sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är inte lämpligt att vi i utredningsarbetet i detalj anger hur utbudet av länkar på SverigeDirekt ska avgränsas i fortsättningen. Vilket organ som i det enskilda fallet ska ha sin länk på Sverige- Direkt måste överlåtas åt den organisation som ska ansvara för SverigeDirekt att avgöra. Utgångspunkten är ändå som nämnts att informationen som nås från SverigeDirekt ska ha offentligt ursprung. Den närmare principen bör enligt vår mening vara att SverigeDirekt ska länka till alla sådana organ som medborgare eller företag är beroende av för att kunna ta tillvara sina rättigheter och uppfylla sina skyldigheter i förhållandet mellan det allmänna och den enskilde. Denna princip gör det möjligt att även länka till sam- hällsinformation som lämnas av företag som på uppdrag av stat, kommun eller landsting svarar för offentlig verksamhet. SverigeDirekt ska även i fortsättningen vara en ingång såväl till kommuner och landsting som till de statliga myndigheterna. Bland all offentlig information tillhör den kommunala och landstings- kommunala informationen den mest eftersökta. En undersökning som genomfördes av företaget för Svenska Kom- munförbundets räkning visade att av alla vuxna svenskar hade använt Internet under den senaste månaden och att av dem Inriktningen av verksamheten inom SverigeDirekt hade besökt sin kommuns webbplats under den senaste månaden. Kommunernas webbplatser var den kategori inom den offentliga sektorn som var mest välbesökt. Därefter kom Arbetsförmed- lingen/webbplats, som hade besökts av av Internetanvändarna. I Statskontorets lägesrapport Utveckling av 24-timmarsmyndigheter redo- visas en undersökning av den svenska befolkningens besök på Internet . Av den del av befolkningen som använde Internet, totalt 4,5 miljoner personer, besökte någon statlig myndighet, någon webbplats och någon webbplats bland landstingen (källa: MMXI). Utöver länkar till den svenska offentliga sektorn bör - Direkt också länka till de viktigaste internationella organisa- tionerna som är medlem i, däribland EU och . 4.3Utveckling av annat stöd för den elektroniska samhällsservicen Mot den bakgrund som vi har tecknat bedömer vi att verksamheten inom SverigeDirekt bör utvecklas och breddas för att verkligen kunna vara den resurs för medborgarmötet som syftet är. Utifrån ett medborgarperspektiv är det en given utgångspunkt att verk- samheten inom SverigeDirekt måste utformas så att den bidrar till att öka tillgängligheten till det offentliga för alla – inte bara för dem som har tillgång till Internetuppkoppling. Vi drar slut- satsen att verksamheten utöver portalen SverigeDirekt bör kompletteras med en funktion för att besvara vägvisningsfrågor per telefon, e-post, brev och telefax. På så sätt tillgodoses dessutom i högre utsträckning informationssvaga gruppers behov. Att göra den vägvisning som SverigeDirekt lämnar tillgänglig även per telefon och e-post innebär inte bara att tillgängligheten till vägvisningstjänsten ökar utan medför också att man får en ständig kvalitetskontroll av den elektroniska informationen. Genom de frågor som medborgare och företag ställer bedömer vi att man kan få kontinuerlig och större kunskap om vilken information med- borgare och företag efterfrågar, vad som saknas i det offentliga informationsutbudet och vad som är oklart. Detta steg, att gå från information till kommunikation, ökar väsentligt nyttan av tjänsten. Inriktningen av verksamheten inom SverigeDirekt Under utredningsarbetets gång har det vidare stått allt klarare för oss att verksamheten inom SverigeDirekt behöver utvecklas också på ett annat plan. Ett effektivt elektroniskt medborgarmöte ställer krav inte bara på informationspublicering och informa- tionsförmedling utan också på en anpassning av den bakom- liggande informationsstrukturen till de nya informations- och kommunikationskanalerna. De krav som ställs gäller t.ex. märkning av information och andra sätt att underlätta sökning