sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi reserverar oss mot utredningsmajoritetens förslag beträffande betyg. Vi anser att det i grundskoleförord- ningen bör framkomma att betyg ska sättas från årskurs sex och Reservationer och särskilda yttranden ges i sex steg. Skolorna skall med vårdnadshavarens samtycke dess- utom kunna ge skriftlig information redan från årskurs ett om elevens kunskaper och utveckling och om vilka åtgärder som kan vidtas för att stödja eleven. Föräldrar som har gemensam vårdnad, har båda rätt till samma information om elevens skolgång. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av (), () och () har svensk barnomsorg förändrats. Det är en utveckling som lett till att barnomsorgen i allt högre grad har inte- grerats i skolväsendet. överfördes ansvaret för barnomsorgen från till Utbildningsdeparte- mentet. fick daghemmen en egen läroplan och blev förskolor. kommer en allmän förskola för alla 4–5- åringar att införas. Det finns många positiva aspekter av en sådan utveckling, bland annat en helhetssyn på barnet, men det finns också en risk att barnets rätt till omsorg och fri lek kommer i bakgrunden för ökade krav på kunskap och pedagogisk utveckling. Förskolan är på väg att bli en skola för de allra minsta. Eftersom vi är kritiska till denna utveckling kan vi inte acceptera det nu liggande lagförslaget i de delar som innebär en ytterligare integrering av förskolan i den vanliga skolan. Enligt skollagens första kapitel 1§ ska förskolan betraktas som en skolform och ingå i skolväsendet. Enligt 2§ ska barnen i förskolan benämnas elever och den verksamhet som bedrivs kallas undervisning. Detta reser- verar vi oss emot. Familjens betydelse för barnets utveckling är central och kan aldrig ersättas av professionell personal. Det är också föräldrarna som känner sitt barn bäst. Därför ska de avgöra vilken omsorgs- form som är bäst för deras barn och i vilken omfattning den ska utnyttjas. Förskolan är en utmärkt omsorgsform för många barn men inte för alla barn. Det är därför viktigt att det finns en mång- fald av barnomsorgsformer. Familjedaghem och öppna förskolor har en självklar plats i barnomsorgen även . Vi reserverar oss därför mot skrivningen i femte kapitlets 2§ som säger att kommunerna ska vara skyldiga att verka för att barnen deltar i förskolan. Kommunerna ska ha en informationsskyldighet gent- emot familjerna men det är familjerna som ska avgöra om barnen ska deltaga eller inte. Detta gäller även förskoleklassen i sjätte kapitlets 2§. Dessutom anser vi att det bör tydliggöras att kommu- nernas skyldighet att ordna barnomsorgsplats ska gälla såväl förskola som familjedaghem och inte enbart förskola. Reservationer och särskilda yttranden För att garantera en mångfald av omsorgsformer menar vi att de fristående alternativen till de kommunala förskolorna bör värnas. De kan bidra med alternativa pedagogiska modeller och nytän- kande inom barnomsorgen som är mycket värdefull. Eftersom de fristående förskolorna innebär konkurrerande verksamhet till kommunens egna förskolor anser vi inte att det är kommunerna som ska vara tillståndsgivare för fristående förskolor. Det bör istället, liksom när det gäller grund- och gymnasieskolor, hanteras av . Kommunen ska vara skyldig att ge ekonomiskt stöd till en förskola som godkänts av . Därför reserverar vi oss mot skrivningen i 2 kapitlets 5§. råder en stor lärarbrist. En brist som kommer att förvärras . Det krävs många olika insatser för att minska de negativa effekterna av denna utveckling. Dessutom behöver skolan bli mer öppen för människor som tidigare haft andra yrken. En person som varit ute i samhället och yrkesarbetat med annat än skolfrågor kan säkert vara väl så skickad att leda undervisning inom sitt område som en nyutbildad lärare från lärar- högskolan. För att ändå uppehålla och säkerställa kvaliteten hos de som arbetar som lärare bör en certifiering eller en slags kvalitets- stämpel av lärare införas. Efter