sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Betänkandets förslag till nya bestämmelser om undantag för skatteplikt för viss omsättning kombinerat med undantaget för beskattning av små företag enligt 9d kap. medför troligen att stor del av de ideella föreningarna ändå undgår förändringar. Många ideella föreningar har lagt skattepliktiga verksamheter i bolag för att på så sätt erhålla avdragsrätt och undvika den rådande osäkerheten om när en mervärdesskattpliktig intäkt kan anses hänförlig till samma förvärvskälla och vidare undgå beskattning genom att intäkten är av föreningens totala intäkter. När det gäller förslagen om ideella föreningar noterar vi att de leder till en del negativa administrativa konsekvenser för föreningarna, emellertid bedömer vi att det är svårt att undvika dessa effekter med hänsyn till EG:s direktiv. Nödvändigheten av svenska lagändringar? De förslag som utredningen presenterar i betänkandet baserar sig på det EG:-s sjätte momsdirektiv (i fortsättningen benämnt momsdirektivet eller direktivet). De undantag från beskattning som anges i direktivet har varit oförändrade . Direktivet kan sägas ha som grundläggande syfte att skapa identiska regler i samtliga medlemsstater i EU. Senaste utökning och ändringar av direktivet genomfördes , då det dessutom beslutades om en övergångsordning i avvaktan på det slutliga momssystemet. Den gäller fortfarande. Det kan konstateras – inte minst av utifrån beskrivningen i betänkandet - att det är en lång väg att vandra innan det slutliga systemet med ett gemensamt mervärdesskattesystem uppnås. Den processen lär dessutom knappast påskyndas av det stora antal nya medlemsstater som tillkommer . Vi kan på goda grunder anta att dessa nya medlemmar tvingas vidta en mängd åtgärder på mervärdesskattens område innan deras interna lagstiftningar på momsområdet kan anses vara konforma med momsdirektivet, och att denna process kommer att ta avsevärd tid. Med detta som utgångspunkt torde brådskan för att genomföra regeländringar för att uppnå den långsiktiga konformiteten inte vara alltför akut, enligt RF:s uppfattning. har varit medlem i EU med nuvarande regelverk för ifrågavarande områden och verksamheter utan att något annat – såvitt RF känner till – drabbat än att staten vid ett enskilt tillfälle gjorts skadeståndsskyldig gentemot ett s.k. golfaktiebolag genom dom i (, mål nr C-150/99). Eventuellt skulle kunna drabbas av ekonomiska sanktioner från () genom att inte vidta de nödvändiga lagändringsåtgärderna för att uppnå konformiteten med direktivet. Kommissionen kan nämligen väcka s.k. fördragsbrottstalan mot . Mot att så i realiteten sker på kort sikt talar dock bl a att har varit medlem i EU med nuvarande regler i tillämpning utan att Kommissionen vidtagit några åtgärder. Inte heller har detta skett gentemot som har motsvarande regelverk som . Dessutom kan man av utredningens egna kartläggningar och uppfattningar dra slutsatsen att andra medlemsstater – framförallt bland de ursprungliga – synes ha regelverk som på väsentliga punkter avviker från direktivets eftersträvade konformitet. Som exempel kan nämnas regelverk som i vart fall enligt utredningens beskrivning i bilaga 4 i mångt och mycket kan anses likna . Det innehåller ett undantag från beskattning för de organisationer som uppfyller kraven på att betraktas som s k ONLUS. Detta är såvitt RF kan förstå inget annat än en undantagsregel som är lika subjektbaserad som nuvarande undantag i 4 kap. 8 § MvL från beskattning för vissa Utifrån detta konstaterande ställer sig RF frågan varför inte skulle kunna bibehålla nuvarande regelverk, när bl a som en av de ursprungliga medlemsstater – som faktiskt varit med och arbetat fram och beslutat om det sjätte momsdirektivet – anser sig kunna tolka direktivets krav utifrån inhemska syften och målsättningar. Motsvarande synsätt kan säkerligen göras gällande mot såväl andra ursprungliga som nytillkomna medlemsstater i EU. RF konstaterar att utredningen inte bifogat sin enkät