sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Gapet mellan de två grupperna som består av personer som är osäkra på huruvida de skulle kunna tänka sig att köpa natur- medicin som är utprovad på både kvinnor och män och dem som kan tänka sig att be sin läkare förskriva läkemedel som är utprovad på både kvinnor och män uppgår till (). Att så många som kan tänka sig att köpa sådan natur- medicin (är övertygade och tror att de skulle kunna köpa sådan medicin), innebär att Utredningen har tungt vägande skäl för att förorda att sådan naturmedicin – tillika med receptförskrivna och receptfria läkemedel – ska kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Diagrammet visar att det visserligen finns skillnader mellan hur kvinnor och män har svarat när det gäller frågan om de kan tänka sig att köpa naturmedicin som är utprovad på både kvinnor och män. Men skillnaderna är små. Det är fler kvinnor än män som kan tänka sig att köpa sådan medicin (av kvinnorna respektive av männen är övertygade om att de skulle kunna göra sådana inköp, av kvinnorna respektive av männen svarar att de kanske skulle kunna köpa sådan medicin). Den tredje största gruppen består av personer som är osäkra på hur de kan tänkas agera i en sådan situation. Skillnaden mellan könen är dock marginell (av männen och av kvin- norna). På samma sätt är det fler män än kvinnor () som menar att de aldrig skulle kunna tänka sig att köpa sådan medicin. Det kan finnas anledning att notera att dessa två grupper kanske inte endast består av personer som är tveksamma inför de naturmedicinerna. Det kan vara så att gruppen även består av personer som är tveksamt inställda till just natur- mediciner. För Utredningens del är det av intresse att både kvinnor och män i förhållandevis stor utsträckning är positivt inställda till de produkterna. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning 9.2.5Sammanfattning av intresset för jämställda läkemedel Nedanstående diagram utgör en sammanställning av hur de tillfrå- gade svarar på de tre frågorna om de skulle kunna tänka sig att be sin läkare att förskriva läkemedel som är utprovade för både kvin- nor och män, att på apotek köpa receptfria läkemedel som är ut- provade för både kvinnor och män samt att köpa naturmedicin som är utprovad för både kvinnor och män. Ja, säkert Ja, Nej, aldrig Vet ej kanske Av diagrammet blir det tydligt att de tillfrågade sätter möjligheten att köpa receptfria läkemedel som är utprovade på både kvinnor och män framför möjligheten att be sin läkare skriva ut medicin som är utprovad på både kvinnor och män och naturmedicin som är framtagen på ett liknande sätt. Fråga 5: Skulle Du kunna tänka Dig att köpa möbler/kontors- redskap som var utprovade för både kvinnor och män? I princip alla möbler som finns på marknaden är utformade med en man som förebild. Det betyder att stora flertalet kvinnor, men även en del män, är så korta att de drabbas av Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning onda ryggar på grund av att bord, stolar, fåtöljer, soffor, diskbänkar har utformats för att vara funktionella för andra än dem själva. Nej, förmodligen inte Av tabellen framgår det att mer än tre fjärdedelar menar att de antingen är helt övertygade om att de skulle kunna tänka sig att köpa möbler eller kontorsredskap som är utprovade för både kvin- nor och män. Så många som är övertygade om att de skulle kunna köpa sådana möbler eller kontorsredskap och drygt en fjärdedel () svarar att de kanske skulle kunna tänka sig det. Knappt en femtedel () tror inte att de skulle köpa sådana möbler eller kontorsredskap med motiveringen att de för- modligen inte skulle bry sig om huruvida de är anpassningsbara till både kvinnor och män. Framför allt de som arbetar i eget hushåll uppger detta (). svarar att de inte vet hur de skulle göra om de stod inför valet att köpa möbler och kon- torsredskap som är anpassningsbara för både kvinnor och män. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Diagrammet illustrerar att det förekommer skillnader mellan hur kvinnorna och männen svarar på frågan om de skulle kunna tänka sig att köpa möbler eller kontorsredskap som är utprovade för både kvinnor och män. Det är väsentligt fler kvinnor än män (56 res- pektive ) som kan tänka sig att köpa sådana möbler. Men det är fler män än kvinnor som eventuellt skulle kunna tänka sig att köpa sådan möbler. Nära en femtedel av männen och lite drygt en åttondel av kvin- norna (, vilket motsvarar över respektive under genomsnittet) uppger att de förmod- ligen inte kommer att köpa möbler eller kontorsredskap som är utprovade för både kvinnor och män. av männen och av kvinnorna uppger att de inte vet om de skulle kunna tänka sig att köpa sådana möbler eller