en validering av de kunskaper en person besitter samt eventuellt en kortare kompletterande pedago- gisk utbildning ska han/hon även utan fullständig lärarutbildning kunna få ett lärarcertifikat och därigenom bli behörig att arbeta som lärare. Kommitténs majoritet har valt att inte behandla frågan om lärarcertifikat utan i stället hänvisas till att detta bör bli föremål för en kommande utredning. Vi anser att kommittén redan nu borde tagit ställning i frågan och reserverar oss därför mot detta. Det har debatterats om skolans möjlighet att komma till rätta med elever som stör ordningen eller som utgör ett hot mot andra elever eller lärare. Flera uppmärksammade mobb- ningsfall har varit en av orsakerna till den uppkomna debatten. Kommittén har därför sett ett behov av att i lagtexten tydliggöra Reservationer och särskilda yttranden rektors möjligheter att sätta in tillfälliga åtgärder för att garantera arbetsro i skolan. Intentionen har varit att inte detaljreglera vilka åtgärder som kan vidtas utan att ge rektorn möjlighet att sätta in de åtgärder som han/hon anser vara nödvändiga. Skrivningarna är dock fortfarande inte tillräckligt klara och specialmotiveringarna bör förtydligas ytterligare för att ingen tvekan ska råda när en situ- ation uppstår som kräver åtgärder. Det föreslagna borttagandet av nuvarande detaljregleringar i skollag och förordningar ska inte innebära en inskränkningar av möjligheten att sätta in disciplinära åtgärder. Tvärt om ska det innebära en öppning för rektorn att utifrån den uppkomna situationen ta beslut om åtgärder för att komma till rätta med problemen. Med det föreliggande förslaget ska därmed möjligheterna att vidta lämpliga åtgärder garanteras varvid alla elevers trygghet och lärande kan säkerställas. Varken rubriken åtgärder eller Arbetsmiljö är särskilt rättvisande utan vi hade hellre velat se Respekt för varandra samt ordning och reda i skolan. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av () och () Då det gäller den övergripande styrningen av skolan så gäller fort- farande att ansvaret läggs på skolhuvudmannen men direktiv och befogenheter läggs på både huvudmannen och professionen. Det tidigare dubbelkommandot från staten är således kvar. Det är viktigt att värna om professionalitet för att säkerställa kvalitén i undervisningen, men det är inte lyckligt att dela på ansvar och befogenheter. Antingen skall staten ha ansvaret eller också skall kommunerna i egenskap av skolhuvudmän respektive de fristående skolhuvudmännen ha ansvaret. Det blir oklart och olyckligt med en uppdelning, vilket inte minst inskränker de kommunala skolornas utvecklingspotential som fria och konkurrenskraftiga möjligheter. Ett alternativ är en nationell skolpeng. Vi föreslår att ansvaret läggs på skolhuvudmannen, med skyldighet att delegera till professionen. Lärare och rektorer skall ges större frihet och ett utökat ansvar för hur målen skall nås. Kommittén föreslår att det skall införas sanktionsmöjligheter dvs. möjlighet att förelägga vite för . Då det gäller fristående skolor har motivet varit att få ett mer flexibelt system än nuvarande enda möjligheten att ta till nämligen att dra in tillståndet. Då det gäller offentligt drivna skolor är motivet att lagstiftningen skall vara lika för de offentligt drivna skolorna och de fristående skolorna. Vi är mycket negativa till att införa att en statlig myndighet skall kunna utdöma en folkvald kommun vite. Det är svårt att förstå vilka skäl som motiverar detta. Det finns inte ett exempel på att en kommun trotsat ett tillsynsbeslut från . Vår slutsats av detta är att det varken bör införas vite för offent- ligt drivna skolor eller för fristående skolor. Reservationer och särskilda yttranden Utredningen har inte kommit fram med några bra förslag då det gäller entreprenadfrågan. Detta trots att det föreligger ett behov av att öppna för möjligheterna med entreprenadverksamhet inom skolområdet. Vi anser därför att kommittén borde ha tagit ställning i frågan och inte enbart hänvisat den för vidare utredning. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av () Utöver de synpunkter som framförs i en gemensam borgerlig fyrpartireservation vill jag anföra följande; Det statligt-kommunala dubbelkommandot över skolväsendet Kommunaliseringen av skolväsendet har misslyckats. Avsikten var att den makt som decentraliserades till lokal nivå skulle hamna på de lokala skolenheterna. I stället har makten stannat i kommunal- husen. råder ett statligt-kommunalt dubbelkommando över skolan som är mycket otydligt och frustrerande för de som är verksamma i skolan. Enligt uppfattning bör en nationell skolpeng införas. Staten skall ha ansvaret för likvärdigheten i det nationella skol- väsendet. Den makt som decentraliserats skall föras ut till skol- enheterna. Kommunernas makt över skolan kommer därmed att minska. Lärarnas professionella roll och läraryrkets status Läraryrket är landets viktigaste yrke. Lagstiftningen skall tydligt markera lärarens professionella ansvar. Dagens behörighetsregler bör ersättas av en lärarlegitimation. En legitimation skall, liksom för läkarna, vara en statlig angelägenhet. Den skall utfärdas och kunna dras in av en statlig skolinspektion. En legitimation som däremot utformas som ett fackligt institut riskerar att bli ett skråväsende. Bibehåll olika yrkesgruppers identitet Kommittén föreslår att även fritidspedagoger och förskollärare skall kallas lärare i fortsättningen. Bakom förändringen finns fackliga intressen av att jämna ut upplevda status- och löneskillna- der mellan olika yrkesgrupper. Enligt min mening behövs det olika kompetenser i skolväsendet. Olika yrkesgrupper har olika professionell kompetens. Reservationer och särskilda yttranden professionella olikheter bör upprätthållas. Att olika yrkesgrupper benämns med samma yrkestitel skapar oklarheter och otydligheter. Kommittén har enligt min mening en gammaldags syn på skol- plikten. Skolplikten måste i ökad utsträckning utformas så att den gäller till dess att elever uppnått läroplanens kunskapsmål, vilket betyder att den kan variera i tidsutsträckning för olika elever. Liksom i hittillsvarande skollag förelås att en elev som uppnått slutmål i årskurs åtta kan få sitt slutbetyg då och hoppa över nian. Enligt min mening borde även skolplikten kunna förlängas med upp till för elever som t ex gått ett extra år på lågstadiet för att eleven skall vara skolpliktig intill dess att eleven fullföljt årskurs nio. En sådan bestämmelse skulle kunna utformas så att elevens skol- plikt varar tills dess att eleven uppfyllt läroplanens kunskapsmål, dock längst . Många bestämmelser i skollagen tar fasta på elevers rätt att få stöd och extra hjälp i olika situationer. Dessa regler avser undan- tagslöst elever med stora svårigheter i skolarbetet. Enligt min mening bör även skollagen innehålla en bestämmelse om rätt för studiebegåvade och högpresterande elever att få stöd att utvecklas i den takt de klarar av. Vid särskilda profilskolor och profilklasser som vänder sig mot elever med speciella talanger, t.ex. musikklasser eller matematikklasser för särskilt begåvade elever bör intagnings- prov kunna ersätta närhetsprincipen som urvalsinstrument, när antalet sökande elever är fler än antalet platser. Betyg och skriftlig information Betyg skall ges tidigare , helt i enlighet med den borgerliga fyrpartireservationen. Kommittén öppnar upp för att offentliga skolor i vissa fall ska kunna utfärda intyg i stället för betyg. Enligt min mening är detta ett felaktigt synsätt. I det offentliga skolväsendet skall råda en skyldighet att sätta betyg. Reservationer och särskilda yttranden Kommittén föreslår ett avskaffande av rätten för föräldrar att begära skriftliga omdömen. Detta är ett allvarligt steg bakåt, enligt min mening. Skriftliga omdömen bör finnas kvar. Föräldrar har rätt till information om hur det går för eleverna i skolan. Kommittén föreslår att elever skall kunna överklaga betyg. Enligt