i stora informationsmängder. Det kan också gälla utveckling av gemen- samma kvalitetskriterier för elektronisk information. Inom SverigeDirekt bedrivs viss seminarieverksamhet m.m. gentemot informationsproducenterna för att sprida kunskap och erfarenheter om hur webbinformationen kan utvecklas. Denna verksamhet behöver dock utvidgas. Informationsansvariga i den offentliga sektorn efterfrågar ett forum – eller en resurs – som kan ge stöd och ledning med att utveckla informationsstrukturerna. Något sådant forum finns inte vilket skapar en risk för att halkar efter när det gäller fortsatt utveckling av den elektroniska samhällsservicen. En logisk följd är därför att nu ge verksamheten inom SverigeDirekt ett utökat ansvar för den elektroniska samhällsinformationen, ett ansvar som alltså sträcker sig längre än att tillhandahålla en väg- visningstjänst. Vi återkommer i avsnitt 19 till hur uppgifterna för verksamheten inom SverigeDirekt närmare bör utformas. När vi i betänkandet talar om verksamheten inom SverigeDirekt avser vi inte bara portalen SverigeDirekt utan också det övriga arbete som bedrivs och bör bedrivas av SverigeDirekt. 5SverigeDirekts roll och samordningen med annan elektronisk samhällsinformation Vårt förslag: Portalen SverigeDirekt ska vara en gemensam och officiell ingång till hela det offentliga på Internet. Det elektroniska tjänsteutbudet ska vara fristående från och decentraliserat i förhållande till SverigeDirekt men ha sitt själv- klara stöd i verksamheten inom SverigeDirekt. Enligt direktiven ska vi föreslå vilken roll SverigeDirekt bör ha i förhållande till olika databaser med information om det offentliga . Vi ska bl.a. överväga vilka behov av samordning och vilka rationaliseringsmöjligheter som finns mellan verksamheten inom SverigeDirekt och annan närliggande IT-baserad samhälls- information. Särskilt ska vi överväga samordning mellan verksam- heten inom SverigeDirekt, Samhällsguiden och rättsinformations- systemet. Som utgångspunkt för våra överväganden ska vi också kartlägga vilka andra informationssystem med söktjänster som finns när det gäller information om det offentliga och som har en verksamhet eller inriktning som liknar eller angränsar till den verksamhet som bedrivs inom SverigeDirekt. Utgångspunkten för våra överväganden bör enligt direktiven vara dels intresset av en tydlig och användaranpassad struktur på samhällsinformationen med så goda sökmöjligheter som möjligt, dels att insatta resurser används så effektivt som möjligt. SverigeDirekts roll och samordningen med annan elektronisk samhällsinformation 5.2Portalen SverigeDirekts roll i förhållande till andra informationstjänster Portalen SverigeDirekt ska enligt vår mening fortsätta vara en gemensam och officiell ingång – en vägvisare – till hela det offent- liga på Internet. Denna uppgift ger SverigeDirekt en sär- ställning i förhållande till alla andra informationstjänster, eftersom ingen annan svensk offentlig webbtjänst har ett så vittomfattande uppdrag. Vi tror inte på en modell där all offentlig grundinformation centraliseras och tillhandahålls genom en central tjänst. Vi förordar i stället en decentraliserad struktur på den elektroniska samhälls- informationen. Som vi har pekat på tidigare vilar ansvaret för att förse medborgare och företag med information i första hand på de olika myndigheterna, var och en inom sitt verksamhetsområde. I det rika och varierande portal- och tjänsteutbudet ser vi däremot ett behov av en central vägvisningsfunktion som ger överblick samt genom länkar och söksystem underlättar för medborgare och företag att hitta den information de söker i det offentliga informa- tionsutbudet – helt enkelt en elektronisk plats i det offentliga som har en överblick över andra offentliga webbtjänster och den utveckling som sker där. Portalen SverigeDirekt har i viss mån denna funktion . Med hänsyn till det allt mer föränderliga portalutbudet bör SverigeDirekts roll som över- gripande portal förstärkas. 