sou · GQB392d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Slutligen visar PM:n att de informationer i kort och rapporter som man då, , förfogade över omfattade en tidsrymd av vilket visar att Wenblad räknar starten för Grupp B:s verksamhet ungefär då började hos i oktober 1958.13 Uppgifterna i korten byggde på ett antal rubrikmallar som enligt en annan källa innefattade sju huvud- rubriker och närmare 40 underrubriker.14 I Wenblads pm numreras de olika rubrikerna från 01–73. En viktig men något diffus notering görs i promemorian då Wenblad skriver att det under rubrikmall 70 kan vara nödvändigt med viss upprepning av namn som nämnts under tidigare rubriker, i den mån dessa bedömes vara potensiella (sic) säkerhetsrisker ur militär synpunkt. Bakgrunden till detta uppges sedan vara att endast rubrikmallarna 01–03 samt 70–73 skulle överlämnas till försvarsstabens säkerhetsavdelning. Någon information om vad som skulle hända med kort under rubrik- 13Vinge (1988) s 59. 14Persson (1990) s 302-304. mallarna 10–69 finns inte (rubriker för 03–09 saknas).15 Man kan dock konstatera att bakom rubrikerna 10–33 tas endast SKP:s öppna verksamhet upp. Från och med rubrik 40 – som behandlar partiets propaganda och cellorganisation – behandlas det som be- skrivs som (v)erksamhet undandragen insyn. Avsikten med kom- munkorten var enligt Wenblad att sammanställa alla tillgängliga underrättelser rörande förhållanden inom en landskommun, stad eller på ett och samma dokument i vilket också skulle ingå kartplott och personanteckningar över kända aktivister.16 har till SÄKO överlämnat handlingar som kastar ljus över Wenblads tankar med kommunkorten. Här finns något som Wenblad kallar Stomme för kommunkort, odaterad men hemligstämpeln är daterad . De ovan nämn- da rubrikmallarna ser ut enligt följande: Under siffran 0 skulle man föra in uppgifter om kommunist- partiets antal och fördelning. Som underrubriker finns här 01, Röstunderlaget samt 02, Geografisk fördelning av aktivister en- ligt karta. Någon rubrik under beteckningen 03 är inte inlagd. Korten med rubrikmallarna 70–73 behandlar militära apparat och underrubrikerna här är 70, inhämtande av underrättelser, 71, Minska försvarsviljan, 72, Minska försvars- kraften samt 73, Understöd till en motståndares invasion. Det är således uppgifter under dessa rubriker som enligt Wenblad skulle sändas vidare till Fst/Säk. I sin helhet såg listan ut så här: KP antal och fördelning Geografisk föredelning av aktivister enligt karta Under huvudrubriken 1 – KP-organisationer – finns följande rubrik- mallar: 14.Övrigt (bl.a. splittringstendenser) Huvudrubrikerna 2 och 3 – KP verksamhet som bedrives öppet – innefattar följande underrubriker: 15Vinge (1988) s 59. 16Försöksvis grundbearbetning av kommunismen i BD län av . 27.Övrigt (pensionärsorg, Folkets Hus, ) 31.KP andel och representation i dessa Under huvudrubrikerna 4–5 KP verksamhet som är undandragen in- syn återfinns: 44.Sidokontakter med andra partier och internationell kommunism 52.Rekrytering och anställning (placering) inom företag 53.Utbildning i fackliga frågor Under rubrik 6 – Den ekonomiska apparaten – skall följande upp- gifter noteras: 60.Insamlingar och avgifter (delvis öppen redovisning) 67.Subventioner (resor till öststater mm) Huvudrubrik 7 upptar aspekter av den (förmodade) militära apparaten inom SKP 73.Understöd till en motståndares invasion Avsikten med kommunkorten var bl.a. att de skulle utgöra under- lag för översikter och sammanställningar; de skulle användas för att kartlägga vita fläckar för inriktning av fältorganisationen; utgöra underlag för den militära säkerhetstjänsten.17 Ett på prov upprättat kommunkort är bevarat och finns bland de handlingar som förre rikspolischefen tillställt kom- missionen. Detta kort behandlar situationen i stad och Nederluleå landskommun. Det rör sig inte om ett kort i vanlig mening, utan om ett antal A4-sidor, i det här fallet nio stycken. Delar av handlingen har tidigare redovisats i memoarer. En