sou · GQB374d3 · 2003-01-01 00:00:00 — 51 av 438 dvs av föreningarna som har totala intäkter på är momsregistrerade. För de föreningar vars intäkter är är registrerade för moms. 3.4Kostnader för att bedriva verksamheten Kostnaden för att bedriva verksamheten beskrivs i följande tabell (). Inköp av varor och tjänster Föreningarnas totala kostnader uppgår till ca . Vilket ska jämföras med 1 850 miljoner i totala intäkter. SOU 2002:74 Bilaga 3 Kostnaderna fördelas på följande kostnadsslag: Inköp av varor och tjänster Den förening som hade 277 miljoner i deltagaravgifter redovisar personalkostnader på och i lokalkostnader samt i övriga kostnader. Föreningen är inte registrerad för moms och anser sig vara allmännyttig. 3.5Föreningars specificerade intäkter – klassindelat Om man klassindelar de föreningar som har i specificerade intäkter vad gäller summan av sponsring, deltagaravgifter, uthyrningsverksamhet, olika typer av försäljning samt andra intäkter, visar nedanstående tabell intäktsfördelningen mellan olika klasser. 0 - 25' Av tabellen framgår att av föreningarna har intäkter överstigande och redovisar intäkter på eller mera. 3.7Samband mellan specificerade intäkter och momsregistrering 0 -25' 25' - 50' 50' - 90' 90' - 200' 200' - 500' Tabellen visar att det är 236 föreningar som har intäkter på () och av dessa är (38 av 236) momsregistrerade medan av föreningarna med i intäkter är registrerade för moms. 3.8 Ideella föreningars inriktning relaterat till specificerade intäkter (J ). (För föreningar som angivit flera verksamhetsinriktningar har intäkterna förts till den verksamhet som finns överst av de angivna svarsalternativen.) Handikapp, patientorg. Idrott och friluftsliv samt barn och ungdom är de verksamheter som markerats av mera än 100 föreningar. Kultur och folkbildning samt religion och livsåskådning är de verksamheter som båda markerats av drygt 60 föreningar. Kultur och folkbildning svarar för de största totala intäkterna och detta förklaras av att det finns, som tidigare påpekats, en förening som har i deltagaravgifter. Vad gäller intäkter, annat avser maxvärdet pensionspremieintäkter. En förening har stora intäkter, annat från serviceintäkter medan en annan förening redovisar i kurstjänster. Övriga intäkter, annat som överstiger avser kyrkoskatter, kyrko- och begravningsavgifter. Kyrkan har intäkter, annat som uppgår till . För övriga intäkter, annat se separat bilaga2. 2 Bilagan återges ej här. 4 RESULTATREDOVISNING AV SPECIFICERADE INTÄKTER (241 föreningar) 4.1 Enkätsvar i frekvenstabeller för föreningar som har intäkter J på sponsring, deltagaravgifter, uthyrningsverksamhet, försäljningar samt "andra" intäkter än de uppräknade i frågeformuläret (se fråga 4 svarsalternativ 4–8, 10, 13–18). Inom vilket av nedanstående områden är föreningen i huvudsak verksam? Humanitärt arbete, hjälporganisationer 2.Hur många medlemmar har föreningen? Hur stor är föreningens totala intäkter? Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. Ange storleken av följande intäkter. Om föreningen inte har någon eller några intäkter – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. personer, företag) kommun, landsting eller EG- Insamlingar, basarer eller (lokaler, fast egendom) Försäljning av varor med verksamheten, t.ex. märken, böcker, affischer, kläder Andra intäkter, nämligen Anm: försäljning under p. 17 kan exempelvis avse uppdragsersättningar. Ange storleken av följande kostnader. Om föreningen inte har någon eller några kostnader – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. (t.ex. regionala eller Y3 Inköp av varor och (t.ex. för stödjande av Y8 Andra kostnader, ut något medlemsblad eller någon tidskrift? Bilaga 3 SOU 2002:74 att anse som allmännyttig, dvs. helt eller delvis befriad från inkomstskatt? Ja, för följande verksamhet/er 4.2Intäkter för vissa utvalda intäktsslag 241 föreningar med intäkter på minst 90 000 där följande intäktsslag summerats i 1 Deltagaravgifter, kost och logi Försäljning, andra