till sitt betänkande. Det hade varit önskvärt att kunna konstatera vilka frågor som utredningen rent faktiskt har ställt till övriga medlemsstater. Av betänkandet framgår dock att man bl a frågat om länderna har infört någon/några av de undantagsregler för ideell verksamhet som direktivet medger, och redogör sedan för de svar man fått. Det framgår dock inte om medlemsstaterna över huvud taget anser att undantagen är nödvändiga för deras ideella verksamhet. Det är ju inte otänkbart att det i enskilda stater kan vara så att man anser direktivets undantagsreglerna vara enligt direktivet egentligen inte anses obehövliga, eftersom den ideella sektorns verksamhet – eller delar av den – ändå inte betraktas som momspliktig p.g.a. deras behandling enligt övriga interna regler. Den genomförda enkäten kan mot bakgrund av den varierande svarskvalitén knappast anses ha givit ett tillförlitligt underlag för utredningens överväganden och beslut. I vart fall inte som något tungt vägande skäl för att skall känna sig tvingat att genomföra föreslagna lagändringar. Trots det hänvisar utredningen gärna till enkätsvaren. Inte minst när utfallet kan anses tala för utredningens förslag. Vid motsatsen är hänvisningarna inte lika ofta förekommande. RF:s uppfattning är dock att utredningen i objektivitetens namn borde ha kunnat vara tydligare i sina slutsatser, och faktiskt konstaterat att det finns ett flertal MS medlemsstater som inte har ett direktivkonformt regelverk, och dessutom inte synes verkar ha för avsikt att införa ett sådant. Det senare påståendet gäller inte minst vårt grannland , som blev medlem i EU med . Enligt initierade uppgifter från idrotten i finns det inga signaler från deras finansministerium att ändra den momsregel för allmännyttiga ideella föreningar, som i princip är identisk med vår nuvarande, och som infördes med den svenska regeln som modell, och som flyttades till deras mervärdesskattelag i samband med att införde mervärdesskatt 1994. Sammanfattningsvis är RF:s grundläggande uppfattning att borde kunna avvakta/fördröja ett införande av det regelverk RF anser det vidare viktigt att diskutera vilka möjligheter har att, tillsammans med andra medlemsstater som har en liknande organisationsstruktur av folkrörelsekaraktär, verka för en förändring av kraven i direktivet på ifrågavarande områden? Om det på objektiva grunder kan konstateras att nuvarande krav i direktivet inte endast är negativa för de drabbade, utan i sina effekter riskerar att rasera hela denna samhällskraft, borde det, enligt RF:s uppfattning, framstå som uppenbart enligt RF:s uppfattning att i första hand som medlemsstat måste agera för sina egna interna samhällsvitala intressen. Grunderna för RF:s inställning till förslagen RF kan således inte annat än att sälla sig till den förmodat avsevärda skaror av kritiska remissinstanser från folkrörelsesektorn. Betänkandets olika förslag – vare sig de är tvingande för som medlemsstat eller inte – innebär negativa effekter som enligt RF:s uppfattning i sin omfattning vida överstiger de som utredningen redovisar i betänkandet. Det kan ibland upplevas som att utredningen medvetet tonar ned dessa negativa effekter i avsikt att deras i övrigt underbyggda förslag skall vinna större gehör. Det går dock inte att bortse från effekterna som inte bara RF-idrottens organisationer drabbas av, utan i princip hela folkrörelse-Sveriges samtliga organisationer. De negativa effekter vi avser är den ökade administrationen, men framförallt en kraftigt försämrad ekonomisk situation. Enligt RF:s uppfattning kommer den totala svenska folkrörelsens förutsättningar för framtiden att undermineras om utredningens förslag genomförs, och ekonomisk kompensation i andra former inte ges. Denna RF:s generella uppfattning grundas på den odiskutabla omständigheten att själva fundamentet för folkrörelseorganisationernas verksamhet, och deras allmännyttiga samhällsinsatser, är de frivilliginsatser som krävs och genereras inom ramen för dessa. Frivilliginsatserna – ibland tillsammans med avlönade/arvoderade insatser – är inte belagda med någon avdragsgill ingående moms. Motsvarande gäller för gåvor och bidrag till organisationerna. Denna realitet innebär att de varor och tjänster som organisationerna tillhandahåller i det föreslagna systemet – och det är inte mycket av sådant som får undantas från beskattning enligt EG:s sjätte momsdirektiv – kommer att ge ett avsevärt minskat netto i slutändan. Minskningen kommer i ett stort antal fall inte att avvika mer än marginellt från den moms som organisationen tvingas ta ut på omsättningen av varan eller tjänsten. Eftersom det endast i ett fåtal verksamheter är tillåtet med en lägre skattesats än kan det påstås att folkrörelse-Sveriges organisationer kommer att ha mindre av intäkter från sina finansieringsverksamheter att bedriva sin samhällsnyttiga verksamhet med. Vad detta innebär för de drabbade organisationerna och för vårt samhälle behöver vi knappast utveckla ytterligare. Dessa momskostnader som föreningslivet drabbas av hamnar i stället i statskassan. Detta kan inte vara ett eftersträvansvärt syfte för statsmakterna som ju på olika sätt, och inte minst genom skattefördelar, stöttat denna sektor i samhället. Effekterna uppstår enbart för att är medlem i EU. Därför anser RF att det måste åligga statsmakterna att på alla sätt agera, inklusive att tyst obstruera mot momsdirektivet om detta är enda utvägen, i syfte att även fortsättningsvis värna en stark ideell sektor i samhället. Effekterna av de konkreta förslagen mm. Genom att slopa 4 kap 8 § MvL – utan några regeländringar i övrigt – skulle i princip all omsättning av varor och tjänster utav idrottsrörelsens organisationer komma att beskattas, exklusive tillhandahållanden av vissa tjänster inom idrottsområdet. Det skulle innebära en mer eller mindre helomvändning i förhållande till dagens situation. Här vill dock RF understryka att gällande rättsläge avseende skatteplikten tyvärr inte är så gynnsamt som man kan få intryck av genom utredningens redovisade inställning. När utredningen behandlar konkurrenssnedvridningen till följd av dagens regelverk, synes en del konstaterade problemområden till stöd för att sådan snedvridning föreligger åberopas väl okritiskt. En del av den åberopade snedvridningen, liksom många andra, bör inte lastas dagens gällande regler, utan snarare hur dessa tillämpas av de skattskyldiga och skattemyndigheterna. Härmed menar RF att det inte synes vara odiskutabelt huruvida de organisationer som är i fråga med självklarhet är att betrakta som allmännyttiga ideella föreningar, och i de fall de är det, med självklarhet skall frikallas från inkomstbeskattning för den beskrivna verksamheten. Den snedvridning som härefter faktiskt återstår synes enligt RF:s uppfattning vara av mer marginell karaktär. Inte minst pekar utredningens redovisning av problematiken i betänkandet på att så är fallet. Inte ens i de branscher som utredningen anser vara mest konkurrensutsatta från den ideella sektorn, synes dess företrädarorganisationer ha konstaterat någon nämnvärd konkurrenssnedvridning. Någon av dessa har uppenbarligen ansett problemen som så försumbara att man inte ens besvarat utredningens frågor. I de fall konkurrenssnedvridning trots allt befunnits föreligga är skattefriheten endast ett marginellt utslag härav. I stället är det offentliga bidrag som är en stor faktor för snedvridningen, samt framförallt den oerhörda resurs i form av ideella arbetsinsatser som ofta ställs till förfogande för den ideella sektorns organisationer. Man ska heller inte blunda för att sektorn ofta har sin egen kundkrets för försäljning av varor och tjänster, innebärande att kunderna köper varor/tjänster just för att säljaren tillhör denna sektor. Vid motsatsen skulle ingen försäljning ske, innebärande att om verksamheten bedrevs av ett kommersiellt företag skulle det finna svårigheter att avsätta ifrågavarande varor och tjänster. I vart fall till motsvarande kundkrets. Härutöver