdemokratiska partihögkvarteret och stod i kontakt med säkerhetspolisen i 1969-1972. Källan kunde lämna över initierade rapporter rörande interna för- hållanden inom den svenska vänstern bl.a. KFML(r). Andra rap- porter som överlämnades av denna källa var politiska analyser pro- ducerade inom det socialdemokratiska partiet eller inom fackföre- ningsrörelsen. Det går dock inte att klarlägga något säkert samband mellan denna källa och IB. har i samtal uppgett att situationen ute på ar- betsplatserna upplevdes som mycket svår. hade de fackliga representanterna kunna klara kommunisterna men stod man inför en ny situation med akademiker som tog anställning i t.ex. varvsindustrin eller flyttades till olika platser där de nya kom- munistorganisationerna ville vinna inflytande. I detta läge fanns det uppenbarligen ett behov av informationer från IB:s återupptagna inrikesverksamhet. Sådan ska också ha influtit på olika sätt.388 Det har ofta i samband med att den s.k. sjukhusaffären debatte- ras, gjorts gällande att denna inte initierades av säkerhetspolisen utan att det i själva verket var IB som låg bakom det hela.389 Det finns emellertid inget som talar för att den tolkningen är riktig. Sä- kerhetspolisen i hade vid som huvudupp- gift när det gäller inrikessidan, att kartlägga KFML(r) och då sär- skilt cellbildningen på arbetsplatserna. Därtill kommer det faktum att flera anställda vid sjukvårdsförvaltningen i hade kon- takter med palestinska organisationer vilka säkerhetspolisen upp- fattade som terroristorganisationer. Det torde därför av säkerhets- polisen ha uppfattas som en prioriterad men normal arbetsuppgift att kartlägga den cellbildning som fanns på sjukhusen i Göte- borg.390 387Kokk, : . Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen. , 2001, s. 453-465. 388Samtal med 14/10 2002. : Säpochef 1962-70 s. 198-210 och Baude, : Mot strömmen – om 30år i svensk vänsterpolitik, s. 97. 390I säkerhetspolisens kvartalsrapport nr 3/1974 redovisades de driftceller som var kända av polisen. Det framhölls därvidlag, att det var mycket svårt att få fram uppgifter om drift- cellerna. Akt 5:721d 1-28 löpnr 12. Emmausrörelsen har sina rötter i där prästen 1949 bildade den första gruppen. I leder rörelsen sin hi- storia då grupper bildades i , och . Verksamheten gick ut på att samla in kläder och annat som sedan med hjälp av skickades till tredje världens behövande. Det religiösa ursprunget torde dock rörelsen i ganska tidigt ha lämnat bakom sig. 1965 förenade sig två grupper från respektive som kallade sig lump- samlare, och köpte ett nedlagt glasbruk samt några bostadshus i i . Omkring 1970 hade verksamheten fått mer stad- ga och en klarare politisk och antiimperialistisk inriktning med sik- te på att bekämpa rasförtryck och kolonialism. Bland biståndsmot- tagarna kan nämnas ANC, SWAPO, och Polisario i . drivs som ett arbetskollektiv där i genomsnitt runt 30 personer arbetar. Dessutom finns filialer och försäljnings- ställen på flera orter i . Arbetet med att samla in kläder, pry- lar och möbler för försäljning har till stor del finansierats genom bidrag från SIDA. Verksamhetsåret 1993-1994 uppgick SIDA- bidraget till . I en intervju för tidningen 1985 berättade föreningens ordförande, , att nya medarbetare måste arbeta inom föreningen innan medlemskap kan beviljas. Dessutom måste nya medlemmar gå ige- nom studier i tre steg omfattande föreningens historia och målsätt- ning, marxism-leninism samt fria ämnen.