varor Försäljning, andra tjänster Totalsumman är och om vi antar att urvalet och de svarande är representativa för samtliga 100 000 ideella föreningarna i landet kan intäkterna på rubricerade intäktsslag skattas till 100 000 x 808 = . Om antalet ideella föreningar är 120 000 blir motsvarande belopp 120 000 x 808 = . Momsregistrerade föreningar där intäkter för vissa utvalda 90' – 200' 200' - 400' 40 av 239, dvs. av föreningarna som har rubricerade intäkter på är momsregistrerade. För de föreningar vars intäkter är är registrerade för moms. 4.4 Kostnader för att bedriva verksamheten Kostnaderna fördelas på följande kostnadsslag: Inköp av varor och tjänster Den förening som hade 277 miljoner i deltagaravgifter redovisar personalkostnader på och i lokalkostnader samt i övriga kostnader. Föreningen är inte registrerad för moms och anser sig vara allmännyttig. 4.5Föreningars specificerade intäkter – klassindelat Om man klassindelar de föreningar som har i specificerade intäkter vad gäller summan av sponsring, deltagaravgifter, uthyrningsverksamhet, olika typer av försäljning samt andra intäkter, visar nedanstående tabell intäktsfördelningen. Av tabellen framgår att har intäkter överstigande . 4.7Samband mellan specificerade intäkter och momsregistrering 90' - 200' 200' - 500' Tabellen visar att det är 239 föreningar som har intäkter på och av dessa är (40 av 239) momsregistrerade medan av föreningarna med i intäkter är registrerade för moms. 4.8 Ideella föreningars inriktning relaterat till specificerade intäkter (J ). (För föreningar som angivit flera verksamhetsinriktningar har intäkterna förts till den verksamhet som finns överst av de angivna svarsalternativen.) Handikapp, patientorg. Idrott och friluftsliv samt barn och ungdom är de verksamheter som markerats av flest föreningar. Kultur och folkbildning samt religion och livsåskådning är de verksamheter som också markerats relativt frekvent. Kultur och folkbildning svarar för de största totala intäkterna och detta förklaras av att det finns, som tidigare påpekats, en förening som har i deltagaravgifter. Vad gäller intäkter, annat avser maxvärdet pensionspremieintäkter. En förening har stora intäkter, annat från serviceintäkter medan en annan förening redovisar i kurstjänster. Övriga intäkter, annat som överstiger avser kyrkoskatter, kyrko- och begravningsavgifter. Kyrkan har intäkter, annat som uppgår till . För övriga intäkter, annat se separat bilaga3. Om enbart föreningar som har i årliga intäkter från sponsring, deltagaravgifter och olika typer av försäljning tas med, blir de totala intäkterna . Där ingår även andra intäkter varav pensionspremieintäkter, kyrkliga avgifter och kyrkoskatt uppgår till ca . De samlade specificerade intäkterna kan därmed beräknas till för de föreningar som besvarat enkäten och där föreningar som har i årliga angivna intäkter är exkluderade. För samtliga ideella föreningar kan de totala specificerade årliga intäkterna då skattas till (100 000/2 000 x ). Om vi förutsätter att de som inte besvarat enkäten har en med de svarande likartad verksamhet kommer de totala specificerade intäkterna att uppgå till (100 000/1182 x ). Sammantaget innebär dessa ovanstående antaganden att de totala specificerade intäkterna uppgår till lägst 25 och högst men enligt utredaren är det större sannolikhet att beloppet ligger än . av föreningarna är momsregistrerade och om man antar att denna registrering är jämnt fördelad mellan olika stora föreningar blir det av 30 mrd = 25 mrd kronor som skulle kunna ifrågasättas vid förändrade momsregler (uppgiften avser 1999). Vid ett antagande om att bortfallet däremot ser likadant ut som de svarande blir motsvarande belopp 42 miljarder. Vid en analys av samtliga 1182 svarande visar det sig att 435 föreningar saknar intäkter från sponsring, deltagaravgifter, försäljning och andra intäkter. Detta betyder att av föreningarna har motsvarande intäkter. 