föreslår utredningen ett antal undantagsregler som direktivet medger och som antingen redan har en liknande motsvarighet i dagens MvL, eller föreslås införas däri, för att i möjligaste mån motverka slopandet av 4 kap 8 § i MvL. Härvid uppger utredningen att man i sina förslag försökt ta hänsyn till den ideella sektorn så långt det varit möjligt. RF kan konstatera att endast ett fåtal av direktivets undantagsregler är tillämpliga på idrottens organisationer. T.ex. gäller inte undantaget för vissa tillhandahållanden till medlemmar. Bland den mängd av ändamål för en organisation som undantaget är tillämpligt för ingår inte – obegripligt nog – idrott. De undantagsregler som faktiskt får anses vara tillämpliga på idrottens organisationer behandlas här nedan. RF vill understryka att när utredningen bedömer de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag, gör man det efter dagens regelverk. Således åberopas den sexprocentiga skattesatsen ofta som en positiv omständighet, som enligt utredningens redovisade uppfattning skall leda till ett bättre ekonomiskt utfall, än vad dagens regelverk ger. Dessa slutsatser har RF ingen anledning att invända mot. konstaterar RF att regeringen i början av detta år tillsatte en utredning som har till huvuduppgift att utreda vilka möjligheter ett slopande av de nuvarande reducerade skattesatserna ger för att sänka den generella skattesatsen på , utan bortfall av statliga skatteintäkter. Vissa bedömare har påstått att en sådan utveckling – under i övrigt oförändrade förhållanden – leder till att skulle kunna sänka den generella skattesatsen till . Om detta blir en realitet är det bara att konstatera att idrottens organisationers intäkter från verksamheter som enligt dagens – eller enligt utredningens förslag – skall beskattas efter den sexprocentiga skattesatsen, i sådana fall ger ett minskat netto med ytterligare . Utan att föregripa den tillsatta utredningens slutsatser, vill RF redan här understryka att en sådan utveckling/förändring av våra nuvarande regler ytterligare förstärker den ideella sektorns problem. Redan de nu föreslagna anpassningarna till momsdirektivet får anses förödande, såväl ekonomiskt som administrativt. Skulle härefter de reducerade skattesatserna slopas, mot en marginellt sänkt generell skattesats, torde den ideella sektorns möjligheter att ta aktiv del i samhällsarbetet vara reducerade till ett minimum. I ax ingår de största riksorganisationerna på amatörkulturområdet (), Föreningen , , (RFoD), körsång, (), Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur, (), , (), () och Ung i Kör. Organisationerna samlar sammanlagt 600 000 medlemmar och kulturutövare runt hela . Man genomför amatörkulturella aktiviteter med barn, ungdomar och vuxna, arrangerar sommarspel, spelmansstämmor och festivaler, vårdar kulturarv, forskar och dokumenterar. Organisationerna spelar en stor roll för bredden i kulturlivet, men står också på många områden för lokal infrastruktur och spetsverksamheter med stor betydelse även på nationell och internationell nivå. består av företrädare för de åtta arrangerande riksförbunden: Kontaktnätet, (MoKS), av Nutida Konstmusik (), körsång, (), (RfoD), () och (). representerar 130 000 medlemmar som beräknas genomföra 9 000 musikarrangemang . Detta ger tusentals arbetstillfällen till musiker, dirigenter och musikgrupper. Förbunden, liksom majoriteten av medlemsföreningarna, arbetar på ideell grund utan vinstsyfte i föreningsform. Medlemsföreningarnas verksamhet syftar till musikframträdanden men har också många andra inslag så som utbildning / folkbildning, framställning av programskrifter och kataloger, och produktion av medlemstidningar. Folkrörelsernas betydelse för demokratins utveckling i torde vara oemotsagd. Inte heller pekar samhällsutvecklingen på att behovet av det ideella engagemanget, folkrörelser och folkbildning minskar . Folkrörelsernas roll för kulturlivet är ofta underskattad. Den är viktig i många kultursammanhang; för bevarande och