sou · GQB351 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta gäller sjukvård, omsorg, hälsovård och skola, men även sektorer där det allmänna har en viktig roll som producent – eller där den offentliga sektorn är aktör på marknaden, exempelvis i samband med upphandling och köp. Regeringen bör sätta höga mål och följa upp hur myndigheterna uppfyller dessa mål. presenterar i den här boken ett detaljerat handling- sprogram för breddtjänster. Regeringens mål och uppföljning bör base- ras på detta detaljerade program. I den heta bredbandsdebatten och i det intensiva arbetet med den "hårda" delen av IT-infrastrukturen, har sett ett behov av en bättre hantering av information. Detta för att få fram tjänster för ökad effektivitet och service. har därför uppmärksammat den "mjuka" IT-infrastrukturen som berör gemensamma tjänster och funktioner för att göra information tillgänglig. Några av genomförda aktiviteter inom området: "Hur blir en ny infostruktur motorn i e-Sverige" (SOU 2000:123) – Rapport baserad på utfrågning 2000 med fokus på ökad service och effektivitet i centrala samhällsområden. Bildandet av ett informellt nätverk, SIRNET, med fokus på samverkan och med exempel på praktiskt arbete i förvaltning och näringsliv med digital information och tjänster. "Om behovet av insatser för utvecklingen av samhällets informations- infrastruktur" (DnrITK 2001/18) – skrivelse till regeringen med övergripande rekommendationer och konkreta förslag kring utveck- lingen av mjuk infrastruktur. "Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+" – (SOU 2002:25) rapport baserad på utfrågning av ett 60-tal visionärer från 13 områden . Konferens, om IT-samhällets mjuka infrastruktur i – några exempel från Transport, Förvaltning och Hälsovård. Visioner för ett nytt skede De följande avsnitten målar upp framtids- bilder i två perspektiv. Dels den enskilde individens, dels samhällets och de större sammanhangens. Förutsättningen för visio- nerna är att det finns ett fungerande skydd för människors integritet. Breddtjänster för kvalitet och mänsklighet i vården – vision om framtidens hälsa visionen är att patienter, också ha gett upphov till en utbredd tillit avsändaren är, samt utan att ge avkall på ta del av vilken fast och mobil IT- information, samt när. Precisionen i insatser vid akuta sjukdomar och olyckor är mycket Detta tack vare den brett Tack vare brett tillgänglig information uppfattas Höga egna förkunskaper hos många patienter och annan personal kan långtidsvården som både effektivare och humanare. tack vare brett tillgänglig i kombination med brett tillgänglig patient- och de breddtjänster som Många patienter inom åldringsvården uppger en information för professionell bedömning ökar samverkar för att snabbt förse Det är framförallt breddtjänster för en hög nivå av personlig precisionen och kortar därmed väntetiden. ambulanser och annan akut distansvård som leder till känslan av att både anhöriga och vårdpersonal finns nära. och information om eventuella Sensorer i hemmet och enkelt tillgängliga speciella omständigheter eller andra hjälpmedel för information och kommunikation Breddtjänster för logistik, Bred tillgång till olika former av egenskaper hos patienten. bidrar också till brett tillgänglig information till underhållning gör att hemtjänstpersonal kan direkt nytta för både patienter och personal. bidrar till en ökande förgylla både sin egen arbetssituation och hempatienternas livskvalitet genom att tillsammans njuta av konst, musik och film. Läkare arbetar med breddtjänster för kvalitetsmätning. Genom brett tillgängliga resultat, uppföljning och uppdatering av informationen ökar kvaliteten i vården. sjukhus, kliniker, vårdcentraler Samma sak gäller för forskningsresultat och utvecklings- och andra instanser, samt Den befintliga och allmänt tillgängliga infrastrukturen medför snabb distanskonsultation – brett tillgänglig information om tjänstgörande experter i kombination gör att de allra flesta hamnar rätt med tillgången på