sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vissa delar av verksamheten vid SCB är emellertid organiserade efter delprocesser. Det gäller exempelvis intervjuarbetet, som sköts av en särskild intervjuenhet, och en del av insamlingen av enkätdata på individområdet, som på uppdragsbasis sköts av en särskild enkät- enhet. Det gäller också publiceringsverksamheten inklusive webb- platsen, som sköts av en särskild informations- och publicerings- enhet. Motsvarande processorganisation finns inte när det gäller företagsstatistiken. Flera länder har en processorganisation eller går över till en sådan. Det gäller exempelvis , och , som länge har haft en sådan organisation, där sär- skilda avdelningar eller enheter svarar för insamlingen av data för hela statistikmyndighetens behov och andra svarar för bearbetning och publicering. Det gäller också och , som har övergått till en processorganisation. Även har en processorganisation. I länder med en processorganisation finns ofta särskilda enheter för kontakter med och kunskaper om stora företag och samlade resurser för att utveckla metoder för elektronisk insamling m.m. En annan sak som skiljer sig mellan de nationella statistik- instituten är i vilken utsträckning de ägnar sig åt analys av den sta- tistik de producerar. I detta avseende är speciellt. Analys- verksamheten är svagt utvecklad vid SCB. På några områden, t.ex. demografi och levnadsförhållanden, finns en viss analyskapacitet. På den ekonomiska statistikens område har det förekommit väldigt lite analys. Analys och prognoser av den svenska och internationella utvecklingen sker istället vid . Under utred- ningens arbete har emellertid en analysfunktion inrättats vid Avdel- ningen för ekonomisk statistik för att stärka denna typ av verksam- het. Ekonomisk statistik i tolv länder De flesta länder ägnar betydligt mer resurser vid de nationella statistikinstituten åt analys än vad gör. , Frank- rike, , , , och Storbritan- nien har särskilda enheter för analys. Vid dessa görs rapporter om t.ex. den ekonomiska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen. I förekommer ett omfattande samarbete och utbyte med forskningen. I ingår till och med en organisation för ut- bildning i statistik och ekonomi som en del av det nationella sta- tistikinstitutet. Däremot är mer inriktat på att enbart producera statistik. Bland de nordiska grannländerna är det främst , där Statis- tisk sentralbyrå har en särskild forskningsavdelning, som ägnar mer betydande resurser åt analysverksamhet och bland annat utarbetar prognoser avseende den ekonomiska utvecklingen. Vid statistik finns en god nationalekonomisk kompetens och en viss modell- och prognosverksamhet. Priser i tjänstesektorn är ett av de områden som utredningen särskilt har intresserat sig för. Innan utredningen påbörjades ägnades knappt några resurser vid SCB åt att utveckla producentprisindex för tjäns- ter. Under utredningens gång har emellertid resurserna på detta område kunnat ökas väsentligt. Vidare har initiativ tagits till en kart- läggning av arbetet i de nordiska länderna och till en gemensam arbetsgrupp för EU och för att driva på det internationella samarbetet. Alla länder har problem med att få fram bra prisindex för tjänster och de flesta länder arbetar för att hantera problemet. Det är viktigt att utvecklingen på området samordnas internationellt. Annars upp- står än större problem än med jämförbarheten mel- lan länder som tillämpar nya typer av index och länder som använ- der traditionella metoder för deflatering av tjänstproduktion. Sådana problem finns , särskilt när det gäller IT- relaterade tjänster. I ett underlag, som har tagits fram vid Australian () visas exempelvis att de prisindex som an- vänds för investeringar i IT-mjukvara skiljer sig kraftigt mellan län- derna. och utgör extremerna; redo- visar en prisminskning med och en pris- ökning med för perioden –2000. Ekonomisk statistik i tolv länder Utvecklingen på detta område har kommit längst i . Där