kontorsredskap. Det är svårt att ge en förklaring till varför det är så stora skill- nader mellan kvinnornas och männens svar. Men en förklaring kan vara att mäns fysiologi motsvarar den modell som utgör prototy- pen för möbler och kontorsredskap. För Utredningens del är det emellertid mest centralt att det generellt sett finns ett stort intresse för sådana möbler och kon- torsredskap. Fråga 6: Skulle Du kunna tänka Dig att köpa en bil som är anpassningsbar till både kvinnor och män? Whiplash/pisksnärt är beteckningen för en rörelse som halsrygg och huvud utför och som till exempel kan drabba nacken i samband med trafikolyckor. Flertalet bilstolar, nackstöd och krockkuddar har utfo- rmats med en och tung man som förebild. De som inte når upp till denna vikt eller längd löper en avsevärd risk att ut- sättas för just whiplashskada. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Nej, förmodligen inte Tabellen visar att nära tre fjärdedelar () menar att de skulle kunna tänka sig att köpa en bil som är anpassningsbar till både kvinnor och män. Det betyder att det är något färre (tre pro- cent) som kan tänka sig att köpa en sådan bil i förhållande till dem som kan tänka sig att köpa möbler och kontorsredskap som är an- passningsbara till både kvinnor och män. Det är också något färre som menar att de förmodligen inte skulle bry sig om huruvida bilen är anpassningsbar eller inte. Det är främst de värnpliktiga och egna företagarna som menar att de för- modligen inte skulle bry sig särskilt mycket om huruvida bilen är anpassningsbar till både kvinnor och män. Det kan finnas anledning att notera att det inte är någon värn- pliktig som anför att de inte skulle kunna tänka sig att köpa möbler eller kontorsredskap som är anpassningsbara till både kvinnor och män. uppger att de inte vet huruvida de ska välja en bil som är anpassningsbar på det sättet. Den tredje största grup- pen består av dem som uppger att det inte är aktuellt att köpa en bil (). Av detta borde man kunna dra slutsatsen att det stora flertalet tror att de skulle kunna tänka sig att köpa en bil som är utformad för att passa både kvinnor och män. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Diagrammet visar att det endast är en obetydlig skillnad mellan kvinnornas och männens svar när det gäller frågan om de kan tänka sig att köpa en bil som är anpassningsbar till både kvinnor och män (). Det är något fler män än kvinnor som tror att de skulle kunna tänka sig att köpa en sådan bil (23 res- pektive ). Det är främst kvinnorna som uppger att det inte är aktuellt att köpa en bil som är anpassningsbar till flera. fanns det 3 998 614 bilar registrerade i . Majoriteten, 2 188 175 (motsvarande ), av dem är registrerade på män. Lite drygt en fjärdedel, 1 048 626 (motsvarande ) är registrerade på kvinnor. Övriga bilar, 761 813 (motsvarande ) är registrerade på juridiska personer. En förklaring till att kvinnor uppger att det inte är aktuellt att köpa en bil som är anpassningsbar till både kvinnor och män kan vara att kvinnor inte ser sig som bilägare. Eventuellt skulle bilar som är mer anpass- ningsbara till olika människor kunna förändra den uppfattningen. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning 9.2.8Sammanfattning av intresset för anpassningsbara produkter Nedanstående diagram utgör en sammanställning över hur de till- frågade svarar på de båda frågorna om de skulle kunna tänka sig att köpa möbler eller kontorsredskap som är utprovade för både kvin- nor och män samt att köpa en bil som är anpassningsbar till både kvinnor och män. Nej, förmodligen inte Diagrammet tydliggör bland annat att det framför allt är anpass- ningsbara bilar som de tillfrågade menar att de med all säkerhet kan tänka sig att välja. Men om staplarna ja, säkert och ja, kanske slås samman är det i stället möbler och kontorsredskap som blir de mest attraktiva produkterna. Fråga 7: Skulle Du kunna tänka Dig att välja en pensionsför- säkring som berättigade kvinnor och män till lika hög pension? Omkring 925 000 kvinnor betalar regelbundet in pengar till pensions- försäkringar. Men även om de betalar in lika mycket som männen i till försäkringsbolagen erhåller de lägre ersättning när de går i Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning I en debattartikel i nämns följande räkneexempel: en man och en kvinna sparar vardera . Mannen får mer i pension. Motiveringen till att kvinnor erhåller lägre pension än män är att kvinnor lever än män och att pensionen av den anled- ningen generellt sett ska betalas ut till kvinnorna än till männen. Nej, förmodligen inte Tabellen illustrerar att lite drygt hälften () av de tillfrå- gade menar att de tveklöst kan tänka sig att teckna en pensions- försäkring som berättigar kvinnor och män lika hög pension. Nära en sjättedel av de tillfrågade menar att de eventuellt skulle kunna teckna en sådan försäkring. Nära en tiondel av de tillfrågade uppger att det inte är aktuellt att teckna en sådan försäkring. Det är främst personer i åldern 65–som uppger detta (). Drygt en tiondel () uppger att de förmodligen inte skulle bry sig om huruvida det är fråga om en pensionsförsäkring som berättigar kvinnor och män lika hög pensionsersättning. Intressant nog är det främst de yngre som uppger detta. Bland dem som är i åldern 18–uppger att detta är en likgiltig fråga. av dem som är i åldern 25–och av dem som är i åldern 35–menar också att detta är en fråga som saknar intresse. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Diagrammet synliggör att det är stora skillnader i hur män och kvinnor kan tänka sig att välja pensionsförsäkring. Det är uppenbart att männen, generellt sett, är mer negativt inställda till pensions- försäkringar som berättigar kvinnor och män lika hög pension. Medan av kvinnorna skulle kunna välja en sådan pensionsförsäkring, är av männen beredda att teckna en sådan försäkring. Å andra sidan skulle av männen och av kvinnorna kunna tänka sig att teckna en försäkring som berättigar kvinnor och män lika hög pension. Det betyder att av kvinnorna och av männen ändå skulle kunna tänka sig att göra ett sådant pensions- val. Så många som i åldern 50–kan väl tänka sig att välja en pensionsförsäkring som ger kvinnor och män lika hög pen- sion. bor i och i eller . av de personerna har barn som är eller äldre En förklaring till den stora skillnaden i svaren mellan könen kan vara att en sådan förändring kan komma att innebära att ersättning- en från pensionsförsäkringen kommer att jämnas ut. Det skulle kunna få till följd att männens ersättning minskar, eller åtminstone inte kommer att öka. För ett sådant resonemang talar bland annat Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning att av männen uppger att de förmodligen inte skulle kunna tänka sig att teckna en sådan försäkring. Fråga 8: Skulle Du kunna tänka Dig att teckna en försäkring som innebar att män och kvinnor betalade lika hög försäkrings- premie? Unga män utsätts för misshandel av obekanta personer i långt större utsträckning än kvinnor. Den misshandel som män drabbas av sker nästan uteslutande utomhus. När kvinnor utsätts för våld sker det i stället vanligtvis inomhus och av manliga personer i kvinnornas när- het. Försäkringspremier fastställs efter att försäkringsbolaget har gjort s.k. riskbedömningar. Det betyder bl. a. att kvinnor och män ofta betalar olika höga . Av tabellen framgår det bland annat att knappt hälften av de till- frågade kan tänka sig att teckna en försäkring som innebär att kvin- nor och män betalar lika hög försäkringspremie. Det betyder att det nästan är en tiondel färre än de som uppger att de kan tänka sig att teckna en pensionsförsäkring som innebär att kvinnor och män erhåller lika hög pension. De siffrorna bör dock jämföras med dem som visar hur många som eventuellt skulle kunna tänka sig att teckna en försäkring som innebär att kvinnor och män betalar lika hög försäkringspremie. Så många som tre fjärdedelar kan tänka sig att teckna en sådan försäkring. Det är som uppger att de aldrig skulle kunna teckna en sådan försäkring. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning färre än de som menar att de inte kan tänka sig att teckna en pensionsförsäkring som berättigar kvinnor och män till lika hög pension. Lite drygt två tiondelar (vardera) uppger antingen att de inte har någon uppfattning i frågan eller att det inte är aktu- ellt att teckna någon försäkring. Diagrammen illustrerar att det i princip inte är någon skillnad mellan kvinnors och mäns uppfattning när det gäller frågan om de skulle tänka sig att teckna en försäkring som innebär att kvinnor och män betalar lika hög försäkringspremie (). Det är fler män än kvinnor som kan tänka sig att teckna en sådan för- säkring. Lite drygt en åttondel () av kvinnorna menar att det inte är aktuellt att teckna en sådan försäkring, vilket bör jämföras med att det endast är en knappt tiondel av männen som uppger detta. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Fråga 9: Skulle Du kunna tänka Dig att välja att placera dina pengar i en bank som lånade ut pengar till kvinnor och män på lika villkor? Det påstås att kvinnor har svårare än män att erhålla lån för att starta bolag. Trots det anses kvinnor vara mer pålitliga som låntagare än män. Kvinnor lånar nämligen sällan mer pengar än vad de behöver och fullgör i princip alltid sina förpliktelser enligt avtalen. Tabellen illustrerar att drygt två tredjedelar kan väl tänka sig att placera sina pengar i en bank som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor. En sjättedel av de tillfrågade menar att de even- tuellt kan tänka sig att placera sina medel i en sådan bank. Det är endast en procent som uppger att de aldrig skulle kunna tänka sig att placera sina medel i en sådan bank. Siffrorna i tabellen blir särskilt intressanta när de ställs i för- hållande till de två tidigare tabellernas siffror. Då blir det särskilt tydligt att det är få av dem som hyser några som helst tvivel om att de skulle kunna tänka sig att placera sina medel i en bank som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Diagrammet tydliggör förhållandet att män faktiskt är mer benägna än kvinnor att placera sina medel i en bank som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor (av männen respektive av kvinnorna). Ställs dessa siffror i förhållande till de två tidigare diagrammen blir det också uppenbart att männen i det närmasta ser den frågan som prioriterad i långt större utsträckning än de två tidigare frågorna. av männen kan tänka sig att välja en pensionsförsäkring som berättigar kvinnor och män till lika hög pension. Något fler av männen () kan tänka sig att teckna en försäkring som innebär att kvinnor och män beta- lar lika hög försäkringspremie. Detta skulle kunna förklaras med att det inte är troligt att män tror att det finns risk att deras egna lånevillkor kan komma att försämras om bankerna lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor. Det går ju nämligen inte att bortse från att det finns risk för att män kan komma att göra en kortsiktig ekonomisk förlust om kvinnor och män ska behandlas identiskt genom pensionsförsäk- ringar och försäkringar. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns svar när det gäller frågan om de skulle kunna tänka sig att placera sina pengar i en bank som lånar ut pengar till män och kvinnor på lika villkor är marginell när det gäller dem som har svarat att de eventuellt skulle kunna tänka sig detta, aldrig skulle kunna tänka sig detta eller dem som uppger att de inte har någon uppfattning i frågan. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Det finns emellertid anledning att fästa uppmärksamheten på att så många som en tiondel av alla kvinnor inte menar att det är aktu- ellt att placera sina pengar i en bank som lånar ut pengar till män och kvinnor på lika villkor. Det betyder att nära en femtedel av alla kvinnor menar att det antingen inte är aktuellt eller att de inte har någon uppfattning om huruvida de kan tänka sig att placera sina pengar i en bank som lånar ut pengar till män och kvinnor på lika villkor. 9.2.12Sammanfattning av intresset för jämställda pensionsförsäkringar, försäkringar och banktjänster Nedanstående diagram illustrerar förhållandet mellan hur de tillfrå- gade svarar att de skulle agera när det gäller, att välja en pensions- försäkring som berättigar kvinnor och män till lika hög pension, att teckna en försäkring som innebär att kvinnor och män erlägger lika hög försäkringspremie, eller att placera sina pengar i en bank som lånar ut pengar till män och kvinnor på lika villkor. Av diagrammet blir det tydligt att de tillfrågade är mest positivt inställda till tjänster som utförs vid banker som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Fråga 10: Skulle Du kunna tänka Dig att köpa produkter eller använda Dig av tjänster som produceras/utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan? infördes en skyldighet för arbetsgivare att arbeta aktivt för jämställdhet i arbetslivet. Samtliga arbetsgivare som har minst tio (10) anställda är skyldiga att upprätta en s.k. jämställdhets- plan. Planen ska vara anpassad till den enskilda arbetsplatsen. Den ska bl. a. innehålla uppgifter om hur många män och kvinnor som arbetar vid arbetsplatsen. Det ska framgå om männen och kvinnorna har olika stora möjligheter att vidareutbilda sig, hur könsfördelningen ser ut vid de olika nivåerna, om det förekommer sexuella trakasserier samt om män och kvinnor erhåller lika hög ersättning när de utför arbete som är lika eller kan betraktas som likvärdigt. Tabellen illustrerar de tillfrågades intresse för att köpa produkter eller använda tjänster som produceras eller utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan. Drygt tre femtedelar () menar att de tveklöst kan tänka sig att köpa eller an- vända produkter eller tjänster som kommer från sådana verksam- heter. Till den gruppen hör även de som förklarar att de eventuellt kan tänka sig detta. Det betyder att så många som drygt fyra femte- delar () är positivt inställda till sådana verksamheter. har inte tagit ställning till frågan ännu (vet ej) och uppger att de aldrig skulle kunna tänka sig att köpa produkter eller använda tjänster som produceras eller utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Av tabellen framgår det även att det finns ett intresse för att köpa produkter eller använda tjänster som produceras/tillverkas vid verksamheter där en jämställdhetsplan upprättats. Att jämställdhet inte enbart är en kvinnofråga blir tämligen tydligt genom ovanstående diagram, som illustrerar att det faktiskt är fler män än kvinnor som skulle kunna tänka sig att köpa produkter eller använda sig av tjänster som produceras eller utförs vid verksam- heter där det finns en upprättad jämställdhetsplan. Det är visserli- gen så att skillnaderna mellan de svar som kvinnorna respektive männen har avgivit endast är marginella, men faktum kvarstår att så många som av männen och av kvinnorna svarar att de med all säkerhet kan tänka sig detta. Det är även så att det föreligger skillnader mellan dem som upp- ger att de kanske skulle kunna tänka sig att köpa produkter eller använda sig av tjänster som produceras eller utförs vid verksam- heter där det finns en upprättad jämställdhetsplan (av kvinnorna och av männen) samt dem som ännu inte har tagit ställning (av kvinnorna och av män- nen). Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning 9.2.14Sammanfattning av intresset för jämställda produkter och tjänster Nedanstående diagram utgör en sammanställning över hela enkäten konsumentval. Diagrammet illustrerar bland annat att konsumenter visar störst intresse för jämställda banktjänster, anpass- ningsbara bilar samt jämställda verksamheter. Intresset för jämställda produkter, tjänster och verksamheter Ja, ibland/kanske Det är emellertid inte lämpligt att endast utgå från de tjänster där de tillfrågade svarar ja, alltid, utan det svarsalternativet bör sam- manföras med svarsalternativet ja, ibland/kanske, eftersom det är troligt att de som tror sig komma att handla eller ta del av de pro- dukterna eller tjänsterna troligen även kommer att agera på det sättet. När det gäller konsumenters intresse för miljömärkta varor är det ofta så. Nedanstående diagram illustrerar de tillfrågades intresse för att ta del av jämställda produkter och tjänster inom de aktuella produkt- och tjänsteområdena. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Av diagrammet framgår det bland annat att de produkter som verkar vara mest intressanta för konsumenterna är de receptfria läkemedlen som finns att tillgå på apotek () och natur- mediciner (). Därutöver tydliggörs det att konsumenter prioriterar jämställda banktjänster (). Men det blir även tydligt att konsumenter även är positivt in- ställda till verksamheter där det finns upprättade jämställdhetspla- ner, s.k. jämställda arbetsplatser. Avslutningsvis kan vi således konstatera att det finns ett stort intresse för jämställda produkter, tjänster och verksamheter. Av staplarna blir det även tydligt att det intresse som konsumenter säger sig visa för jämställdhetsmärkta produkter, tjänster och verk- samheter ligger nära intresset för miljömärkta produkter. En fråga om konsumenter handlar miljömärkt (alltid eller ibland) mäter faktiska förhållanden men frågorna om de eventuellt tror sig vilja handla eller ta del av jämställdhetsmärkta produkter, tjänster eller verksamheter är hypotetiska. Men det går inte att bortse från de svar vi har fått på våra frågor, nämligen att det finns ett stort intresse från konsumenter att ta del av det vi har valt att kalla jäm- ställda produkter, tjänster och verksamheter. System för märkning och certifiering samt bedömning av överensstämmelse 10Frivilliga märknings- och certifieringssystem i och FRIJA föreslår att det införs ett frivilligt system för jämställd- hetsmärkning samt att jämställdhetsmärkningen görs oberoende av andra märkesordningar. Sammanfattning av kapitel 10 I det här kapitlet beskriver vi olika kontrollordningar vid system för märkning och certifiering samt skillnaden mellan dynamiska och statiska system. Vi gör även en genomgång av ett flertal mär- ken och märkesordningar som finns i och . Kapitlet avslutas med en analys av förhållandet mellan miljömärkning och jämställdhet, varvid vi konstaterar att de erfarenheter som har vunnits på miljöområdet bör tas som utgångspunkt för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Vi menar att det finns risk för att jämställdhetsfrågorna kommer i skymundan om de ska hanteras parallellt med/inlemmas i något av de befintliga systemen på marknaden. Vi konstaterar även att det är en helt annan fråga varifrån ett system för jämställdhetsmärkning bör administreras. Utredningen har i uppgift att redovisa på vilket sätt uppbyggnad av befintliga kontrollordningar och erfarenheter från dessa ska kunna användas för jämställdhetsmärkning. Med kontrollordning avses det system som omger en bedömning av överensstämmelse.