3 Bilagan återges ej här. Sammanställning av svar från övriga medlemsländer i anledning av utredningens enkät Denna bilaga innehåller en redogörelse för de svar som inkommit från medlemsländerna i anledning av den enkät som sändes ut . Vissa länder redogör utförligt för förhållandena i sitt land, medan andra i princip hänvisar till lagtext eller någon litteratur som man bifogar (gäller t.ex. och ). Det grekiska svaret är skrivet på grekiska, varför några uppgifter om förhållandena i inte kan lämnas. Tre länder besvarade inte enkäten, nämligen , och . Såvitt gäller redovisas dock vissa uppgifter om särskilda regler för små företag. Det belgiska svaret är mycket kortfattat och innehåller egentligen inga kommentarer till de ställda frågorna. Till svaret har bifogats lagtext avseende undantag från skatteplikt samt vissa administrativa kommentarer rörande dessa undantag. Någon lagtext eller kom- mentarer avseende lättnadsregler för små företag finns inte. I behandlas icke vinstdrivande organisationer som taxable persons utan rätt till avdrag för ingående skatt. De tjänster som dessa organisationer tillhandahåller, och ibland varor med nära anknytning till dessa tjänster, undantas i enlighet med artikel 13 i sjätte mervärdesskattedirektivet. Särskilda regler för små företag1 I har införts särregler för små företag både i form av befrielse från beskattning och schablonbeskattning. Skattebefrielse gäller företag med en årlig omsättning som understiger 225 000 BEF (ca ). Sådana företag betalar ingen skatt men är registrerade till mervärdesskatt och erhåller således ett registre- ringsnummer (VAT-nr). Schablonbeskattning innebär att den som omfattas av systemet inte behöver fakturera sin försäljning men måste bokföra mottagna betalningar och bevara kvitton på inköp. Systemet finns i olika varianter (generella och speciella) och är tillämpliga inom vissa branscher, t.ex. livsmedelshandeln, skohandeln och bokhandeln samt caféer och frisörer. För att omfattas av systemet måste av omsättningen avse kontantförsäljning och den årliga omsättningen får inte överstiga , inklusive mervärdes- skatt. Häri ingår EG-leveranser och exportomsättningar. Skatten beräknas genom olika metoder. En sådan metod innebär att gjorda inköp multipliceras med en schablonmässigt bestämd vinstmarginal. Denna metod är exempelvis tillämplig inom livs- medelsbranschen. En annan metod innebär att antalet sålda enheter multipliceras med ett schablonmässigt pris (gäller t.ex. slaktare och caféer). En tredje metod innebär att antalet arbetstimmar multi- pliceras med ett schablonmässigt bestämt timpris. Detta kan exempelvis gälla frisörer. Den danska mervärdesskattelagstiftningen omarbetades i syfte att anpassa lagens uppbyggnad efter EG:s sjätte mervärdes- skattedirektiv. Både strukturen och terminologin i den danska lagen följer direktivet i så hög grad som möjligt. Som motsvarighet till taxable person används i begreppet afgiftspligtig person. Härmed avses någon som driver ekonomisk aktivitet. Såväl språkligt som innehållsmässigt motsvarar afgiftspligtig per- son begreppet skattepligtig person som används när det gäller 1 Uppgifterna har hämtats ur material till ett Fiscalis-seminarium . De två uttrycken tolkas emellertid självständigt och när det gäller afgitspligtig person skall särskild hänsyn tas till tolkningar som görs av . Av till svaret bifogad lagtext framgår att med afgiftspligtige personer förstås juridiska och fysiska personer som driver självständig ekonomisk aktivitet. Av kommentarer till bestäm- melsen framgår att definitionen i bestämmelsen motsvarar artikel 4 i sjätte mervärdesskattedirektivet, bl.a. vad gäller definitionen av ekonomisk aktivitet (förslag till mervärdesskattelag ). Ekonomisk aktivitet omfattar därmed alla former av sådan aktivitet oavsett syftet eller resultatet med denna. Något generellt undantag för ideella aktiviteter finns inte i den danska lagen, varför den slutsatsen kan dras att även ideella föreningar etc. kan utgöra afgiftspligtige personer. I samband med omstruktureringen av momslagen