sou · GQB358d2 · 2003-01-01 00:00:00 — En fördel med ett sådant system är att arbetsgivaren kan använda samma beräkningsunderlag för att beräkna ledighet enligt denna lag som i alla fall måste tas fram för att semesterdagar med semesterlön skall kunna räknas fram. Att samma beräkningsunderlag skall kunna användas förutsätter emellertid att intjänandeperioderna också är de samma. Ledigheten enligt lagen om flexibel ledighet bör således tjänas in till . Rätt till uttag av ledigheten föreligger fr.o.m. . I princip bör samtliga arbetstagare omfattas av den nya lagen. I förenklingssyfte föreslås emellertid att korta anställningar – de som varar upp till en månad – undantas från lagen. Det innebär att de arbetstagare som har flera på varandra följande anställningar hos olika arbetsgivare som understiger en månad inte kommer att erhålla någon ledighet (eller ledighetsersättning, se författnings- kommentaren till 10 § i den nya lagen). Kommittén bedömer att en sådan schablonregel behövs för att undvika merarbete för företag och verksamheter i de fall där den ledighet som det hade blivit fråga om kan tyckas tämligen försumbar. Om en arbetstagare har flera korta anställningar hos samma arbetsgivare bör emellertid den samlade anställningstiden tillgodoräknas arbetstagaren, förutsatt att uppehållen mellan anställningsperioderna inte är för långa. Vidare föreslås att praktik- och feriearbetare undantas från lagens tillämpningsområde. Även här är skälet att minska arbets- givarens administrativa hantering av ledigheten. Arten av dessa anställningar är dessutom annorlunda än andra anställningar. Lag om flexibel ledighet praktik- eller feriearbete handlar det om arbete som del i en utbild- ning eller under ett uppehåll i utbildning. De personer som om- fattas torde därmed inte ha samma behov av den ledighet som här diskuteras. Enligt kommitténs uppfattning är de nämnda undantagen fören- liga med EG:s s.k. visstidsdirektiv.2 Direktivet syftar till icke- diskriminering av visstidsanställda vad gäller anställningsvillkor, men medger undantag om de kan motiveras på objektiva grunder. Kommittén anser att nämnda praktiska hänsyn vid mycket korta anställningar samt vid praktik- och feriearbete måste anses utgöra sådana objektiva grunder. 7.2.3Hur ledigheten kan disponeras – förläggning och inflytande Ledigheten räknas i timmar Ett syfte med den nya lagen är som nämnts att möjliggöra för enskilda arbetstagare att med hjälp av ledigheten påverka sin arbetstidssituation. Detta kräver till att börja med att ledigheten kan disponeras i såväl som i del av dag och i timmar. Kommittén anser att ledigheten bör beräknas i timmar. Det blir mest exakt och rättvist. Om man skulle räkna i och där- med avrunda uppåt till får t.ex. en arbetstagare som tjä- nat in något mer än nästan en hel dag till i ledighet. En beräkning i timmar innebär att om arbetstagaren vill ta ut en hel dags ledighet kommer så många timmar behövas som arbetsdagen varar. Förslaget innebär att alla arbetstagare kommer få en slags tim- bank hos sin arbetsgivare med intjänad ledighet. Det föreslås inte någon årsbegränsning för sparande av denna ledighet, i likhet med semesterlagens femårsbegränsning eller att viss ledighet måste tas ut . Den ledighet som sätts in bör kunna sparas och tas ut vid tillfälle som passar arbetstagaren. Ett tak för ledigheten på fyra hundra timmar föreslås, vilket exempelvis kan innebära att sätts in , alternativt att sätts in . Det senare exemplet hänger samman med kom- mitténs förslag i nästa kapitel – att arbetstagare skall ges en rätt att 2 Rådets direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, och . Lag om flexibel ledighet omvandla del av semestern till ledighet i timmar. Då kan komma från den nya ledighetslagen och lika många timmar från omvandlade semesterdagar. Kommittén anser det vara lämpligt med ett tak för ledigheten för att begränsa riskerna för förlust av intjänad ledighet vid exempelvis konkurs, och för att all- mänt sett hålla ledighetens omfattning på en hanterbar nivå. Vad gäller möjligheten att påverka