min mening finns det en risk att detta leder till att endast sparade skriftliga prov och uppgifter ligger till grund för betygsätt- ningen. Kommittén borde i stället ha föreslagit ett i tiden avgränsat försök med möjligheten att överklaga, för att statsmakterna sedan skulle kunna utvärdera effekterna av en sådan förändring. Svensk skola har stora problem med att upprätthålla arbetsro och studiedisciplin. I internationella undersökningar återfinns ofta bland de sämsta i dessa avseenden. Detta är särskilt allvarligt för de elever som har svårt att hänga med i skolarbetet. Det är framför allt de svagaste eleverna som tjänar mest på att det råder lugn och ro i skolan. Kommitténs förslag vad avser arbetsro och studiedisciplin är tyvärr ytterligare ett steg på en lång väg att helt undergräva lärarnas auktoritet i skolan. Kommittén föreslår att begreppet Disciplinära befogenheter i dagens förordningstext ersätts med begreppet Arbetsmiljö. Dessutom skall den mest kraftfulla åtgärd en enskild lärare kan vidta, nämligen kvarsittning, utgå. Enligt min mening måste de disciplinära befogenheterna i skolan i stället ökas. Kvarsittning bör finnas kvar. Vid skollags- reform avskaffades skriftlig varning respektive tillfällig avstängning (upp till max ) som tillåtna åtgärder. Enligt min mening bör dessa återinföras. Det har rått oklarheter om en skolhuvudman får flytta en elev från en skolenhet till en annan, mot dennes vilja, av disciplinära skäl. Kommitténs förslag är i princip lika luddigt som dagens lagstiftning på denna punkt. Denna befogenhet är viktig, bla för kunna splittra en gängbildning eller att kunna skilja mobbare och mobbingoffer. Reservationer och särskilda yttranden Förskolans utveckling och terminologi Förskolan blir nu en del av skolväsendet. Förskolan integreras fullt ut i skollagstiftningen. Detta är bra. viförskolans utveckling i denna riktning. Kommittén har dock valt att överföra terminologi Att kalla ettåringar för elever, att kalla verksam- heten i förskolan för undervisning och att förskolechefer skall kallas rektorer är enligt min mening att ändra på invanda begrepp utan att det finns bärande motiv. Dessa förändringar kommer att sakna folklig förankring. Att kalla den verksamhet som bedrivs med ettåringar för undervisning är dessutom att vattna ur begreppet. Beskrivningar om elevinflytande osv blir ju dessutom fullständigt devalverade till sitt innehåll när samma lagparagraf skall gälla ettåringar och nittonåringar. Det mesta av offentlig verksamhet får läggas ut på entreprenad utom just skolverksamhet. Enlit min mening finns inget skäl att förbjuda utbildning på entreprenad. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av () Sedan den nuvarande skollagen fastställdes har det svenska skolväsendet genomgått stora förändringar. Kommunernas respek- tive statens ansvar för skolväsendet har förändrats. Styrningen av skolan har gått från detaljstyrning till målstyrning. Som en följd av dessa förändringar har den nuvarande skollagen blivit allt mer lik ett lapptäcke där helheten inte längre utgår från skolväsendets verklighet. En omskrivning är därför nödvändig. Jag stöder också till största delen det nu föreliggande förslaget. På vissa områden anser jag dock att resultatet har brister och jag reserverar mig därför på några punkter. Jag kommer att förklara och motivera mitt ställningstagande i denna reservation samt i en reservation tillsam- mans med och och i en reservation till- sammans med , . All skolans verksamhet ska bygga på de värden som ligger till grund för vårt samhälle. Det är skolans uppgift att förmedla och förankra dessa värden hos eleverna. Värden som alla människors lika värde, människolivets okränkbarhet och solidaritet med de svaga, har varit en del av vår tradition under . Detta är i överensstämmelse med den etik som förvaltats av judisk-kristna traditionen och den västerländska humanismen. Vi anser att det är viktigt att det i skollagen tydliggörs var dessa värden