levandegörande av våra kulturarv, för konstnärlig utveckling – bredd skapar spets, för människors deltagande i eget skapande samt för arrangemang av evenemang av många olika slag för gemenskap och för konstnärliga upplevelser med professionella artister. Arbetet i våra organisationer baseras på ideellt arbete. Genom frivilligarbete förverkligas av samhället önskade kulturella, sociala och ideologiska mål. Verksamheterna bidrar positivt till samhällsekonomin. Staten stödjer ideella kulturorganisationer och ungdomsorganisationer för att stimulera verksamheternas omfattning och utveckla deras kvalitet. har ideella verksamheter fått försämrade verksamhetsvillkor med minskade anslag från stat, kommun och landsting. Att ytterligare lägga på kostnader eller administration kommer att leda till färre antal föreningar och minskad verksamhet. Vi vill sammanfattningsvis anföra följande synpunkter Utredningens förslag kan bli ett dråpslag mot stora delar av det allmännyttiga ideella föreningslivet i . Slaget riktas med extra stor kraft mot folkrörelserna inom kultursektorn. Om utredningens förslag genomförs så blir de mycket negativa för stora delar av Folkrörelse- . Utredningen har genomfört sitt uppdrag ofullständigt. Konsekvenserna av utredningens förslag är ej tillräckligt analyserade. Avvikelserna från kraven i uppdraget är dessutom ofullständigt och otydligt redovisade. Utredningen går längre än EU-direktivet kräver på en rad punkter, bl a vad gäller tillhandahållande till medlemmar. Utredaren har pekat på att medlemsländerna har stor frihet att definiera och göra undantag just inom kulturområdet. Flera EU-länder har förmånliga villkor för den ideella sektorn liknade de har . Utredningen hade som uppdrag att behandla den ideella sektorn gynnsamt. De förslag som läggs av utredningen strider alltså mot direktiven. Därför anser vi att utredningens förslag ej skall genomföras. Regeringen bör avvakta övriga pågående utredningar med uppdrag att belysa bl a undantagen som införts på kulturområdet. bör regeringen ytterligare utreda: 1.hur ett nytt regelverk kommer att påverka den ideella sektorn; 2.möjligheter till undantag för kulturorganisationer med allmännyttig verksamhet. Om regeringen trots allt beslutar att genomföra utredningens förslag anser vi att följande bör beaktas i regeringens förslag: 3.barn- och ungdomsorganisationer liksom kulturorganisationer bör ges likvärdiga förmåner som andra prioriterade verksamheter – idrott och kultur bör behandlas på ett likvärdigt sätt (se diskussion nedan); 4.reglerna för undantag bör utformas tydligare och mera generöst så att fler ideella föreningar omfattas – det finns flera sätt att göra detta utan att bryta mot EU-direktiven; 5.beloppsgränsen för undantag bör utformas så att det ej urholkas av inflationen; 6. beloppsgränsen för undantag bör sättas på en högre nivå än den som utredningen föreslår. Konsekvenser för den ideella sektorn – folkrörelser är ofullständigt utredda. Att utredningens förslag är svåröverskådliga och delvis svårtolkade förstärker osäkerheten om hur de ändringarna i lagstiftningen som föreslås kommer att påverka den ideella sektorn. Konsekvenser av ökad administration. Utredningen är medveten om att ideella föreningar som inträder i momssystemet drabbas av ökad administrativ belastning för kassörer och revisorer. Vilka konsekvenser som denna ökade administration får för berörda ideella föreningar har ej utretts eller ens diskuterats trots att föreningarna själva påpekar detta i utredningens enkät. (Sid I-627) Vår bedömning är att många små och mellanstora föreningar riskerar nedläggning om utredningens förslag genomförs. I förevarande remissyttrande begränsar vi oss till att avge synpunkter på de avsnitt som berör det ideella föreningslivet. Det är i första hand kapitel 4. Utifrån det uppdrag utredningen haft att i den svenska momslagstiftningen införa på området aktuella EG-direktiv har vi i huvudsak förståelse för de slutsatser utredningen dragit och de förslag man