infördes en del nya undantag avseende ideella aktiviteter, nämligen undantag motsvarande artikel 13 A 1 f och l. fanns undantag motsvarande artikel 13 A.1 m och o. Någon motsvarighet till undantaget i artikel 13 A.1k (personal tillhandahållen av religiösa eller filosofiska institutioner etc.) har inte införts i den danska lagen. Med ledning av svaret och bifogad lagtext m.m. kan följande sägas om de olika undantagen för ideella aktiviteter. Tjänster av fristående grupper (artikel 13 A.1 f) Från skatteplikt undantas tjänster som utförs av självständiga grupper av personer vars verksamhet är skattefri eller för vilken de inte är skattskyldiga, om avsikten är att tillhandahålla med- lemmarna tjänster som är direkt nödvändiga för den verksamhet som de bedriver (§ 13 p. 20 i den danska lagen). Som villkor för undantaget gäller att betalningen för tjänsterna endast motsvarar medlemmens andel av de sammanlagda utgifterna och att undan- taget inte leder till konkurrenssnedvridningar. Av tillgängliga kommentarer framgår att tillämpningsområdet för undantaget förutsätts vara mycket begränsat (ovan nämnda förslag s. 42). Såvitt gäller konkurrenssnedvridningar sägs att sådana föreligger om undantaget påverkar gällande konkurrens- villkor på marknaden till skada för andra som utövar motsvarande aktiviteter. Om tvekan föreligger i detta avseende kan tillämp- ningen av undantaget tidsbegränsas. Tjänster och varor mot medlemsavgift (artikel 13 A.1 l) Enligt § 13 p. 4 undantas föreningars och organisationers leverans av tjänster och varor med nära anknytning därtill till medlemmar i deras gemensamma intresse och mot en medlemsavgift (kontin- gent). Det förutsätts att föreningen m.fl. inte verkar för att ge vinst och att ändamålet är av politisk, facklig, religiös, patriotisk, filosofisk eller filantropisk karaktär eller avser medborgerliga rättigheter. Det förutsätts dessutom att undantaget inte leder till konkurrenssnedvridningar. Som nämnts ovan infördes detta undantag . Av förslaget framgår att de omsättningar som avses enligt praxis även tidigare undantogs från beskattning (förslaget s. 39). Denna praxis var dock mera vidsträckt än tillämpningsområdet för den nya bestämmelsen. Föreningar som inte faller under bestämmelsen kommer emellertid i samma omfattning som tidigare att vara skattebefriade i den utsträckning som de inte bedriver ekonomisk aktivitet. Avgräns- ningen i detta avseende avgörs liksom tidigare av en konkret värdering av varje förenings aktivitet. Omständigheter som beaktas härvid är föreningens stadgar, service, aktiviteternas art och om- fattning, regler för betalning av medlemsavgifter m.m. samt om andra än föreningen hade kunnat tillhandahålla motsvarande tjänster. Tjänster avseende idrott (artikel 13 A.1 m) Undantaget på idrottsområdet finns i § 13 p. 5 och omfattar sportsaktiviteter och arrangemang, inkluderande arrangemang som innefattar spel på totalisator eller liknande. Undantaget omfattar dock inte motortävlingar och arrangemang i vilka professionella sport- och idrottsutövare deltar (såvitt gäller fotbollsmatcher endast om professionella spelare deltar i båda lagen). Detta undantag fanns före omstruktureringen , varför det inte kommenteras i förslaget. Tjänster och varor i samband med penninginsamlingsevenemang (artikel 13 A.1 o) Enligt § 13 p. 18 undantas varor och tjänster som levereras i samband med anordnande av välgörenhetsarrangemang. Skatte- frihet medges efter ansökan hos tull- och skattemyndigheten. Med välgörenhetsarrangemang avses arrangemang med kortare var- aktighet och vars överskott helt används till välgörande eller annat allmännyttigt ändamål. För tillämpning av undantaget krävs att leveransen sker för arrangörens räkning och på dennes risk samt att arrangören inte i övrigt driver aktivitet avseende leverans av mot- svarande varor och tjänster. I en s.k. bekendtgörelse anges följande om vilka slags arrangemang som kan omfattas av skattefriheten. N Ett månatlig arrangemang som varar . N