finns ett omfattande samarbete med forskningen för att utveckla prisindex för tjänstesektorer. Det är kopplat till möjligheterna att bättre mäta produktivitetsutvecklingen i tjänstesektorn och därmed i hela ekonomin samt till diskussionen om den nya ekonomin. Andra länder som har kommit långt i detta avseende är och . Några länder har inte påbörjat något särskilt arbete på området och har inga planer på att göra det. Det gäller exempelvis . Ett annat område som utredningen har ägnat särskilt intresse är IT-statistik. I kom utvecklingen på detta område av sig i samband med den statistikreform som då genomfördes. Resurser för att ta fram IT-statistik togs bort från SCB:s anslag och ingen myndighet gavs statistikansvar för om- rådet. har () på regeringens uppdrag utrett den framtida IT-statistiken och lämnat en rapport till regeringen. Frågan om ansvar och resurser för IT-statistik bereds inom . Många länder har prioriterat utvecklingen av IT-statistik och tar fram särskilda publikationer om IT-produktion, IT-användning, e- handel m.m. Det gäller exempelvis . Däremot är det mer ovanligt att IT-statistiken systematiskt knyts till nationalräkenska- perna. Ytterligare en fråga som utredningen har fokuserat på vid studie- besöken i andra länder är input-output-statistik. I uttrycktes mycket kritik vid utredningens intervjuer över bristen på input- output-statistik. Det berodde främst på att sådan statistik inte hade publicerats , vilket i sin tur hade att göra med att de nya datasystem som behövdes för att ta fram statistiken i den nya client- server-miljön inte hade utvecklats. De flesta länder tar regelbundet fram input-output-statistik som också publi- ceras. Även när det gäller statistiken över kapitalstockar framfördes stark kritik vid intervjuerna med statistikanvändarna. Även i detta fall bottnade kritiken i bristen på publicerade data, vilken i sin tur hade att göra med att datasystemen inte hade utvecklats. De flesta länder tar även fram kapitalstocksberäkningar regelbundet. Statistics är det statistikinstitut, som gör mest på detta område. Det finns en särskild enhet för investeringar och kapitalstockar med ca 40 anställda. Den tar fram rapporter med långa tidsserier med Ekonomisk statistik i tolv länder kapitalstockar i löpande och fasta priser baserade på fyra olika metoder för kapitalförslitning för ett stort antal kapitaltillgångar, branscher och geografiska områden. har ett decentraliserat statistiksystem med Statistiska central- byrån (SCB) som samordnande myndighet. Totalt finns 24 statistik- ansvariga myndigheter. SCB har samordningsansvaret för den offi- ciella statistiken och för internationell rapportering. SCB ansvarar i ekonomiska termer för av den officiella statistiken och producerar av den. SCB ansvarar för huvuddelen av den ekonomiska statistiken. SCB gör befolknings- och arbetskraftsprognoser, men bedriver för övrigt inte utåtriktad analys- eller prognosverksamhet i någon högre grad. En ny funktion för analyser vid SCB startade emellertid 2001, med inriktning på att analysera och utveckla den ekonomiska statistiken. På SCB arbetar 1 400 personer, varav 150 är intervjuare. SCB finns på två orter: av personalen arbetar i och i . har akademisk utbildning. Ca 1 100 personer arbetar med den officiella statistiken i de statistikansvariga myndigheterna. SCB består av fyra ämnesavdelningar: arbetsmarknad och utbild- ning, befolkning och välfärd, ekonomisk statistik samt miljö och regioner. Vid avdelningen för ekonomisk statistik arbetar ca 300 personer. Avdelningen är uppdelad i nio statistikprogram: national- räkenskaper, industri, tjänstenäringar, finansmarknad, priser, indu- striindikatorer, utrikeshandel, forskning och informationsteknik samt offentlig ekonomi. Dessutom finns enheter/program för sta- tistiska metoder, företagsregister, analyser och IT samt en lednings- grupp. Vid andra avdelningar på SCB produceras ekonomisk statis- tik över sysselsättning och löner, inkomster och förmögenheter för