har sitt ursprung. Etik måste alltid relateras till en religion, filosofi eller livsåskådning för att bli begriplig. En sådan hänvisning bidrar dess- utom till konsekvens mellan skolans olika styrdokument. En koppling till den kristna traditionen och västerländska humanismen finns redan inskriven i läroplanen för de obligatoriska och frivilliga skolformerna. Motsvarande skrivning bör därför enligt min mening finnas i det nu liggande lagförslagets första kapitel 4§. I skollagens tredje kapitel 7§ stadgas att de lokaler och den utrust- ning som är nödvändig för att uppnå utbildningens mål ska finnas tillgängliga. Jag anser att tillägget läromedel bör göras för att tydliggöra att även dessa omfattas. Detta är särskilt viktigt efter- Reservationer och särskilda yttranden som bristen på läromedel är ett omfattande problem på många skolor. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Drygt intensivt arbete i skollagskommittén mynnar nu ut i ett förslag som till största delen är bra men det är några punkter som jag vill kommentera. Förskolan förs nu in som en egen skolform i lagen, det är bra. Att förskolan, enligt lagen, endast omfattar , är däremot en svaghet. Tolkningen av detta kan medföra att kommu- nerna inte ger föräldrar med arbete på s.k. obekväm tid samma rätt till god omsorg för deras barn i förskolan. Vårt samhälle är i runt-öppet. T.ex. behövs det personal inom vården , många butiker samt andra delar i samhället har anställda som, kanske är föräldrar och har ett behov av omsorg för sina barn när de arbetar s.k. obekväm tid. Förhoppningsvis inser kommunerna detta och bistår föräldrar med s.k. nattis som även måste innefatta barn i fritidshem. Möjligheten för alla barn att få tillgång till förskolan, oavsett om deras föräldrar arbetar eller studerar finns inte heller i detta lagför- slag. Kommittén har diskuterat detta men p.g.a. kostnader ej före- slagit en förskola öppen för alla barn. Detsamma gäller rätt för elever till plats i fritidshem. är det föräldrarnas arbete eller studier som ger rätt till plats där. Kommunerna bör verka för att eleverna utnyttjar platser i fritidshemmen och dessutom erbjuda t.ex. öppen verksamhet. Elevgruppernas storlek är ingenting som kommittén berört men det finns anledning att uppmärksamma de utredningar som visar att dagens grupper inom hela utbildningsväsendet tenderar att vara alltför stora. För att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervis- ning på ett bra sätt och för att skapa en trygghet och studiero som kommittén beskriver i utredningen, krävs bl. a att gruppstorlekarna minskas. Reservationer och särskilda yttranden Det har, i detta lagförslag, blivit en förstärkning vad gäller elevernas möjligheter att delta i den demokratiska processen inom all utbild- ning. Det är dock viktigt att framhålla att eleverna är de som bäst kan tolka innebörden i elevinflytande. Eleverna och de vuxna inom utbildningen ska komma överens om på vilket sätt elevernas kompetens bäst kan tillvaratas. Respekt för varandras synpunkter uppnås bäst om parterna lyssnar på varandra. Anmäler dessutom två reservationer som jag delar med andra leda- möter. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Skolans uppgift är att ge alla elever nödvändiga baskunskaper för ett liv som aktiva samhällsmedborgare. Det handlar om teoretiska och praktiska kunskaper men också om förståelse för de värden som ligger till grund för vårt samhälle. Varje elev är unik med särskilda förmågor och behov. Skolan måste därför möta varje elev där eleven befinner sig och utifrån det stödja henne i utvecklingen mot skolans mål. Alla elever kan inte och ska inte styras in i samma mall men alla elever har rätt att efter sina unika förutsättningar få utvecklas till toppen av sin förmåga. Elever, föräldrar, lärare, övrig personal, skolledning, kommuner, andra huvudmän och stat har alla del i skapandet av en bra skola. Alla parter måste ta sitt ansvar och samarbetet mellan dem måste fungera