förläggningen, kan konstateras att behoven kan finnas både . På kort sikt – från den ena dagen till den andra, eller inom någon eller – kan ledighet behöva tas ut för att ett ärende behöver uträttas, barnen hämtas från skolan när make eller maka fått för- hinder eller dylikt. På – – kan arbetstagaren vilja lägga ut ledighet för att minska arbetstiden per dag eller vecka eller kanske för att bara vara ledig . Den ledighet som kommittén föreslår införs skall kunna användas till allt detta. Poängen är att den skall kunna användas oavsett syfte och oavsett om uttaget ligger nära eller längre fram. En bestämmelse som skall ge arbetstagaren inflytande över för- läggningen måste emellertid balanseras mot arbetsgivarens möjlig- het att leda verksamheten på mest rationella sätt och arbetskamra- ternas behov och önskemål. I den avvägning som då måste göras ligger t.ex. frågan om perspektivet kort och lång sikt. Det är naturligt att möjligheten för arbetstagaren att påverka är större om ledigheten skall tas ut en bit framåt i tiden. Då ges arbetsgivaren möjlighet att vidta åtgärder så att verksamheten inte påverkas negativt. En bestämmelse om arbetstagarens inflytande över ledig- hetens förläggning bör således innehålla en slags varselperiod. En grundläggande aspekt på inflytandefrågan är att ledighet inte skall kunna läggas på andra tider än de arbetstagaren vill. Om arbetsgivaren rent av ålades en skyldighet att lägga ut den ledighet som arbetstagaren har tjänat in, eller viss del därav, såsom fallet är med semesterledighet, skulle en viktig del i reformen gå om intet. En annan fråga är dock om arbetstagaren skall kunna lägga ledighet som inte arbetsgivaren vill. Lag om flexibel ledighet Ett rimligt antagande är att ju i förväg arbetstagaren säger till desto bättre möjlighet har arbetsgivaren att planera bemanning och organisation så att arbetstagarens önskemål kan tillgodoses. Omvänt torde gälla att en kort framförhållning inte ger samma förutsättningar att göra eventuella anpassningar av organi- sationen, varför det kan vara svårare att tillgodose önskemålen. Om dessa två antaganden läggs till grund för en inflytanderegel leder det till att på kort sikt måste arbetstagaren komma överens med arbetsgivaren om förläggningen. På borde det däremot vara svårare att neka arbetstagarens önskemål. Arbets- givaren bör då vara tvungen att hänvisa till att ledigheten medför ett problem för verksamhetens bedrivande för att önskemålen skall kunna nekas. Kommittén har övervägt olika modeller för en bestämmelse som ger arbetstagaren ett stärkt inflytande förutsatt att en varseltid iakttas. Det ligger nära till hands att söka ledning i de modeller för uttag och förläggning av ledighet som finns i de olika ledighets- lagarna, t.ex. föräldraledighets- och studieledighetslagarna. En viktig skillnad mellan den ledighet som här föreslås och de ledig- heter som gäller enligt ledighetslagarna är dock att de senare avser ledighet för ett särskilt, av samhället prioriterat ändamål. Det har gjort att uttaget av dessa ledigheter åtföljs av bestämmelser som ger arbetstagarna betydande möjlighet att påverka uttag och förlägg- ning. Bevekelsegrunden för sådana bestämmelser torde vara att lagarnas syften, t.ex. att underlätta förenandet av föräldraskap med yrkesarbete, så kräver eller i vart fall har större förutsättningar att uppnås om arbetstagaren själv kan styra ledighetens förläggning. Ett exempel kan hämtas från föräldraledighetslagen. Enligt den lagen skall arbetsgivaren förlägga delledighet enligt arbetstagarens önskemål, såvitt det inte skulle medföra påtaglig störning i arbetsgivarens verksamhet. Enligt förarbetena till föräldraledig- hetslagen3 är inte meningen att varje störning skall berättiga arbets- givaren att neka önskemålen. Det bör endast kunna åberopas om verksamheten utsätts för stora påfrestningar. Den ledighet som kommittén lägger förslag om avser annorlunda förhållanden än de som täcks av föräldraledighetslagen. Det är endast småbarnsföräldrarna på arbetsplatsen som har rätt till föräldraledighet. Ledighet