korrekt patientinformation, ökar Vårdpersonal har tillgång till bred information och breddtjänster från början och känner en hög tillgången på snabba konsultationer av rätt expert och en för kunskapsutbyte, vilket ger stora möjligheter till kontakter tillit för kvalitet i både information ökande grad av korrekta beslut. med rätt experter vid tveksamheter och därmed ökad ansvars- känsla och motivation. Breddtjänster för ett kunskapsorienterat och innovativt näringsliv – vision om framtidens affärer Förutsättningarna för visionen är att anställda på alla nivåer i små såväl som stora företag, lokala och centrala myndigheter samt forskare på högskolor och universitet har ständig och obegränsad tillgång till säker och tillförlitlig Regionala kluster, bransch- fast och mobil IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. organisationer och andra nätverk förutsätts att näringslivet funnit effektiva former för ett kunskapsorienterat utnyttjar tillgången på informa- arbetssätt som bygger på individens kompetens. breddtjänster för lokal, nationell eller tion och breddtjänster för platsannonser och lediga platser matchas kontinuerligt, inte bara mot varandra utan Effektivare och snabbare utbyte Bred tillgång till detaljerad marknadsinforma- även mot företagens framtida behov. och nätverkande i näringslivet, tion gynnar småföretag som utnyttjar tillgången bland forskare samt entrepren- till avancerade verktyg för långsiktigt arbete örer gynnar den ekonomiska såsom strategisk planering, scenariohantering Även små företag är därför mindre beroende av enstaka experter, mindre riskkänsliga och uppnår ett jämnare Små och stora företag utnyttjar tillgänglig information i är också tillgänglig för företag, produktionsflöde och en jämnare kvalitet. breddtjänster för sina behov av myndigheter och forskare och andra aktörer i andra länder. länders brett tillgängliga information är på samma sätt en tillgång för den svenska utvecklingen. En positiv global utveckling gynnas av breddtjänster för globalt samarbete och överbryggande av barriärer samverkar och utbyter informa- av språklig, kulturell, politisk, religiös eller annan karaktär tion och kunskap med externa Fler stora företag är snabba trots sin storlek. källor för forskningsresultat och Analyserande breddtjänster som utnyttjar brett tillgängliga signaler i form av informationsfragment från anställda, myndigheter, andra företag, branschorganisa- tioner och samhället fungerar som de stora företagens nervsystem och kortar reaktionstiden. tillgänglig information om temporär produktionskapacitet, behov av specifika tjänster, och tillgång på unika lösningar som söker sina tillgänglig information kring statliga och kommunala upphandlingar problem ligger till grund för breddtjänster för ökar effektiviteten i samverkan mellan offentlig förvaltning och privat matchning, strategiskt stöd och marknadsföring Breddtjänster för administration kring skatter, tillstånd, regler, som stödjer framförallt små och medelstora företag bidrag och andra rättigheter och skyldigheter underlättas av standardiserade som i ökande grad tänker globalt. gränssnitt och breddtjänster. Breddtjänster för individen i centrum – vision om ett värdigare (arbets-) liv och enmer levande demokrati kapacitetsdata med mjukare information som personalens egna önskemål och arbetskamrater, föreningskollegor, Allt fler anställda upplever att de med olika åldersgruppers preferenser. Bred tillgång till information Detta leder till ökade möjligheter att hjälp av breddtjänster för effektiv sökning, bygger på en brett tillgänglig leder för många till minskad finna former för högre arbetsglädje, gallring och analys klarar att leva upp till infrastruktur och kan i många fall stress och ett värdigare arbetsliv. flexibilitet och motivation vilket i sin de ökade krav som kunskapsarbetet ställer. kryddas och göras ännu mer tur är viktigt för att motverka en Varje individ tar mer eget ansvar och bred meningsfulla med hjälp av människorna får mer kontroll