Ett årligt arrangemang som varar eller två arrangemang som varar . N Likartade, sammanhängande arrangemang som hålls en gång , i flera på varandra följande veckor eller månader, men en sammanlagd varaktighet ej överstigande . Undantaget omfattar vidare insamling och försäljning av begagnade varor av ringa värde som görs av välgörande föreningar m.fl., under förutsättning att ansökan sker till tull- och skattemyndigheten. I övrigt krävs att föreningen m.fl. inte driver aktivitet som omfattas av registreringsplikt och att försäljning endast sker till den som är registrerade. Skatteministern kan meddela närmare regler för medgivande av sådant undantag. Sistnämnda undantag torde avse ideella föreningars insamling av papper, tomglas etc. för återvinning. Den danska momslagen innehåller i § 13 p. 19 ett särskilt undantag avseende försäljning i s.k. second-hand butiker (genbrugs- Sådan försäljning undantas om överskottet från försäljningen används till välgörande eller annat allmännyttigt ändamål. Det förutsätts att endast begagnade varor som erhållits utan vederlag säljs och att butiken endast använder sig av frivillig och oavlönad arbetskraft. Särskilda regler för små företag I finns en generell försäljningsgräns på . Om den årliga försäljningen överstiger denna gräns föreligger skyldighet att registreras för moms. Även om den årliga för- säljningen understiger gränsen, kan registrering ske efter anmälan. När det gäller blinda människor är beloppsgränsen högre, nämligen . Denna regel grundas på artikel 28.3 b i sjätte direktivet jämförd med bilaga F. Dessutom finns en särskild försäljningsgräns på avseende försäljning av konstverk av konstnären själv eller dennes efterlevande. Denna regel grundas på en förklaring från Rådet (4797/94). nämnda regler om företag med liten omsättning är även tillämpliga på välgörande föreningar och organisationer. Det finns inga särskilda regler om förenklade procedurer för sådana för- eningar och organisationer. I används begreppet näringsidkare. Någon uttrycklig definition finns dock inte i mervärdesskattelagstiftningen. Som näringsidkare anses i praktiken den som säljer varor eller tjänster inom ramen för sin affärsverksamhet (rörelsemässig försäljning enligt den finska mervärdesskattelagen). Kriterier som används för att avgöra om en verksamhet är rörelsemässig är om den sker i konkurrens med andra näringsidkare, syftar till vinst, är regelbunden, riktar sig mot en större kundkrets och är självständig. En helhetsbedömning görs vid bedömningen och det är utan betydelse i vilken juridisk form som verksamheten bedrivs. Ideella organisationer betraktas i princip som näringsidkare om de driver aktivitet som är affärsmässig eller rörelsemässig. Det finns dock särskilda regler som undantar vissa ideella organ från beskattning. I likhet med svenska regler innebär de finska reglerna en anknytning till inkomstskattelagstiftningen. Regeln innebär att ett sådant allmännyttigt samfund som nämns i inkomstskattelagen är skattskyldigt till mervärdesskatt endast om inkomsten av dess aktivitet enligt den nämnda lagen betraktas som näringsinkomst för samfundet. har således inte några direkta motsvarigheter till undantagen i artikel 13 A.1. Av inkomstskattelagen framgår att ett samfund är allmännyttigt N om det verkar endast och för allmän fördel i materiell, andlig, sedlig eller samhällelig bemärkelse, N om dess aktivitet inte enbart gäller begränsade personkategorier, och N om det inte genom sin aktivitet bereder däri delaktiga ekonomisk fördel i form av dividend, vinstandel eller i form av sådan lön eller annan gottgörelse som är större än skäligt. Huruvida en organisation uppfyller kraven för att anses som allmännyttigt samfund avgörs efter en helhetsbedömning, varvid särskilt beaktas den faktiska aktiviteten snarare än vad som framgår av stadgarna. Inkomstskattelagen innehåller en lista med exempel på orga- nisationer som anses som allmännyttiga samfund. Listan är inte uttömmande och även om en organisation