5.3Våra närmare överväganden av samordning mellan SverigeDirekt och andra närliggande informationstjänster Med direktivens utformning har det varit naturligt att i särskilda avsnitt överväga samordning med Samhällsguiden och rätts- informationssystemet. Som direktiven anger tar vi upp såväl sam- ordning i utvecklings- och driftsfrågor som organisatorisk samord- ning. Analysen av Samhällsguiden finns i avsnitt 6 och av rätts- informationssystemet i avsnitt 7. Vi har också valt att ägna samordningsförutsättningarna med Företagarguiden fördjupade överväganden. Skälet till detta är att riktlinjerna för Företagarguiden är påfallande lika de riktlinjer som gäller för portalen SverigeDirekt, endast med den skillnaden att SverigeDirekts roll och samordningen med annan elektronisk samhällsinformation Företagarguiden bara riktar sig till företag. På ett principiellt plan framstår Företagarguiden därför som en delmängd av portalen SverigeDirekt. Övervägandena kring Företagarguiden finns i avsnitt 8. I avsnitt 9 överväger vi samordning med geografiskt avgränsade portaler, s.k. regionala portaler. Slutligen överväger vi samordning med Öppna – en kampanj under – vars syfte är att verka för en öppen och tillgänglig samhällsinformation och därmed angränsande till det utredningsarbete vi bedrivit. Dessa överväganden finns i avsnitt 10. 5.4Kartläggning av andra informationssystem Som direktiven anger har vi också kartlagt andra liknande elektro- niska informationssystem med information om det offentliga . Kartläggningen redovisas i sin helhet i en särskild bilaga till betänkandet, bilaga 4. Som vi konstaterat ovan är det vår bedömning att samhälls- informationen bör bibehålla en i allt väsentligt decentraliserad struktur. Det leder till att vi inte ser några fördelar med att integrera ämnesmässigt och målgruppsmässigt smala, dvs. speciali- serade, tjänster med portalen SverigeDirekt. För att samordning med SverigeDirekt ska bli aktuell bör det krävas att tjänsten har en uttalad vägvisningsroll i förhållande till ett brett utbud av informa- tion från offentliga – men inte privata – informationsproducenter. Samordning bör alltså inte aktualiseras i fråga om sådana informa- tionstjänster i kartläggningen som omfattar en mycket liten del av samhällsområdet eller vänder sig till en mycket begränsad del av befolkningen. I dessa fall är det i regel fråga om en tjänst som en statlig myndighet tillhandahåller och således en del av myndig- hetens ordinarie informationsansvar. Studera.nu, som ingår i kart- läggningen, vänder sig t.ex. i och för sig till en relativt stor och informationssökande del av befolkningen men avser en mycket begränsad del av samhällsinformationen. I huvudsak samma bedömning gör vi vad gäller Safari, Skoldatanätet, Svenska statistik- nätet och Svenskt Medicinskt Fönster. Även har liknande karaktär eftersom denna webbplats är forum för ett specifikt politikområde, nämligen demokratipolitiken. När det gäller andra informationstjänster i kartläggningen är samordning olämplig av den anledningen att de innehåller infor- SverigeDirekts roll och samordningen med annan elektronisk samhällsinformation mation som inte har sitt ursprung i offentlig sektor och därmed faller utanför arbetet inom SverigeDirekt. Ämnesportalerna Kulturnät , Svenska miljönätet och Ungdomskanalen är ingångar till information inom sitt ämnesområde oavsett huvud- mannaskap och befinner sig således delvis utanför det offentliga informationsområdet. I samtliga nu redovisade fall innebär den decentraliserade infor- mationsstrukturen att varken driftsmässig eller organisatorisk sam- ordning är lämplig. Däremot är det angeläget att dessa tjänster, liksom andra tjänster som inte kommer i fråga för organisatorisk samordning, får möjlighet att utnyttja det stöd, det erfarenhets- utbyte och den samverkan i övergripande frågor kring den elektro- niska samhällsinformationen som verksamheten inom Sverige- Direkt bör kunna bli ett nytt forum för. Denna form av samverkan som