individer och hushåll samt boende och byggande. ansvarar för löner och arbetskostnader, Finans- inspektionen för finansmarknadsstatistik, Ekonomisk statistik i tolv länder tiska studier för internationella företag, nyetableringar och konkur- ser, för den statliga upplåningen och statsskul- den, samt för taxering och utfallet av stats- budgeten. har ansvaret för hushållens inköps- planer och konjunkturbarometern. ansvarar för betalnings- balansen och delar av finansmarknadsstatistiken. I har frågan om vilken myndighet som skall ha samord- ningsansvar för IT-statistiken varit oklar . SCB har ändå publicerat uppgifter om hushållens användning av IT m.m. del- vis som uppdrag. Som underlag för NR är primärstatistikens upp- gifter om produktion, förbrukning och förädlingsvärde vad gäller IT-området delvis tillgodosedda, men det saknas uppgifter om exem- pelvis produktionsfaktorer som kan relateras till IT, investeringar i IT, prisindex för IT-produkter m.m. finns prisindex för knappt hälften av den privata tjänste- sektorn. Löpande produceras tjänsteprisindex för sju branscher: hotell, flygresor, uthyrning av kommersiella lokaler, telekommu- nikationer, biluthyrning, datakonsulter och övriga databehandlings- tjänster samt arkitekttjänster. pågår arbete för att utveckla prisindex för postbefordran, juridisk och ekonomisk konsultverk- samhet samt arkitekt- och teknisk konsultverksamhet. Index för telekommunikationer ses över. planeras arbete inom finansiella tjänster, försäkringstjänster och reklam. Index inom uthyrnings- och fastighetsförmedlingsbranschen kommer att komp- letteras. Totalt arbetar drygt tre årspersoner med tjänsteprisindex. Vad gäller snabbhet uppfyller inte kraven enligt EMU Action plan på flera områden. Den benchmarkingstudie som genom- förts av EU visar å andra sidan att svensk statistik hävdar sig väl i ett europeiskt perspektiv när det gäller snabbhet. Länder som Stor- och har dock snabbare statistik. Den svenska statistiken ligger också långt efter den amerikanska i aktualitet. Vid nationalräkenskaperna (NR) i arbetar knappt 40 perso- ner. Personalen är indelad i grupper efter olika ämnesområden och arbetar med både kvartals- och årsberäkningarna. Arbetet med till- gångs- och användningstabeller (T/A-tabeller) är integrerat i de löpande beräkningarna av BNP. Särskilda beräkningsområden, så- som kapitalstockar och satelliträkenskaper, ligger också integrerade Ekonomisk statistik i tolv länder inom NR:s löpande arbete. Det finns satelliträkenskaper för tu- rism, regionala räkenskaper m.m. Årliga T/A-tabeller tas fram för ca 135 branscher i näringslivet och ca 400 produktgrupper. Tabellerna enligt ESA95 täcker perio- den –2000. Användningssidan är uppdelad på över 400 använd- ningsområden. skall en ny input-output-matris för tas fram och levereras till . I/O-tabellerna görs till baspris och i löpande priser för 60 produktgrupper och 60 bransch- er. Motsvarande I/O-tabeller avseende skall levereras till . De senaste årens kapitalstocksberäkningar har främst använts för interna behov och har inte publicerats. Fullständiga beräkningar uppdelade på branscher samt institutionella sektorer har skjutits . skall emellertid nya kapitalstocksberäkning- ar publiceras för ett 80-tal branscher, avseende perioden – 2001. Äldre tidsserier avser dels 1950–1984, dels 1980–1995. påbörjas ett flerårigt arbete med att förbättra dataunderlaget avseende nivåer och omklassificeringar för olika branscher och sek- torer. Nya beräkningar av nationalförmögenheten kommer också att göras. De svenska nationalräkenskaperna beräknar BNP i ett system av T/A-tabeller i både löpande och fasta priser. De kvartalsvisa BNP- beräkningarna stäms av på en mer aggregerad nivå än årsräkenska- perna. Huvudansatsen i BNP-beräkningarna ligger på användnings- sidan, eftersom det där finns relativt väl utbyggd och detaljerad sta- tistik. Med andra ord styr användningssidan normalt i högre grad än produktionssidan, när avstämningen görs och BNP beräknas. Definitioner