sjunkande pensionsålder och andra informationstillgång, och nya sätt att över sin egen situation. effekter av den förändrade demografiska flexibelt och självständigt kunna arbeta individers smaker, behov och med kunskap och kontaktnätverk är inte bara nödvändiga utan centrala och naturliga i det dagliga arbetet. Tillgänglighet till information om evenemang, biljetter och underhållning i kombination med breddtjänster för samspel i olika former inom Föreningsliv, hobbyverksamhet och andra konst, musik, teater och andra kreativa fritidsaktiviteter bygger till stor del på områden förgyller tillvaron och underlättar tillgänglighet till information. för människor att ha roligt. planering, samverkan och administration gör att fler upplever en rik och mångfaldig fritid trots ökad press på det totala tidschemat. tillgänglig samhällsinformation och breddtjänster för skapandet av nya medborgarnätverk gör att människor är mer delaktiga i samhällets utveckling. Anställda som tidigare hade smala arbetsuppgifter inom Individens motivation att delta i beslut och processer som rör närområde och kommun är högre tack vare breddtjänster, som gör engagemanget roligare och mer lättillgängligt. ren produktion arbetar nu bredare, och löser dessutom problem inom planering, kvalitet, utbildning och Tillgång till bred information och breddtjänster som bistår med olika kombinationer av intern och Breddtjänster för stöd i komplexa processer extern information möjliggör denna breddning av avlastar arbetsledningen i företag och ger arbetsuppgifter utan att tappa i fackmässigt djup och anställda större potential att ta egna beslut. Breddtjänster stödjer ett effektivt individualiserat lärande – vision för framtidens lärande Oavsett tid och rum kan folk arbeta vidare med sina olika lärprocesser. Lärprocessens bredd- tjänster vet vilken information de behöver och kan själv hämta den oavsett lokal eller central lagring. Lärarnas olika roller ställer höga krav på flexibilitet i informationshanteringen. Produktionen av nya läromedel stöds av breddtjänster. Den producerande läraren får hjälp i det komplexa arbetet att framställa läromedel som uppfyller olika krav från läroplaner, pedagogik, lärprocesser, tidigare erfarenheter, aktuella trender och nyhetsflöden med mera. Eftersom samhällets information i övrigt är brett tillgänglig finns verktyg som hjälper läraren att finna och välja aktuella och relevanta exempel. Förutsättningen för visionen är att lärande, lärare och berörda myndigheter, företag och andra organisationer har ständig och obegränsad tillgång till säker och tillförlitlig IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Förutsättningen är också att lärandet och dess aktörer är organiserat så att lärandet och individen sätts i centrum. De lärandes behov av information tillgodoses av samverkande breddtjänster. Standardiserat brett tillgänglig information kombineras med den lärandes individuella profil och vid behov matas lärprocessen med ny information. Information kan söka upp annan information och föreslå ett samarbete. Breddtjänster för sortering, sökning, sammankoppling, uppdatering och annan nödvändig hantering av information och informationskällor ökar effektiviteten i lärprocessen. Den lärande kan lägga mer av sina resurser på själva lärandet och slipper ödsla tid på ostrukturerat sökande och villrådigt undrande. Med tillgång till rätt information via bra gränssnitt kan fler ta makten över sitt eget lärande. Breddtjänster som kombinerar information om formell utbildning och yrkeserfarenhet med egna utvecklingsmål bidrar till ett effektivare vardagslärande som höjer den totala kompetensen. Läraren har ett stort antal parallella relationer till de lärande. Breddtjänster utnyttjar olika informationsmängder hos de lärande, läromedel, myndigheter, processer samt hos andra lärare för att erbjuda läraren stöd i sitt arbete. Läraren får mer tid över till sin viktigaste uppgift. Planering av lärande underlättas av breddtjänster som använder brett