bygger på att informationsproducenterna hos verksamheten inom SverigeDirekt kan hitta väl fungerande portallösningar är i de allra flesta fall just den samverkan som behövs för att främja användaranpassad samhällsinformation och en effektiv resurs- användning. T.ex. använder tre portaler SverigeDirekts sökmotor. Verksamheten bör på detta sätt vara det självklara stödet för de andra elektroniska informationstjänsterna. Tre portaler i vår kartläggning är speciella, var och en på sitt sätt, och olika former av samarbete bör vara aktuella med verksamheten inom SverigeDirekt. Myndigheter.nu utvecklas inte vidare sedan det offentliga stödet upphörde . Till stor del finns samma uppgifter i dagens SverigeDirekt, som också föreslagit att SverigeDirekt bör överta och förvalta databasen som ligger till grund för myndig- heter.nu. Svesök är en söktjänst och länkkatalog för svenska webbresurser på Internet. Katalogen ska fungera som en nationalbibliografi över den svenska delen av Internet och som ett redskap för att katalogi- sera webbplatser och webbsidor. Syftet är således ett annat än att vara en nationell vägvisare till samhällsinformation. Samarbete mellan och SverigeDirekt sker genom att SverigeDirekts nya sökfunktion är ett utsnitt av det offentliga webbplatser ur den stora nationella databasen. Virtual är officiella webbplats för information om för utländska målgrupper. På portalen finns informa- tion om på engelska. ansvarar för portalen. Ett utökat samarbete mellan SverigeDirekt och Virtual SverigeDirekts roll och samordningen med annan elektronisk samhällsinformation bör vara fruktbart och bör utvecklas, en samordning organisatoriskt bedömer vi dock inte vara aktuellt . Vårt förslag: SverigeDirekt och Samhällsguiden ska samordnas med varandra. Samhällsguiden ska härefter inte finnas kvar som en fristående tjänst med egen huvudman. Vår bedömning: Staten bör inte finansiera flera informations- tjänster med samma syfte och fokus. Samhällsguiden tillkom på initiativ av . I en skrivelse till regeringen konstaterade utredningen att samhällets ansvar för att hålla medborgarna informerade om vilka regler som gäller, vart man ska vända sig i olika frågor och hur man går tillväga i olika sammanhang hade blivit allt större. Utred- ningen bedömde därför att det fanns ett behov av en samlad infor- mation om de vanligaste frågorna inom offentlig sektor som med- borgarna ställs inför, och lämnade förslag om en medborgar- handbok. I skrivelsen framhölls att behovet av praktisk informa- tion som är både enkel och lättillgänglig måste tillgodoses och att informationen skulle vara avsedd för såväl enskilda medborgare som personer som behövde den i sitt arbete. Efter bemyndigande av regeringen tillsattes en arbetsgrupp för att framställa den föreslagna publikationen. Den första upplagan av utkom . utkom publikationen i princip och har den utkommit . utkom den 13:e omarbetade upplagan av Samhällsguiden. Samhällsguiden har funnits på Internet . För produktionen av Samhällsguiden har avtal träffats mellan och . skriftliga avtalet är och innebär bl.a. att Samhällsguiden ska produceras av en redaktör placerad vid förvalt- ningskontor, att ska tillhandahålla det fakta- underlag som krävs för Samhällsguiden och att ska upp- låta utrymme för publicering av Samhällsguiden på sin webbplats. Det avtalet gällde t.o.m. . Det praktiska arbetet med Samhällsguiden har utförts och utförs fortfarande av redaktören. Det gäller såväl det redaktionella arbetet som den s.k. SGML-märkningen av informationstexterna. Både det tidigare skriftliga avtalet mellan och och den överenskommelse som gäller mellan och nuva- rande , innebär att båda parterna bidrar till finansieringen av Samhällsguiden. Redaktören för är anställd av . Vid en grov uppskattning bedömer hon att hon ägnar ungefär mot- svarande en halvtidstjänst – utspridd över året – åt arbetet med Samhällsguiden. Kostnaderna för produktionen av Samhällsguiden uppskattas enligt och Riksdags- förvaltningen