sammanställning av valstatistik (rubrik 01) ingår för perioden –1960 (samtliga valdistrikt representerade). Av denna kan ut- läsas att kommunisterna 1956 fick 2036 röster i stad samt 403 röster i övriga länet (totalt 2439). var den totala siffran 2438 och 1960 2458. Av detta drar pm-författaren (möjl Wenblad) slutsatsen att kommunismen i är ganska stark med kraftiga variationer mellan vissa valdistrikt. Man menar att de högre värdena kan tillskrivas bosättningsorterna för NJV och SJ verkstäder i . Antalet kända aktivister i (rubrik 02) uppges vara ca 300 (eller av antalet KP-röstande). I Nederluleå landskom- mun uppgår de till 10 personer.18 , som gjorde sin värnplikt vid Grupp B, har inför SÄKO uppgivit att hans uppgift då avsåg att utifrån öppna källor analysera valstatistik och års val för vissa orter i med avseende på ett eventuellt samband mellan starka kommunistiska fackföreningar och partiorganisa- tioner å den ena sidan och valresultaten å den andra. Enligt Thunborg gav dock studien ingen vägledningen eftersom SKP nästan rasat samman under pensionsvalen . I stället kom underlaget till användning då Wenblad började utnyttja det som underlag för kommunkorten.19 Anledningen till att man inom militären på detta sätt nyttjade valstatistik i bearbetningen var enligt Wenblad för att kunna studera militära säkerhetsoperativa problem såsom: Riskbedömning av störningsmöjligheter av olika slag, t ex mot kommunikationer, teleförbindelser, kraftförsörjning och mobilisering; (Av) förutsättningar för direkt medverkan åt invaderande vid olika invasionsalternativ 17Vinge (1988) s 59. 18Stomme för kommunkort. (Av) förutsättningar att inom olika delar av länet basera fria kriget på civilbefolkningens stöd.20 Därefter följer en redogörelse för personer i partiets öppna verk- samhet, alltså folk som sitter i ledningen för partiet och dess underorganisationer, i redaktionen för Norrskensflamman, vilka som sitter i , stadsfullmäktige, kyrkofullmäktige, , ABF m.fl.21 Det militära värdet av uppgifterna angavs av Wenblad i en senare skrivelse ligga inom området All- män orientering, främst för personal inom den militära säker- hetstjänsten.22 Under punkten Verksamhet undandragen insyn redogörs för partiets propaganda- och cellorganisation. Här anges vilka personer som anses organisera cellverksamhet inom olika verksamheter. Under punkt 70 (inhämtande av underrättelser om militära förhållanden) bedömer man att SKP riktar sin under- rättelsetjänst mot det utbyggda fasta luleåför- svaret. Därefter namnges drygt tjugo personer som bedömes böra särskilt uppmärksammas såsom eventuella insamlare av militära underrättelser. På vilka grunder detta kan antagas anges dock inte. Då Wenblad var klar med upprättande av , sammanställde han en PM kallad Försöksvis grundbearbetning av kommunismen i BD län.23 Här slår Wenblad inledningsvis fast att (h)ittillsvarande militära arbete med insamlade underrättelser om kommunism har i huvudsak varit begränsat till anteckningar om personer, som bedömts vara potentiella säkerhetsrisker. Sådana personanteckningar var nödvändiga för militära personalkontroll- och spaningsärenden. Detta var dock inte tillräckligt: För studium av militär operativ säkerhetstjänst, för frågor, som sammanhänger med det militära säkerhetsskyddets skyddsnivå och för inriktning av den militära säkerhetsunderrättelsetjänsten i central, regional och lokal instans krävs grundbearbetning av det insamlade materialet. Enligt Wenblad hade det länge varit C Fst/In och Sekt II strävan att kunna avdela erforderlig arbetskraft härför. Wenblad ville därför visa hur en sådan grundbearbetning kunde se ut och valde sålunda kommunismen i som pilotfall. 20Försöksvis grundbearbetning av kommunismen i BD län av . 21Stomme för kommunkort. 