tillgänglig information om lärprocesser, resultat, erfarenheter, enkäter och statistik från olika lärprocesser. Breddtjänsterna förser planeringsprocessens aktörer med underlag som bygger på verkligheten.Analytiker och utredare får tillgång till högkvalitativ information och kan dessutom utnyttja breddtjänster för att ytterligare analysera och sammanställa underlag. Den totala kvaliteten i lärandet ökar. Den viktiga del av lärandet som sker individ till individ kan med hjälp av både breddtjänster för att hantera gemen- samma processer och tillgång till effektiva kommunikationskanaler bli mer livligt och motiverande. Mötet mellan människor sker ständigt oberoende av tid och rum. Grupper av lärande kan dela information på ett effektivt sätt. Breddtjänster och kombinationer av olika informationskällor bidrar aktivt till gruppens lärande. Unika relationer mellan gruppens deltagare är viktiga för att bibehålla det individuella. Information om dessa relationer kan hanteras av breddtjänster för lärprocesser. Med hjälp av brett tillgänglig resultatinformation och breddtjänster för jämförelser och utvärdering kan såväl lärare, elever som läromedelsutvecklare anpassa sitt arbete och höja lärandets kvalitet. Återkopplingen till både egna och andras tidigare resultat samt kunskapen om hur olika detaljer i lärprocessen påverkar utfallet är viktiga inslag för att hålla ett kunskapssamhälle konkurrens- kraftigt. Visionerna – gemensamma drag Som visionerna och situationsbeskrivningarna visar kan användningen av digitala tjänster få konkreta effekter inom många områden. Exemplen gäller sådant som har betydelse i många människors dagliga liv – på jobbet, i hemmet och . De kan spara tid och pengar, ge sinnesfrid och ökat handlingsutrymme samt valfrihet – kort sagt öka människors välfärd. De innebär också nya risker i form av till exempel hantering av personuppgifter, skydd av rättigheter och beroenden mel- lan olika hanteringar av information. Visionerna visar hur vi kan handskas med möjligheter och risker, hur vi kan välja en framtid med tekniken som verktyg, inte vad tekniken i sig själv kan medföra. Även om beskrivningarna är starkt förenklade har de en kärna av praktisk realism som gör det möjligt att skissera hur de skulle kunna förverkligas och därmed påverka den praktiska politiken. Trots att visionerna gäller olika typer av behov och olika samhällsom- råden, finns det flera gemensamma drag i vad som krävs för att de ska förverkligas. -Avstamp från en hög tekniknivå. Samtliga exempel utgår från att det finns ett kraftfullt bredband och en bred datorisering av de aktuella verksamheterna. Exemplen beskri- ver ett "naturligt nästa steg" mot de nya tjänster som ofta varit ett skäl till datoriseringen, men varit utom räckhåll. Alla exemplen förutsätter att enskilda, företag och organisationer litar på att deras integritet inte kränks, att de känner förtroende att den infor- mation de drar nytta av är tillförlitlig och att identiteten hos den de samverkar med är den uppgivna. Utan sådan tillit blir det svårt eller till och med omöjligt att utveckla breddtjänster. Det är kombinationen av möjligheter och tillit som ska bära utvecklingen framåt. -Umgänge, samarbete och samverkan mellan människor i allmänhet. En mycket stor del av IT-användningen handlar om enskilda som utan någon organisatorisk ram umgås och samverkar med varandra på olika sätt – i nöjen och spel, och i olika slags gemenskaper och så vidare. Tillgången till bred information skapar oändliga möjligheter, varför samspelet mellan enskilda individer kommer att ställa mycket stora krav på bandbredd. -Nya sätt att samarbeta i och mellan företag och organisationer. Organisationer och företag kan internt och gentemot andra samverka på ett effektivare sätt genom att informationssystemen kan "tala" med varandra och att relevant information gjorts tillgänglig. -Resultat för medborgaren eller företaget i centrum. Detta handlar om att kunna leverera en tjänst snabbare, om att minska tidsinsatsen och