till . ersätter med för produktionen av Samhällsguiden. har till förlaget upplåtit rätt att ge ut Samhällsguiden i tryckt form. Samhällsguiden trycks och distribueras av förlaget. Efter tidigare översynsarbete av samhällsinformationen inrättade civilministern en arbetsgrupp för att dels uppdatera Samhällsguiden, dels utveckla den som bok och databas. I direk- tiven till arbetsgruppen uttalades att arbetsgruppen skulle ha ett nära samarbete med Toppledarforums projekt som syftade till att samordna stödet för den offentliga sektorn när det gäller spridning av samhällsinformation via Internet. Samhällsguidens problemorienterade struktur skulle kunna fungera som en övergripande sökväg in i myndigheternas och kom- munernas informationsdatabaser. Vidare uttalades att länkar kunde finnas från Samhällsguidens databas till de webbplatser med ytter- ligare information som myndigheterna lagt upp på Internet. överlämnade arbetsgruppen sin rapport Den digitala dialogen – utveckling av Samhällsguiden (Ds 1997:12). Arbetsgruppen såg möjligheter till utveckling av Samhällsguiden. I rapporten uttalade arbetsgruppen bl.a. att med hjälp av olika sök- system där olika texter från Samhällsguiden kunde fungera som förklaringar, skulle hela informationssystemet kunna fungera som en samhällsguide. 6.4Utformningen av Samhällsguiden på Internet Samhällsguiden är på Internet – liksom i den tryckta upplagan – uppdelad i 33 olika kapitel som behandlar olika ämnesområden i samhällslivet. Samhällsguiden är inte avgränsad enbart till informa- tion om den offentliga sektorn, utan redaktörens ambition är att hänvisa till information med korrekt och bra innehåll som kan vara till hjälp för medborgarna. Kapitlen är indelade i underavdelningar med drygt 2 000 inledande texter till olika samhällsföreteelser. I det avslutande kapitlet finns det studiefrågor om de ämnesområden som behandlats i tidigare kapitel. Utöver den information som lämnas under varje rubrik finns vid flertalet av ämnesområdena länkar till lagtext eller till det eller de organ som kan förväntas lämna mer upplysningar i ämnet. Illustrationen livscirkeln, som finns på webbplatsen, symboli- serar ett tiotal livssituationer från vaggan till graven, bl.a. födsel, skola och arbeta. Från respektive illustration är det möjligt att klicka sig fram till den eller de informationstexter som beskriver den aktuella situationen. Utöver ämneskatalogen finns det ett alfabetiskt register med indexord, från vilket det är möjligt att söka. Det finns också en möjlighet till fritextsökning på Samhälls- guidens egna sidor. Det sker dock inte någon sökning på de webb- platser som Samhällsguiden länkar till. På den webbaserade Samhällsguidens förstasida finns det länkar till kommuner, myndigheter och vissa databaser. Informationstjänsterna SverigeDirekt och Samhällsguiden inne- håller på flera områden likartad information. Till stora delar är ambitionen med de båda webbaserade informationstjänsterna densamma, nämligen att hänvisa den informationssökande till den eller de webbplatser där den sökta informationen finns. Båda informationstjänsterna finansieras med allmänna medel. Som en utgångspunkt bör gälla att det allmänna inte ska bekosta flera olika informationstjänster med samma eller liknande innehåll. Man kan dessutom anta att trovärdigheten blir större om ingångarna till den offentliga samhällsinformationen koncentreras till en informations- tjänst än om det allmänna tillhandahåller flera parallella tjänster. Det är därför i och för sig klart att samordning kan och bör ske. Det är vår uppfattning att möjligheten att söka information utifrån en livssituation eller ett visst problemområde bör lyftas fram i en framtida SverigeDirekt-tjänst. SverigeDirekt har i princip fungerat som en länksamling. Samhällsguiden har en sådan problemorienterad struktur som i huvudsak saknas på SverigeDirekt. Samhällsguidens problemorienterade struktur kan enligt vår mening fungera som en av flera alternativa sökvägar