22Försöksvis grundbearbetning av kommunismen i BD län av . sig endast av de vid Grupp B insamlade uppgifterna som var be- tydande men delvis ofullständigt och delvis av äldre datum. Detta material åskådliggjordes sedan grafiskt i form av kartplotter. Med alla siffror och symboler utsatta på kartorna tycks Wenblad sedan något misstroget ha betraktat resultatet. Rörande KP orga- nisationselement tyckte han sig konstatera att Norrskensflam- mans platsredaktörer huvudsakligen sysslade med cellverksamhet, ledning av interna studiecirklar och laderutbildning och det fanns också indikationer på att de särskilt vinnlägger sig om att tränga in i alla militära spörsmål. Under rubriken apparat menade han att det var känt att partiet i länet arbetade målmedvetet för att nå in i alla samhällsorgan. Kartplotten kunde i det fallet ur militär synpunkt utgöra ett av basunderlagen för bedömning av säkerhetsskyddsfrågor och för militär samverkan med kommunala myndigheter men (n)ågra direkt påvisbara tendenser kan icke utläsas. Den enda trenden han tyckte sig kunna se var att partiet satsade på ungdomen vilket återspeglades i skolstyrelser, barna- vårdsnämnder, ungdomsorganisationer samt idrotten. Tablåerna över KP:s fackliga apparat var icke fullständiga och delvis grundade på äldre underrättelser, som kan vara inaktuella. Av betydelse för militären var enligt Wenblad KP:s starka förekomst inom SJ-anställdas fackliga avdelningar och KP:s dominans i byggfackavdelningar. Tablåerna visade också hur de fackliga `interna´ underrättelse- och cellkontakterna kan samman- länkas genom vissa kontaktpositioner. Här menade att ett ganska tätt nät klart framträdde och han förutsatte att detta nät även användes för KP:s `interna´ militära säkerhetstjänst. Därutöver gav tablåerna antydningar om dirigerade fackliga om- flyttningar t.ex. från till . Han konstaterade att med målmedvetet förutseende dirigerades drivande fackförenings- personal exempelvis till Vuollerims kraftanläggning, till Norr- bottens i . Rörande slutligen KP:s ´interna´ militära apparat tog tablån upp kända potentiella säkerhetsrisker som kunde tänkas ingå i en sådan. Några klara tendenser visade den dock ej. Wenblad lämnade också förslag på hur man skulle gå vidare med denna bearbetning inom också andra län. Han angav att av dessa borde X (), M (), L () och T () fortsättningsvis prioriteras.24 Vad hände med Wenblads idéer? vill minnas att endast kom att täckas av de kommunkort som 24 PM:n gick i kopia till bl.a. dåvarande chefen för sektion 2, , vilket framgår av Fst/Säk:s diarium . Det diskuterades dock om flera län skulle kartläggas.25 Uppgifter om kommunkorten har också lämnats till SÄKO av olika personer. En av dessa, som anställdes 1964, berättar att hans uppgift var att utifrån uppgifter som han fick av eller Wenblad på kommunkartor med olikfärgade prickar göra demografiska sammanställningar över personer som misstänktes för säkerhetshotande verksamhet. Han använde olika tecken för exempelvis personer som var utbildade utomlands och sådana som endast prenumererade på Norrskensflamman. Han vill minnas att det huvudsakligen var fråga om i utlandet utbildade kommunister som blev föremål för bearbetningen och han hävdar att (a)lla landets kommuner `plottades´ på detta vis. Wenblad tog hand om de färdigritade kartorna men personen vet inte vad som därefter skedde med dessa.26 En annan person, som arbetade inom Grupp B 1962 till 1965, har för SÄKO berättat om Wenblads projekt med kommunkorten: Wenblad lade upp ett raffinerat system med kommunkort över alla befattningshavare och kommuninvånare med kommunistsympatier. Korten täckte i princip hela landet, men vissa delar var tätare kartlagda, t.ex. , , , , och samt vissa industriorter som t.ex. . Särskild uppmärk- samhet ägnades orter med försvarskänsliga industrier, men det övriga åkte nog med det också.27 sade till FUN 1998 att de omfattande kommunkort som tagit fram överfördes till den bearbetande sidan, d.v.s. till Fst/Säk.28 Av det diarium som fördes vid Fst/Säk (tid Fst/In) framgår att ett antal kommunkort överlämnades, sannolikt i kopia, till Fst/Säk. fick bearbetningsdetaljen vid detaljgruppen för säkerhetsunderrättelser (Fst/Säk 1) ta emot två pärmar varav den ena innehöll kommun- kort för länen AA – M medan den andra innehöll länen N – BD. Möjligen var pärmarna inte kompletta eftersom man fick ta emot kommunkort för bl.a. , och . Kommunkorten för hade lämnats också till chefen för 1, vid den aktuella tidpunkten . Det råder alltså inget tvivel om att man vid Grupp B faktiskt framställde 26Samtal nr 354. 