och begrepp i de svenska nationalräkenskaperna är i stort sett i enlighet med det nya nationalräkenskapssystemet SNA93/ESA95. Det finns tidsserier på detalje- rad nivå, och på mer aggregerade nivåer . Årsräkenskaperna bygger ofta på annan, mer komplett och defi- nitiv statistik och är mer detaljerade än kvartalsräkenskaperna. Då nya årsräkenskaper har tagits fram anpassas kvartalsräkenskaperna till de nya beräkningarna bakåt i tiden. Publiceringen av kvartal 1, 3 och 4 görs normalt 66–efter kvartalsskiftet. publiceras en snabbversion medan den vanliga versionen kommer . Revideringar i nationalräkenskaperna för längre tidsperioder bakåt i tiden sker med ojämna mellanrum. Det nya systemet, dvs. Ekonomisk statistik i tolv länder ENS 95, infördes i . Stora revideringar brukar man informera om, men normalt ges ingen löpande information om hur revideringarna sett ut bakåt i tiden. Ännu finns ingen snabbindikator för BNP-tillväxten. Däremot produceras vid SCB ett aktivitetsindex, som har som syfte att vara en månadsindikator för BNP-förändringen i fasta priser. Totalt arbetar närmare 40 personer med prisindex, merparten med KPI. Sju årspersoner arbetar med PPI. samlas in knappt 4 000 prisuppgifter från ungefär 1 100 företag, med uppdelning på hemmamarknadspriser, exportpriser och importpriser. Uppgifterna publiceras omkring . Hälften av upp- gifterna samlas in via knapptelefon (TDE) och flertalet av de övriga med hjälp av skyttelblanketter. Hedoniska index används för kläder i KPI och för persondatorer i importprisindex. SCB övergick 1999 till att använda säsongrensningsmetoden TRAMO/SEATS för NR. Den skall successivt införas även i andra statistikprodukter. En till två personer arbetar med säsongrensning och utveckling på området. Förutom säsongrensade serier tar man även fram trendskattningar för ett antal tidsserier, som finns till- gängliga på SCB:s webbplats under ingången ekonomi. Statistik över produktivitetsutvecklingen publiceras inte av SCB. Användarna kan dock få hjälp med detta av nationalräkenskaperna eller själva göra egna produktivitetsberäkningar utifrån national- räkenskapernas uppgifter om produktion och arbetade timmar. I brist på information om produktionsvolymen för offentliga tjäns- ter på detaljerad nivå i offentlig sektor har antagits att för- ändringen i förädlingsvärdet är lika med förändringen av sysselsätt- ningen i timmar. All officiell statistik finns tillgänglig utan kostnad på SCB:s webb- plats och i SCB:s databaser. Alla publikationer läggs ut i PDF-format på webbplatsen. Antalet s.k. hits på webbplatsen uppgick till 72 miljoner och antalet unika besök till 2,1 miljoner år 2002. Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 8,9 miljoner, BNP: miljoner. Chef för : Generaldirektör . Historia: Första folkräkningen ägde rum och 1858 blev SCB en egen myndighet. Karaktäristika: Statistikansvaret är uppdelat på 24 myndigheter. SCB är samordningsmyndighet och har ansvar för och producerar av den officiella statistiken. Ansvarsfördelning: SCB är en myndighet som sorterar under Finans- departementet. Svenska myndigheter är självständiga gentemot depar- tementen. Ledning: SCB leds av en generaldirektör och en överdirektör. sammanträder verksledningen som också inklu- derar avdelningscheferna och cheferna för de centrala enheterna. Organisation: SCB består av fyra ämnesavdelningar: ekonomisk statistik, arbetsmarknad och utbildning, befolkning och välfärd samt miljö och regioner. Under avdelningarna finns ca 40 statistik- program. Dessutom finns enheter för metod och IT, ekonomi, personal, information och publicering, intervjuer, ledning och en enhet för internationell konsultverksamhet. Finansiering: De totala intäkterna för SCB är ca miljoner, varav ca hälften är uppdrag. Av uppdragsintäkterna kommer från andra statistikansvariga myndigheter. Kostnaderna för den officiella statistiken uppgår till ca miljoner. Prispolicy: All officiell statistik finns tillgänglig utan kostnad på SCB:s webbplats