enligt den lag som föreslås kommer däremot i princip alla anställda att få rätt till och arbetsgivaren blir 20000/01:44, sid. 37 ff. Lag om flexibel ledighet därmed tvungen att försöka tillgodose förläggningen av en stor mängd ledighetstillfällen . Den rent kvantitativa aspekten på ledigheten är ett skäl för att inte formulera alltför strikta krav på möjligheterna för arbetsgiva- ren att neka förläggningen. Det är därför inte lämpligt att utforma bestämmelsen så att innebörden blir att arbetsgivarens verksamhet får tåla vissa påfrestningar, såsom enligt föräldraledighetslagen, varje gång en ledighet skall tas ut. Även om inte de enskilda ledig- hetstillfällena var för sig leder till mer än vissa eller mindre påfrest- ningar för verksamheten, kan den sammanlagda effekten av ledig- het som läggs ut bli mer problematisk. Arbetsgivaren skulle i en sådan situation inte kunna neka enskilda förläggningstillfällen trots att de sammantaget kanske innebär stora påfrestningar för verksamheten. Ett annat skäl för att formulera kraven på arbetsgivaren på ett annorlunda sätt än enligt ledighetslagarna är att ledighet enligt den lag som föreslås inte ges i ett specifikt syfte. Tvärtom är ju en av poängerna med den ledighet som kommittén föreslår att den skall kunna användas fritt – det är upp till var och en att bestämma vad ledigheten skall användas till. Det ligger då i sakens natur att de bestämmelser som skall ge arbetstagaren ledighet enligt befintliga ledighetslagar är skarpare formulerade än vad gäller ledighet enligt den nya lag som kommittén föreslår. Kommittén förslår därmed att bestämmelsen utformas så att arbetsgivaren åläggs en skyldighet att lägga ut ledigheten enligt arbetstagarens önskemål såvitt inte det medför störning i verksamheten. Vad gäller den varseltid som arbetstagaren skall iaktta för att den stärkta inflytandemöjligheten skall aktiveras, anser kommittén att denna inte bör sättas för långt fram i tiden. Tidpunkten bör ligga inom en rimlig planeringshorisont, som dels möjliggör för arbets- givaren att bedöma om ledigheten medför problem för verksam- heten och dels gör det möjligt att vidta nödvändiga åtgärder för att ledigheten skall kunna tillgodoses. Vidare är det viktigt att arbets- tagarens möjligheter att påverka förläggningen av ledigheten inte kräver en alltför lång framförhållning. Kommittén föreslår därmed att perioden blir . För bestämmelsens närmare utformning och innebörd hänvisas till författningsförslaget och författningskommentaren. Lag om flexibel ledighet Kommitténs förslag innebär att ledigheten skall vara betald. Olika modeller för en ledighetslön har diskuterats. Ett näraliggande exempel är den semesterlön arbetstagare har rätt till enligt semes- terlagen. Att tillämpa ett sådant system på den ledighet det här är fråga om skulle emellertid innebära mycket komplicerade uträk- ningar. I lagen skulle då införas en procentfaktor med vilken ledig- hetslönen räknas fram, t.ex. att arbetstagaren ges rätt till x procent av lönen som motsvarar semesterårets intjänandeår. Eftersom det är fråga om en ledighet som räknas fram i timmar eller del av dag, skulle det inte gå att beräkna en ledighetslön på samma sätt som semesterlönen. I vart fall skulle först lönen för en ledighetsdag behöva räknas fram och lönen per dag sedan över- sättas till lön . För varje uttagstillfälle skulle sedan arbetsgivaren behöva ta bort den del av den ordinarie lönen som motsvarar den tid som arbetstagaren är ledig, och lägga till ledig- hetslönen. Ett alternativ kunde vara att arbetstagaren får sin vanliga timlön samt ett tillägg om y procent. En sådan procentfaktor skulle dock bli helt skönsmässig och kunna betyda både mer och mindre pengar än vad nämnda bestämmelse som baseras på semesterlagens system skulle ge. Kommittén har stannat vid att föreslå att ledighetslönen bör motsvara den lön arbetstagaren skulle ha fått om arbete hade utfört han eller hon är ledig. Arbetstagaren ges alltså rätt till den löpande lönen. Detta blir enklast och innebär att ledighet kan tas ut utan att någon särskild uträkning av vilken lön som skall gälla under ledigheten behöver göras. Det bör tilläggas att den ledig- hetslön som på detta sätt föreslås utbetalas enligt lagen om flexibel ledighet kommer att utgöra en del i beräkningsunderlaget semesterlön. 