27Förhör med [] den [datum utelämnat]. Redovisning av vissa uppgifter om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. till rege- ringen . Dnr FO 98/2531/EC/RC. en hel del kommunkort. Några spår av dem finns dock inte i arkiven. Rörande kommunkorten för – som inkom till Fst/Säk – finns en notering om att de förstördes , d.v.s. efter att IB:s existens och verk- samhet avslöjats i FiB/Kulturfront.29 Bearbetningsdetaljen inom Fst/Säk leddes fram av . Han efterträddes av som innehade chefskapet . Bearbetningsdetaljen framstår som en av de viktigaste mottagarna av rapporter rörande Grupp B:s inrikesverksamhet vilket också framgår av den inriktning som detaljen hade. I en PM 1962 skrev man: Av politiska ytterlighetsriktningar har kommunismen och nynazismen bearbetats, med kraftsamling på den första. En godtagbar grundupp- fattning om organisation och arbetssätt har er- hållits. Organisations- och personaltablåer liksom en sammanställning är under utarbetande. Flexoregister på svenska kommunister utbildade utomlands finnes. Basmaterialet beträffande för kommunisterna arbe- tande front- och täckorganisationer föreligger klart. Viss kommunist- press följs upp. sammanställde bearbetningsdetaljen en tämligen omfattande PM angående SKP med redogörelse för partiets historik, organisation, väljarstöd och verksamhet.31 Också här finns skäl att anta att Grupp B bistod med uppgifter. Och fick man alltså direkt från Grupp B ett antal länsvis ordnade kommunkort. Man kan, med utgångspunkt från ett visst person- ärende, följa hur man vid bearbetningsdetaljen förfor med dessa kommunkort. Som framgår av Fst/Säk:s diarium mottog man alltså en pärm innehållande kommunkorten för bl.a. Norr- botten. fick chefen för bearbetningsdetaljen, , en rapport från rörande en kommunist i . Wenblad skrev att det vid IB/03 visserligen inte var känt om personen var inblandad i illegal verksamhet men det var känt att han hade förbindelse med en företrädare för det i belägna ryska företaget månad senare inkom från Grupp B/IB ännu en rapport om mannen som uppgavs ha fått befordran på sin arbetsplats , och 29Kommunkorten finns noterade som inkomna Grupp B-handlingar i Fst/Säk:s diarium . Serie Ö IV volym 237. 30PM ang. verksamheten vid bearbetningsdetaljen 1.5-30.9.1962, Ö IV, vol. 31KU 19/102, 18.10.1962, Ö IV, vol. 32Brev från Wenblad till Wallroth . Serie Ö IV 1965 volym 72. utsetts till skyddsförman.33 På missivet till denna rapport finns följande notering: För ev ändring av kommunkort/ Wth34 Med avses , den person som inom bearbetnings- detaljen var närmast ansvarig för att mera systematiskt följa upp opinionspåverkan inom krigsmakten. tycks alltså också ha sysslat med att uppdatera kommunkorten och det är möjligt att en annan notering på missivet – – hänvisar till detaljens kommunkort. Ett kort rörande den aktuella personen har också uppdaterats med ovanstående upplysning. Kortet finns kvar men blev föremål för mikrofilmning och har sparats inom försvarsstaben allt . Det rör sig dock i det fallet inte om något kommunkort utan är ett personregister som fördes inom Fst/Säk 1 . Rapporteringen rörande upphörde helt . Det finns i ytterligare två rapporter resp. 1966 men den intensiva kartläggning som pågick kan med säkerhet sägas sluta . Det finns ingen säker förklaring till varför så skedde, möjligen ansåg man att kartläggningen kunde betraktas som avslutad. I övriga delar av landet fortsatte man ett tag till. Märkligt är dock att här upphör rapporteringen i praktiskt taget innan den fortsätter . Också i detta fall kan man naturligtvis laborera med möjligheten att landets kommunister och kommunistsympatisörer nu var ordentligt