och i databaser. Personal: Antalet anställda på SCB är ca 1 400, varav ca 150 är fält- intervjuare. Ca 700 arbetar i och ca 550 i . An- delen akademiker är . Ca 1 100 personer arbetar med den officiella statistiken i de statistikansvariga myndigheterna. Ekonomisk statistik i tolv länder har ett centraliserat statistiksystem där Statistik ansvarar för produktionen av nästan all offentlig statistik, vilken finansieras med statliga medel. Därutöver finns en uppdragsbaserad verksamhet som utgör knappt 1/3 av statistikbyråns totala verk- samhet. Statistik samordnar övrig statistikproduktion i . Statistik har ingen egen prognosverksamhet inom av- delningen för ekonomisk statistik. Däremot har avdelningen byggt upp makromodellen , som används av flera viktiga använda- re, som exempelvis , och . Det finns ett begränsat utrymme för analyser vid Statistik utifrån den ekonomiska statistiken. Statistik har 625 anställda. I förhållande till befolk- ningen ligger antalet anställda betydligt under genomsnittet för de studerade länderna. Antalet anställda har ökat , bl.a. för att klara EU-anpassningen av statistiken, men har beslut fattats om en neddragning med av de årsarbeten som finansierats via anslag från statsbudge- ten. Vid avdelningen för ekonomisk statistik arbetar knappt 150 perso- ner. Statistiken omfattar nationalräkenskaper, offentliga finanser och kreditmarknad, prisstatistik, utrikeshandel, miljö och energi samt ekonomiska modeller. De danska nationalräkenskaperna använder löneindex i viss ut- sträckning för deflatering av tjänstebranscher. Metoden har kritise- rats även i , särskilt beträffande användningen på IT- området. Statistik använder i stället prisindex för deflatering av de hårdvaror som produceras i eller importeras till landet. Det motiveras med att så gott som uteslutande importerar dessa varor. För mjukvaror används en sammanvägning av prisindex för hårdvaror och löneindex. Tidigast –2004 kan Statistik få resurser för att ta fram och utveckla tjänsteprisindex. vill stati- stikbyrån lägga mer resurser på att förbättra producentprisindex. Ekonomisk statistik i tolv länder Det är stor efterfrågan på IT-statistik i och det saknas sådan statistik som efterfrågas. Statistik har ansvar för att ta fram IT-statistiken och har påbörjat ett projekt för att bestämma vilken IT-statistik som bör tas fram. Finansieringen för detta kommer från olika departement. Enheten (kontoret) för Tjänste- näringar och IT-statistik vid Statistik ansvarar för under- sökningar och publikationer med IT-statistik. Enheten samarbetar med nationalräkenskaperna och använder input-output-tabeller för olika beräkningar avseende IT-produkter och IT-tjänster. Statistik genomförde en uppsnabbning av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna, från 85–mellan kvar- talets slut och publiceringen ned . Den snabbare ver- sionen redovisar nationalräkenskaperna på mer aggregerad nivå. En mer detaljerad redovisning publiceras numera efter . Statistiken över utrikeshandeln snabbades upp en månad, och publiceras efter referensperioden. Statistiken över utrikes- handeln med tjänster är primärt baserad på statistiken över ut- landsbetalningar från , och är tillgänglig efter . En ändring av finanslagen medförde vidare att moms- inbetalningarna för stora företag skall göras . Därmed kan nationalräkenskaperna använda momsuppgifter även för det första preliminära kvartalsutfallet. Nationalräkenskaperna berör tre enheter vid den ekonomiska av- delningen - Nationalräkenskaperna, BNI samt Finanser och Priser. Denna organisation har funnits . Det finns ingen sär- skild analysfunktion, men däremot en modellgrupp, som arbetar med prognosmodellen , som Statistik också säljer till externa användare. Den delfinansieras av de största användarna bland statliga myndigheter, dvs. och Økonomi- ministeriet. I denna grupp och inom nationalräkenskaperna finns experter på input-output-systemet. Miljöräkenskaperna utgör en sektion på tre personer inom