till myndigheternas, kommunernas och landstingens webbplatser. En sådan ordning föreslogs av arbetsgrupp men har ännu inte blivit verklighet. Den bör nu genomföras. Vi gör bedömningen att SverigeDirekt inte ska producera mer egen information än vad som är nödvändigt för att den informa- tionssökande ska kunna orientera sig fram till rätt informations- källa. Bedömningen att SverigeDirekt ska producera så lite egen information som möjligt sammanhänger med vår uppfattning om vad som bör ingå i det allmännas åtagande när det gäller att till- handahålla information åt medborgare och företag. Vi anser att det allmänna tar på sig ett allt för stort centralt ansvar genom att i Samhällsguiden tillhandahålla ett så omfattande redaktionellt material som Samhällsguiden erbjuder. finns redan en stor mängd offentlig information tillgänglig på Internet genom de olika webbtjänster som myndigheter, kommuner och landsting till- handahåller inom sina respektive verksamhetsområden. Förutsätt- ningarna är goda – och betydligt bättre än när den elektro- niska versionen av Samhällsguiden skapades – att förse medborgare och företag med sökt information genom att vägleda dem till rätt adress på Internet. Uppgiften för en central informationstjänst bör därför i betydligt högre grad kunna begränsas till att lotsa med- borgare och företag till rätt samhällsorgan. På så sätt utnyttjas resurserna också mest effektivt. Enligt vår uppfattning kan ambitionen med en framtida problemorienterad sökstruktur inte vara att täcka in varje situation som medborgare och företag ställs inför. Samhällsguiden har ett så stort antal ämnesområden att överskådligheten i någon mån försämras. Genom att i stället begränsa såväl omfatt- ningen av ämnesområden som det redaktionella materialet något bedömer vi att det blir möjligt att hålla informationstjänsten med tillhörande länkar ständigt aktuell, något som måste krävas av en portal med den roll som SverigeDirekt även fortsättningsvis föreslås ha. Resultatet ska vara en kommenterad vägvisare med korta, effektiva och faktaorienterade förklarande texter. Hur den problemorienterade sökvägen närmare bör utformas i praktiken och i vilken takt den bör byggas ut måste överlåtas åt den blivande organisationen för SverigeDirekt-tjänsten att avgöra. Här kan nämnas att en liknande utveckling av nationella portaler nu sker i många länder som led i satsningar på e-förvaltning. Vårt förslag till samordning innebär således för Samhällsguidens del att den inte längre ska finnas kvar som en fristående produkt. Däremot ska dess struktur tas till vara i den framtida Sverige- Direkt-tjänsten genom att den nuvarande elektroniska uppbygg- naden förs över till SverigeDirekt. ges Samhällsguiden också ut i en tryckt version. I finns motsvarigheten, Samfundsnögeln, numera bara i elektronisk form. I bedömde man att den tryckta versionen inte längre efterfrågades i tillräcklig utsträckning för att motivera att den skulle ges ut i tryckt version. Vi menar att det bör överlåtas åt den framtida verksamheten att avgöra i vilka medier dess vägvisningstjänst ska tillhandahållas. Utöver Samhällsguiden finns för övrigt ytterligare en offentlig publikation som beskriver det svenska samhället. ger ut – en pocket- guide som är en introduktion till för invandrade. Hur sam- verkan med denna skulle kunna ske belyses i avsnitt 12.6. Vårt förslag: Rättsinformationssystemet ska samordnas organisatoriskt med verksamheten inom SverigeDirekt. Vår bedömning: Portalen SverigeDirekt och rättsinformations- systemets portal Lagrummet bör inte integreras innehålls- mässigt utan drivas som två separata tjänster. I skrivelsen 1998/99:17 presenterade regeringen sin syn på ett nytt offentligt rättsinformationssystem. Av skrivelsen framgår samman- fattningsvis att regeringen anser att staten ska svara för en konti- nuerlig grundservice på rättsinformationens område med hjälp av informationsteknik. Servicen ska rikta sig till såväl allmänheten som den offentliga sektorn.