kartlagda. Därutöver kan man möjligen undra om avveckling från Grupp B hade med saken att göra. Avslöjandet av spioneri kan också ha varit en bidragande faktor som visade att säkerhetsriskens profil inte nödvändigtvis var kom- munistisk. Utöver detta var både och tillsammans med under större delen av april upptagna med att sammanställa anslagsäskanden för Grupp B. Det är dock ett faktum att och nu började ha återkommande samman- träffanden med en av säkerhetspolisens främsta kommunist- 33Serie Ö IV diarium 1965 volym 237. Rapporten har inkommit till Fst/Säk från IB och har Fst/Säks beteckning KU 14/371. KU 14 var Fst/Säk:s beteckning på IB. 34IB-rapport nr 65/483 daterad . Serie Ö IV 1965, volym 72. Det är också möjligt att , som slutade vid statspolisen och som ju per- sonligen upprätthöll kontakten med , inte fick någon ersättare. Den troligaste förklaringen är dock att det vid den här tidpunkten återigen förekom konflikter mellan säker- hetspolisen och försvarsstaben rörande gränsdragningen för säkerhetsarbetet. Den rotel som inom säkerhetspolisen ägnade sig åt övervakning av de svenska kommunisterna hade under tid som chef för säkerhetstjänsten haft ganska goda kontakter med de fackliga och politiska organisationer(na). Då av- gick 1963 fick man ej hålla på med dessa kontakter vilka skulle skötas över staben.35 tog själv, vilket tidigare visats, omkring 1960 kontakt med tjänstemän vid en av säker- hetspolisens lokala sektioner vilket ledde till viss förvåning inom säkerhetspolisen. Det mesta pekar på att förbindelsen mellan , och var ett sätt att renodla dessa kon- takter och att säkerhetspolisen på detta sätt vårdade en kanal in i arbetarrörelsen. De rapporter och uppgifter som och överlämnade till Hammerby, förvarades vid säkerhets- polisen i en källakt benämnd varför Grupp B:s kommunist- rapportering till säkerhetspolisen nu hade två vägar – och . Den som enligt Frånstedt hade kontakten med efter , , tyckte inte om detta och andra vittnesmål pekar på en tidig konflikt dem emellan och att personkemin inte stämde vilket ledde till att , kort efter att han började vid 1965, fick ta hand om kontakterna med det då nybildade IB. Andra befattningshavare vid säkerhetspolisen med dokumenterade kontakter med Grupp B/IB var Frånstedts före- trädare som byråchef, , samt polisintendenten . /1964 fick Grupp B åter i uppdrag att studera frågor som rörde möjligheten av en illegal sektor av det svenska . Bakgrunden var att Fst/In fått upp- gifter från en tillförlitlig och initierad källa om att (v)arje kommunistiskt parti har en illegal sektor men att organisations- arbetet inte låg inom partiet eller landet ifråga utan dirigerades direkt från . Huvuddelen av illegalisterna var utsedda av men inte vidtalade i förväg om detta utan de skulle först i händelse av krig träda i funktion. Däremot uppgavs att vissa personer i partiledningen, i partiet i övrigt eller helt utanför partiet 35 samtal med rotel BI, HK 125/67. redan i fredstid hade kontaktats och att de kunde träda i funktion därest något skulle hända som berättigar den illegala sektorn att påbörja sitt arbete. Källan kunde vidare berätta att den illegala sektorns personal främst rekryterades bland de medlemmar av som erhållit långvarig skolning i eller ev i något av satellitländerna. Chefen för /In:s kontraspionagedetalj, majoren , ansåg att uppgifterna var ur krigsmaktens synpunkt av stor betydelse. Han påpekade att man genom en be- arbetning av potentiella illegalisters dislokation och placering inom samhället (även krigsmakten) kunde erhålla underlag för be- dömning av säkerhetsläget vid krig eller krigsfara. Utgångspunkten för en sådan bearbetning utgöres av så fullständiga uppgifter som möjligt över personer som genomgått längre utbildning i i första hand och i övriga satellitländer i andra hand.36 Rapporten ledde till att man inom Fst/In nu initierade ett inhämt- nings- och bearbetningsprojekt kallat för vilket avdelnings- chefen drog upp riktlinjerna . Projektet, prioriterat till