nationalräkenskaperna. Arbetet med att ta fram miljöräken- skaperna sköts löpande i direkt anslutning till arbetet med input- output-tabellerna. Miljöräkenskaperna deltar i nationalräkenskaper- Ekonomisk statistik i tolv länder nas avstämning inom input-output-systemet. Miljöräkenskaperna har en eftersläpning . Vid enheten för nationalräkenskaper arbetar relativt många eko- nomer. Av de drygt 30 anställda finns 17 ekonomer samt 2 program- merare och 4 studenter. Flera av cheferna för andra statistik- områden är rekryterade från nationalräkenskaperna. Statistik har den mest detaljerade varugruppsindel- ningen vad gäller input-output-tabeller bland samtliga EU-länder. I/O-tabeller täcker ca 2 300 varor och drygt 400 tjänst- er. Samma produktnomenklatur används för produktionen som för utrikeshandeln. Nya I/O-tabeller tas fram efter de defi- nitiva årsräkenskaperna, som i sig tas fram med efter- släpning. Årsvisa och över tiden jämförbara I/O-tabeller i löpande och fasta priser finns och framåt. Det finns en stark koppling mellan I/O-systemet och de löpande beräkningarna av nationalräkenskaperna. undersöks industrins insatsstruktur . Uppgifterna om produktion och förbrukning uppdateras då på detaljerad nivå. För övrigt görs sär- skilda undersökningar för hushåll (hushållsbudgetundersökningar). Importandelarna på användningssidan bygger på olika antaganden, som i sin tur utgår från importandelar på produktionssidan i I/O- systemet. Statistik anser att arbetet med att ta fram I/O- tabellerna underlättas av att informationen är så detaljerad på pro- duktnivå. BNI-enheten vid Statistik beräknar kapitalstockar och, med början , årliga finansiella konton på institutionell nivå och finansiella ställningskonton. låg enheten integrerad i nationalräkenskaperna, men är en fristående en- het. BNI-enheten beräknar kapitalstockar för 53 branscher och ett större antal produkter i löpande och fasta priser (priser). Kapitalstocksberäkningarna är konsistenta med investeringsserierna. Det finns tidsserier , tillgängliga på webbplatsen. Nya kapitalstockar publiceras med lite eftersläpning. BNI-enheten använder olika avskrivningstider för olika bransch- er. Avskrivningstiderna har stämts av mot empiriskt material samt de avskrivningstider som används i andra länder. Avskrivnings- tiderna uppdateras löpande, med fokusering på de viktigaste områ- dena, såsom byggnader, bostäder, datorer och mjukvaror. För egen- producerade mjukvaror används en avskrivningstid , för köpta mjukvaror och för datorer . Andra länder använder i det här avseendet något längre avskrivningstider än . Ekonomisk statistik i tolv länder transaktions- och ställningskonton täcker åren . De offentliggörs med en eftersläpning . Både kvartals- och årsräkenskaperna bygger på detaljerade varu- balanser över produktion och användning. Arbetet baseras dels på automatiserade kontrollsystem samt en process, varav en rimlighetsbedömning spelar en väsentlig roll, dels på avstämning mot information från olika källor, t.ex. momsstatistiken respektive detaljhandelsstatistiken. Då det uppstår en residual mellan produk- tions- och användningssidan delas i kvartalsräkenskaperna normalt differensen upp med hälften på respektive del. I de årliga räkenska- perna görs normalt en mer ingående undersökning av orsakerna till differenserna. Nationalräkenskaperna kan ibland få värdefull feedback från an- vändarna av . Inkonsistenser i primärstatistiken har ibland upptäckts med hjälp av modellen. Nationalräkenskaperna kan göra undantag från sin reviderings- policy om det har kommit in nya uppgifter som kraftigt påverkar BNP. En målsättning är att revideringarna i genomsnitt skall understiga av BNP-tillväxten. Nationalräken- skaperna följer sina egna revideringar löpande. De planerar att pub- licera information om revideringar, t.ex. i pressmeddelanden. Dess- utom kommer de sannolikt att informera om osäkerheten i statisti- ken, bl.a. hur stor andel av en uppgift som bygger på estimering utifrån preliminära uppgifter.