för att vi ska uppnå en positiv utveckling för skolan. Samarbetet mellan lärare, elever och föräldrar samt mellan de olika skolformerna har här en särskild betydelse. För att samarbetet mellan staten och de lokala huvudmännen ska fungera krävs att varje parts ansvar och rättigheter är tydligt före- skrivna i lagtexter och förordningar. finns en otydlighet när det gäller förhållandet mellan rektor, kommun och stat. Staten riktar uppdrag, befogenheter och skyldigheter direkt till rektor som rektor är beroende av resurser från huvudmannen, oftast kommunen, för att uppfylla dem. Detta innebär en otydlig- het i ansvarsfrågan mellan kommun och rektor. Jag anser att kommittén borde fått i uppdrag att se över dessa otydligheter. Eftersom så inte är fallet anser jag att denna fråga bör tas upp i en ny utredning. Kommittén inför verksamhetsområdet elevhälsa i skollagen. Denna omfattar skolans omvårdande, medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsans arbete är av mycket stor betydelse för elevernas utveckling. I det föreliggande lagförsla- get har kommittén, i enlighet med den rådande målstyrningen av skolan, försökt minska antalet detaljregleringar i skollagen. Därför omnämns inte vilka yrkeskategorier som, utöver läkare, ska ingå i elevhälsans arbete. Det är i stället upp till skolans rektor att tillse Reservationer och särskilda yttranden att det finns personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses oavsett hur behoven ser ut. Flera undersökningar visar att svenska barn är fysiskt friska men att de mår psykiskt allt sämre. Det har också konstaterats att det på många skolor finns stora brister inom elevhälsans verk- samhetsområde framför allt vad rör tillgängligheten till psykologer och kuratorer. Därför vill jag understryka att till exempel skolskö- terska, kurator och skolpykolog är minst lika avgörande som läka- ren för elevernas hälsa även om dessa professioner inte finns expli- cit omnämnda i lagtexten. Jag tar för givet att skolorna kommer att ge elevhälsans breda verksamhetsområde och betydelse ökad uppmärksamhet och bättre förutsättningar i och med den nya lagen. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av ledamöterna samt sakkunnige förslag innehåller gemensamma bestämmelser om krav på utbildade lärare för undervisningen i skolväsendet. Genom att förskolan blir egen skolform kommer kravet att gälla även där. Vi anser att dessa förslag är riktiga och viktiga. En av publicerad kunskapsöversikt1 visar att lärarkom- petens genom utbildning och erfarenhet är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevernas resultat. Staten har ett ansvar att förse skolsektorn med utbildade lärare och det finns empirisk grund för att upprätthålla behörighetskraven. I nuvarande skollag finns även en bestämmelse som gäller studie- och yrkesvägledare. För att få tillsvidareanställning för studie- och yrkesorientering i det offentliga skolväsendet skall den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet (2 kap. 6 § skollagen). I skollagskommitténs förslag har denna bestämmelse tagits bort, trots att det rör sig om en läroplansstyrd verksamhet. Den utbildning som svarar mot skollagens krav är den studie- och yrkesvägledarutbildning som ges vid vissa högskolor. Utbild- ningen som omfattar 120 poäng leder till en yrkesexamen i studie- och yrkesvägledning. Betydelsen av en väl fungerande och professionell vägledning finns belagd i forskning och utredningar, bl.a. i utvär- deringar och kvalitetsgranskningar. Den senaste undersökning som visar på studie- och yrkesvägledningens betydelse för elevernas val är en av genomförd studie . Två tusen elever i årskurs nio har intervjuats efter att de gjort sitt val till gymnasieskolan. Resultaten visar att den viktigaste enskilda faktorn som påverkat elevernas val är skolans vägledare. Undersökningen visar också att elever med invandrarbakgrund tillmäter vägledarna särskilt stor betydelse när det gäller valet till gymnasieskolan.