omfattas av exemplen kan den ändå nekas status som allmännyttig om de generella villkoren inte är uppfyllda. De exempel som anges är N lantbrukscentraler, lantbrukssällskap och lantmannagillen N arbetarföreningar, arbetsmarknadsorganisationer N ungdoms- och idrottsföreningar N föreningar som främjar härmed jämförlig hobby- och fritids- verksamhet som baserar sig på frivilligt medborgararbete N i partiregistret införda partier samt deras medlems-, lokal-, parallell- och hjälpföreningar N även andra samfund vilkas egentliga syfte är att påverka statens angelägenheter eller bedriva social verksamhet eller understöda vetenskap eller konst. I inkomstskattelagen finns också en uppräkning av närings- inkomster som aldrig utgör skattepliktig inkomst för ett allmän- nyttigt samfund. Detta gäller följande inkomster: 1.inkomst som samfundet för finansiering av sin verksamhet har fått genom att ordna lotterier, basarer, idrottstävlingar, dans- och andra nöjestillställningar, varuinsamlingar och annan där- med jämförbar verksamhet, inte heller inkomst som erhållits genom serverings-, försäljnings- och annan sådan verksamhet i samband med ovan nämnda tillställningar, 2.inkomst av medlemsblad och andra publikationer som direkt betjänar samfundets verksamhet, 3.inkomst som förvärvats genom insamling av medel i form av försäljning av adresser, märken, kort, vimplar eller annat liknande, 4.inkomst av försäljning av produkter som i terapi-, hobby- eller undervisningssyfte har tillverkats på sjukhus, anstalter för utvecklingsstörda, straff- och arbetsanstalter, åldringshem, invalidvårdanstalter eller andra dylika vårdanstalter eller inkomst av sådana tjänster som har producerats i sådant syfte, och 5.inkomst av bingospelsverksamhet. Ett ideellt organ kan ofta ha andra inkomster än de nämnda. Huruvida dessa blir skattepliktiga till mervärdesskatt beror på om de är inkomstskattemässigt skattepliktiga. De ovan nämnda krite- rierna för om transaktioner sker i en rörelsemässig verksamhet blir därvid avgörande. Om det finns anställd personal talar detta för att fråga är om näringsverksamhet. Även risken för konkurrenssned- vridningar beaktas. Det sagda innebär att ideell verksamhet kan medföra skatt- skyldighet till mervärdesskatt om verksamheten inte omfattas av uppräkningen. Enligt praxis anses regelbunden försäljning av varor eller andra publikationer än medlemsblad samt regelbunden serveringsverksamhet utgöra näringsverksamhet om den inte endast sker gentemot medlemmar. Behandlingen av ideell verksamhet överensstämmer inte alltid momsmässigt i förhållande till inkomstskattelagstiftningen. ideell organisation uttagsbeskattas således momsmässigt för vissa tjänster avseende fast egendom. Detsamma gäller restaurang- tjänster. Vidare har en ideell organisation rätt att begära inträde i momssystemet såvitt gäller transaktioner som sker i rörelsemässig verksamhet. Eftersom vissa konkurrenssnedvridningar har noterats är det sannolikt att reglerna kommer att ändras . Konkurrensproblem föreligger framför allt när det gäller om- sättning av restaurangtjänster i samband med idrottstävlingar, baler och andra evenemang som arrangeras av ideella organisationer. Vissa andra smärre ändringar av reglerna kan bli aktuella. Särskilda regler för små företag Från skyldigheten att betala mervärdesskatt undantas företag som har en årlig omsättning som inte överstiger 50 000 finska mark. De små företagen har rätt att begära inträde i momssystemet. Om en ideell organisation anses som näringsidkare kan omsättnings- gränsen i princip vara tillämplig. Det krävs då att inkomsterna är skattepliktiga enligt inkomstskattelagen. Med beskattningsbar person avses i huvudsak någon som driver en beskattningsbar aktivitet (taxable activity). Detta definieras som tillhandahållande av varor och/eller tjänster inom landet som görs inom ramen för en affärsverksamhet, av konstnärer eller fria yrkesutövare. Även import och gemenskapsinterna förvärv utgör beskattningsbar aktivitet.