7.3.1Hälsa, välbefinnande och jämställdhet Vi har i kapitel 3 och 4 redogjort för vilka effekter en minskad arbetstid kan ha på människors hälsa och välbefinnande. Det har konstaterats att sambanden mellan kortare arbetstid och effekter på människors hälsa är oklar. Något förenklat kan diskussionen om Lag om flexibel ledighet hälsoaspekterna delas in i två grupper: medicinska respektive psykosociala aspekter. Därtill kommer aspekter på individens välbefinnande. Dessa områden påverkar emellertid varandra. I medicinskt avseende har inte forskningen påvisat positiva hälsoeffekter av minskad arbetstid, men forskningen är begränsad. Medicinskt tycks arbetstidens förläggning vara viktigare än arbetstidens längd, t.ex. möjligheten till återhämtning mellan arbetspass. I psykosocialt avseende är det främst arbetstagarens mölighet att hantera de krav som ställs och kontrollera arbets- situationen som påverkar hälsan. Forskning visar att minskad arbetstid kan ge positiva sociala effekter och ökat allmänt välbe- finnande. Förbättrade möjligheter att hantera livssituationen kan leda till positiva hälsoeffekter. Kommitténs konstaterar att en möjlighet att påverka förläggningen av den ledighet som föreslås, kan innebära vissa positiva effekter ur allmän välbefinnandesyn- punkt. Vad gäller frågan om en minskning av arbetstiden får några kon- sekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män finns, som nämnts i kapitel 3 och 4, inga säkra samband. Ökad jämställdhet förutsätter en omfördelning mellan könen av det betalda och obetalda arbetet. Minskad arbetstid skulle kunna leda till en jäm- nare fördelning, men om så verkligen sker beror även på andra faktorer, såsom samhälleliga normer för mäns och kvinnors beteenden samt ekonomiska förhållanden. I kapitel 4 konstaterades att förutsättningarna för att den minskade arbetstiden skall ge några positiva jämställdhetseffekter torde vara större vid en förkortning av normalarbetstiden än vid en utökad ledighet. Kommittén föreslår en ledighet för individuella val, vilket alltså innebär en möjlighet att använda ledigheten till att korta arbetstiden per dag eller vecka och på så sätt få effekter som liknar en normalarbetstidsförkortning. Eftersom valen är avsedda att vara individuella kommer effekterna bli olika från person till person. Inflytandekomponenten i den nya lagen har möjligen större betydelse än den minskade arbetstiden/utökade ledigheten för eventuella jämställdhetseffekter. Om arbetstagare ges möjligheter att påverka sina arbetstidsförhållanden och detta underlättar kombinationen av förvärvsarbete och familjeliv, skulle t.ex. kvinnor kunna öka sitt förvärvsarbete och män få bättre möjligheter att anpassa sina arbetstider till hem- och omsorgsarbetets krav. Det måste dock betonas att, även om ledig Lag om flexibel ledighet tid som omvandlats från semester (se kapitel 8) läggs till, handlar det om förhållandevis få timmar. Som nämnts är det dessutom även andra faktorer som avgör åt vilket håll utvecklingen går vad gäller jämställdheten mellan kvinnor och män. 7.3.2Företag och offentliga verksamheter samt arbetsorganisation I kapitel 3 diskuterades sambanden mellan en generell minskning av arbetstiden (oavsett metod) och effekter på företags- och verk- samhetsnivå. På kort sikt kan företagens kostnader stiga. Om varje anställd jobbar färre timmar och företagen behöver rekrytera ny personal alternativt ta ut övertid av den befintliga personalen, medför det högre kostnader för samma produktionsvolym. Ökade kostnader för företaget ställer krav på dess förmåga till anpassning för att konkurrenskraften skall kunna upprätthållas. Ökad produktivitet och flexibel förläggning av arbetstider kan i viss mån motverka de negativa konsekvenser som uppstår för företagen. Som påpekats tyder forskningen på att timlöner