transaktionskostnaden för kunder, företag och medborgare, samt att öka överblicken över en marknad eller ett ämnesområde. Detta bland annat för att ge bättre beslutsunderlag inför en åtgärd eller ett köp. Värdemätaren ska sökas i den faktiska nyttan för användaren, inte i användningen av ny teknik som sådan. -Ökad självständighet i arbetssituationerna. Ett utmärkande drag för exemplen är att människor på alla nivåer är bättre informerade, och att de därför med ökad självständighet kan samverka med andra. Deras beslut grundas på egen kompetens och på tillgång till information, fakta, policys med mera. De blir mer flexibla i förhållande till kunder eller vårdtagare och samspelar i en öppnare anda inom företaget eller myndigheten med stöd av teknik och bättre informationsunderlag. De har kontakt och informations- utbyte med anställda på andra företag och myndigheter. Allt detta utan att deras agerande bottnar i detaljerade befattningsbeskrivningar eller order av arbetsledare och chefer. De tar sina beslut utifrån gedi- gen kunskap och förmåga att söka, kritiskt granska och hantera stora datamängder – de besitter breddkompetens. -En bredare och mer sammanhållen informationsplattform. Exemplen visar att man måste utnyttja befintliga "informationsöar" och knyta samman och komplettera dessa med ny digitaliserad information till ett bredare "informationslandskap" för nya tjänster. Tydligast framträder detta i exemplen från vårdsektorn, med dess många specialiteter, vårdenheter och huvudmän. Men samma bild finns även inom till exempel offentlig förvaltning, där kraven på samarbete mellan väl avgränsade verksamheter ökar. Den sammanhållna informationsplattformen har krävt målinriktade och resurskrävande insatser. Befintliga informationskällors kvalitet har inventerats och dess möjligheter att samverka med andra källor har utretts. Ny information följer grundläggande enhetliga terminologier och begreppsstandarder. -Insatser för enhetlig informationsstruktur och terminologi nödvändig. De nämnda exemplen förutsätter i de flesta fall ett aktivt stan- dardiserings- och terminologiarbete i syfte att få befintliga och nya informationskällor (databaser och register) att tala "samma språk", det vill säga använda samma begrepp, identitetsbeteckningar och beskrivningssätt för det som är registrerat (dokument, varor, tjän- ster, personer med mera). -Enkla katalogtjänster öppnar för mer avancerade tjänster. Med ett unikt artikelnummer, beteckning för ett ledigförklarat jobb eller en lista över en viss kategori tjänsteleverantörer kan man skapa kataloger för enkla sökningar. Dessa kan sedan utvecklas alltmer, dels genom att beskrivningarna av varje "objekt" i katalogen utökas med fler detaljer, dels genom att information om objekten kan hämtas från angränsande källor. Ju mer detaljerat ett ledigt jobb eller en sökandes kvalifikationer beskrivs, desto precisare kan en sökning bli. Om beskrivningen av en vara knyts till ett annat register som innehåller testresultat eller miljöklassningar kan beslutsunderlaget bli avsevärt bättre för en potentiell köpare. Att etablera katalog- tjänster är därför ett viktigt steg i utvecklingen. -Samarbete vid uppbyggnad av grundplattformar – en ömsesidig fördel. Både i exemplen från vården och olika marknader framstår samarbete kring de grundläggande informations- och tjänsteplattformarna (till exempel kataloger) som fördelaktigt för de flesta aktörer. är erfarenheter från samverkan vid uppbyggnaden av dagens teknik plattformar direkt tillämpliga även i den nya informations- och tjänste- miljön. Detta är lätt att se ifråga om produktions- eller ärendekedjor över organisationsgränser, men också i exemplen från olika marknads- situationer. I de senare fallen bidrar informationen till ökad konkurrens vad gäller mer utvecklade tjänster. Hur blir visionerna verklighet? är övertygad om att delar av breddtjänsterna kommer av sig själv. Både inom förvaltningen och på marknaden pågår redan ett utvecklingsarbete. För att nå fram