presenterat. I princip är de aktuella EG-direktiven redan gällande rätt i . Däremot menar vi att vid ett införande i den svenska momslagen hänsyn måste tas till svensk tradition och svenska förhållanden. Detta gäller framför allt beträffande vilka typer och ändamål inom det ideella föreningslivet som skall få en momsrättsligt gynnad ställning. Mera om detta nedan. Även om om mervärdesskatt bygger på ett transaktionstänkande, och inte som i dagens svenska momslagstifning subjekt, är den reella skillnaden i detta avseende inte så stor. Även om EG-direktivet bygger på att det är vissa typer av organisationer som när de är inblandade i vissa typer av transaktioner har en skattegynnad ställning. Utredningen föreslår att 4 kap. 8 § i den nuvarande momslagen som generellt undantar allmännyttiga föreningar och registrerade trossamfund slopas. Detta innebär att, om ingen annan reglering införs, bygdegårdsföreningar med dess hävdvunna uppgift att tillhandahålla allmännyttiga samlingslokaler till bland annat det ideella föreningslivet samt att verka för ett aktivt kulturliv i bygden, kommer att bli Detta för den del verksamheten som inte består i lokaluthyrning. För att förverkliga ett system med en generell momsplikt även för det ideella näringslivet, vid sidan av den del som ges en skattegynnad ställning, måste omfattande och riktade informationsinsatser genomföras. Många av de som är verksamma i styrelser eller på andra förtroendeposter i en ideell förening har liten eller ingen kunskap momsregler, än mindre om de som föreslås. Vid ett införande av de nya reglerna måste därför erhålla särskilda medel för att nå ut med information och kunskap om vad som gäller. För att ett införande av de nya momsreglerna ska kunna ske på ett så smidigt sätt som möjlig är det angeläget att skatteförvaltningen får i uppdrag att tillämpa dessa så generöst som möjligt. Detta bör dels vara fallet första gången en förening är aktuell för momsredovisning, dels när det aktuella omsättningsbeloppet överskrids under löpande verksamhetsår. 8.1.17Folkbildningsförbundet, , , ax och samt hävdar att ett generellt undantag från mervärdeskatt för ideella föreningars verksamhet ska kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att nuvarande koppling till inkomstskatten behålls. Utredningens uppdrag har varit att presentera förslag som undanröjer skillnaderna mellan den svenska mervärdesskattelagstiftningen och EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. har inga invändningar mot utredningens förslag om en anpassning av terminologi och systematik till det sjätte mervärdesskattedirektivet. Däremot har vi starka invändningar mot de slutsatser och förslag rörande mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar som utredningen presenterar. Vi menar att reglerna i 4 kap 8 § ML till sitt innehåll är förenliga med de undantag som följer av sjätte direktivets artikel 13 A. Den verksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar utan vinstintresse ska enligt vår uppfattning undantas från både inkomst- och mervärdesbeskattning. Också i andra delar av finns ideella föreningar och i viss omfattning folkbildningsliknande verksamhet. hävdar dock att omfattning och betydelse av den ideella sektorns engagemang och verksamhet är unik för vårt land. Folkrörelsernas och folkbildningens betydelse för demokratins utveckling i torde vara oemotsagd. Inte heller pekar samhällsutvecklingen på att behovet av det ideella engagemanget, folkrörelser och folkbildning minskar . Behovet av mötesplatser för samtal, fördjupning och reflektion ökar alltmer i den störtsjö av information och desinformation som dagens samhälle skapar. De tio statsbidragsberättigade studieförbunden arrangerade ca 320 000 studiecirklar med 2,6 miljoner deltagare, vilket innebär att ca 1,5 -2 miljoner individer deltog i verksamheten. De arrangerade också ca 215 000 kulturprogram vilket innebär att studieförbunden på många håll i är den största och ibland enda arrangören av kulturverksamhet.