högsta klass, hade som mål att (k)artlägga lednings-, organisation- och personmässigt samt georgra- fiskt den eller de organisationsdelar som vid krig har att verka för b)propaganda- och ryktesspridning d)övrig subversiv verksamhet Arbetet fördelades så att kontraspionagedetaljens bearbetnings- enhet (Fst/In I Bearb) med ledning av in- och utländska uppgifter skulle fastställa en trolig arbetshypotes i vad gäller den generella strukturen m.m. medan kontraspionagedetaljen skulle samman- ställa andra uppgifter som kunde infogas i den verkliga bilden. Personalkontrolldetaljen (Fst/In II) fick till uppgift att samman- ställa uppgifter över svenska eller utländska medborgare om vilka är känt att de erhållit längre utbildning i östblocksland (lägre prio- ritet men dock försumbara kan anses vara f d spaninenkämpar). Uppgiften för Grupp B blev i sammanhanget att som inhämtande organ ansvara för komplettering eller nyupptäckt av i östblocks- land långtidsutbildade. Efter att In I, In II och Grupp B sedan 36 PM upprättad inom Fst/In ; Kommunistpartiernas illegala sektor. PM:n översändes till statspolisen 3:e rotel där bl.a. PG tog del av dem. Handlingen förvaras i akten Illegal kommunistisk verksamhet och åtgärder däremot, JWK 15:61. sammanställt en personlista skulle denna översändas till stats- polisen med en begäran om komplettering. Resultatet skulle där- efter redovisas dels i from av en kartplott, dels i form av person- register på datakort. förväntades slutresultatet före- ligga. Det finns emellertid inga uppgifter om vad som hände med projektet.37 Däremot kan man nog säga att det blev Grupp B/IB som mer eller mindre fick avliva idén om ett illegalt SKP. I en rapport daterad skriver man: SKP:s politik vill ge intryck av att vara demokratisk och nationell. Att SKP under sådana förhållanden skulle ta risken att inom sin organisation också bedriva illegal verksamhet är föga troligt. Några tecken på en sådan verksamhet inom partiet har inte heller kunnat konstateras. Förutsättningarna för att i en krissituation använda kom- munisterna i för en organiserad illegal verksamhet torde också vara mycket små. Men liksom alltid i sådana här sammanhang finns det en grupp opålitliga fanatiker, som alltid bör hållas under uppsikt. Chansen att bland dessa finna en organiserad verksamhet av detta slag torde dock vara mycket liten, eftersom den mest fanatiske sällan är den mest lämpade för denna form av aktivitet. Påståendet att det redan nu skulle finnas en färdig organisation byggd på kommunister för att tas i bruk vid en krissituation har inte kunnat påvisas.38 De Grupp B-handlingar som inkom till är så få att man egentligen inte kan hävda att rapporteringen åter- upptogs då. Men kommer plötsligt ett stort antal handlingar in till . De har alla överlämnats vid ett och samma tillfälle, . På missivet till handlingarna anges Extremiströrelser och organisationer för täckverksamhet på riks- planet och i , samtliga författade av antingen eller . Här ingår bl.a. följande rapporter: –De kommunistiska propagandafunktionerna –SKP:s internationella beroende –SKP:s programkommission tillsatt vid partistyrelsens möte under Allhelgonahelgen 1964 37Rapport från ang inhämtnings- och bearbetnings- projektet (illegal sektor inom SKP). Serie Ö IV KU 81–100 1964, volym 57. 38Nuläget inom kommunistiska partidistrikt, daterad . Rapporten inkom till Fst/Säk och kommenterades där på följande sätt: Intressant! Fråga KU14 om C/Säk 2 kan få ta del av avsnitten Försvarsviljan och illegal verksamhet. I Övrigt bör C Sekt 2 delges. KU 14 var IB:s källkod hos Fst/Säk. LS står för . Handlingen återfinns i serie Ö IV, volym 277. –SKP – Rikspolitisk aktivitet jan – . –SKP-kongresserna 1961 och 1964; Internationella gäster , valt den 13–14 novem- ber 1962. Redaktionen för tidskriften nr 3 1964. Det finns skäl att stanna upp vid denna rapport ett slag. Den är skriven av och upptar kortfattad personalia om några av de ledande inom Clarté, bl.a. , , samt ytterligare ett tiotal personer.