snabbare behöver dock ytterligare insatser göras. Om inte informationen finns tillgänglig kan inte breddtjänsterna utvecklas fullt ut. Flera inslag i utvecklingen mot breddtjänster kräver gemensam- ma insatser. Ett enkelt sätt att belysa vägen från vision till verklighet är att "räkna baklänges", från de mål som ställs upp, tillbaka till de åtgärder som krävs för att visionerna ska kunna uppfyllas. Detta kan exempelvis göras med utgångspunkt i de beskrivna visionerna inom vårdområdet. För att "vårdorganisationen ska bli en professio- nell researrangör" måste en rad nya förutsätt- ningar uppfyllas, inte minst vad gäller informationsutbytet längs resvägen. hör strukturerade och standardisera- vanta vårddokument och provresultat, lik- som beställningar eller besked om som möjligt av beställningar, färdmedde- landen och besked kunna behandlas auto- matiskt, så att exempelvis tidsbeställningar hanteras i en schemarutin och provsvar jämförs och presenteras grafiskt, tillsammans med tidigare prover för att spara tid och under- lätta beslut. -ett kommunikationssystem och bakomliggande teknik som kan hantera de olika meddelandetyperna och dokumenten, -överenskomna format, standards och språkbruk för olika meddelan- den och besked, -möjlighet att välja ut, förmedla och uppdatera information och andra data på ett överenskommet sätt samt, -informationssäkerhet och informationskvalitet som ger trygghet och tillit för nya tjänster. En obruten vårdkedja måste stödjas av ett "oavbrutet" stödsystem. I första hand måste en sammanfattande bild över hela informa- tionssystemet skapas. Detta för att utröna vilka investeringar som behö- ver göras, bland annat i databaser. Likaså måste säkerhetskraven analy- seras, liksom vilka förändringar som krävs i dagens rutiner. Man måste även komma överens om vem som ska göra vad och vem som ska finansiera förändringarna i journalsystemen. Då visionerna fordrar stora och långsiktiga förändringar måste utvecklingen ske stegvis och vägledas av vilka insatser som ger snabb och bra nytta. Prioriteringarna bör göras utifrån vilka slutresultat som är viktigast. Men för att detta inte ska äventyra "arkitekturen" i det nya som byggs måste tillräckliga och tillförlitliga byggnadsritningar finnas för helheten. Endast då kan eventuella utvikningar och omkastningar utformas så att de passar in i strukturen och för arbetet framåt. Standardisering – en utmaning Vad gäller informationsstandardisering och terminologiarbete är det viktigt att inte låta det bästa bli det godas fiende. Krav på en total stan- dardisering av begrepp och termer innan ett nytt system eller en tjänst sjösätts kan resultera i orimligt långa förhandlingar, i värsta fall olösliga konflikter och uteblivna utvecklingsresultat. Därför gäller det att vara praktisk, att ägna tid åt det mest angelägna och planera för hur kvarvarande olikheter ska kunna åtgärdas i ett sena- re skede. För att snabbare få fram fungerande och resultatgivande lösningar kan till exempel sammanknytningen av information ske med hjälp av tem- porära anpassningar, översättningstabeller och "adapters", vilka senare kan ersättas med mer effektiva och stabila lösningar. För att snabbare ge marknadsöverblick kan sålunda FN:s varukod tillsvidare kombineras med branschkoder på de e-handelsmarknader där respektive bran- schkod tillämpas. I ett senare skede kan varukoderna måhända ersätta några av bran- schkoderna. På samma sätt kan snabbfixar för tjänsteutformningen göras med hjälp av tillfälliga lösningar, vilka på samma sätt senare kan ersättas av mer integrerade lösningar. Misstag att lära av Flera olika organisationer och vårdenheter har var för sig och med olika ansatser tagit sig an uppgiften att skapa breddtjänster. Insatserna inom vården, liksom motsva- rande arbete inom andra sektorer, är dessvärre i regel för små, för splittrade, bristfälligt systematiserade Från område till område kan man finna exempel på att standardiseringsinitia- tiv och terminologiprojekt misslyckats eller dragit ut .