tenderar att öka relativt sett mer vid en arbetstidsförkortning än annars, som ett resultat av att arbetstagarsidan söker kompensera för det färre antalet arbetade timmar. På kan företag som konkurrerar på en internationell marknad inte ta ut högre priser än konkurrenterna och avkastningen på gjorda investeringar måsta vara i nivå med omvärlden. Utvecklingen kan leda till att icke konkurrenskraftiga företag slås ut från marknaden. Vidare kan företaget eller den offentliga verksamheten behöva anpassa sin organisation till de nya förutsättningarna. Vilka änd- ringar som föranleds beror naturligtvis på arten av verksamhet; tjänste- eller varuproduktion, litet eller stort företag, offentligt eller privat verksamhet, etc. Det kan handla om att arbetstidens förlägg- ning behöver ändras, såsom att lägga om scheman, att lägga in längre eller tätare arbetspass för att kompensera för färre arbets- timmar. Ledighet av det slag som kommittén föreslår kan vara svår att schemalägga, eftersom initiativet till uttag kommer från den enskilde arbetstagaren. De organisatoriska konsekvenserna av uttag av ledig tid en bit framåt i tiden, t.ex. med är planerbara och möjliga att anpassa bemanningen till. Uttag på kortare sikt blir dock svårare att anpassa organisationen till och det finns, som nämndes i kapitel 4, risk för Lag om flexibel ledighet att arbetskamrater i viss omfattning måste täcka upp för de som får ledigt. Kommitténs förslag innebär att den enskilde arbetstagaren skall ges bra möjligheter att själv påverka förläggningen av ledigheten. Företag och offentliga verksamheter kan därmed behöva hantera ledigheter som ur verksamhetssynpunkt inte förläggs vid de lämp- ligaste tidpunkterna. Den föreslagna bestämmelsen är emellertid så utformad att den dels skall ge arbetsgivaren tid att vidta nödvändiga åtgärder för att lösa eventuella problem för verksamheten, dels skall arbetsgivaren kunna neka förläggningen om den ändå bedöms medföra en störning av verksamheten. 7.3.3Små företags särskilda förutsättningar I huvudsak torde de resonemang om kostnader och arbetsorga- nisation på företagsnivå som beskrevs ovan gälla för både större och mindre företag. Det är dock allmänt accepterat att storleken kan ha betydelse och de mindre företagens förutsättningar måste därför uppmärksammas särskilt. En reform av det slag som föreslås i detta betänkande medför en viss mängd administration. Arbetsgivaren måste räkna fram ledig- het för var och en på arbetsplatsen, i tillägg till de uträkningar som redan måste göras för semesterledighet. Även om beräkningen av ledigheten kan göras med hjälp av samma underlag som för semes- tern och med samma metod, innebär det naturligtvis ett merarbete jämfört med . Den typen av administrativa uppgifter innebär vanligtvis en större belastning för små företag än stora, då de små inte har samma resurser i form av personal- och lönehandläggare. Det är ofta ägaren av det lilla företaget som själv får göra dessa arbetsuppgifter. Likaså innebär en ny lag att arbetsgivaren måste sätta sig in i ett nytt regelverk, vad gäller t.ex. frågor om förlägg- ning av den nya ledigheten. Förslaget innebär också att de anställda får en timbank, där ledigheten bokförs, som måste administreras. Dessa aspekter på förslaget är också sådant som kan vara mer betungande för ett litet företag än ett stort. Det kan nämnas att enligt statistik från uppgår kostnaden för att administrera regelverket inom områdena beskattning, miljö och arbetsmarknad i till per anställd och år i företag med en till nitton anställda. Motsvarande kostnad för företag med 50 till 500 anställda är per anställd och år. Lag om flexibel ledighet Likaså kan intjänandebestämmelser som innebär att även en betydande del av den frånvaro från arbetet som förekommer skall ge rätt till ledighet enligt denna lag, bli mer kännbart för små företag än för stora. I den omfattning frånvaron täcks med vikariat innebär det, på samma sätt som beträffande semester, att arbets- givaren måste betala ledighetslön (eller ledighetsersättning) både för den som varit frånvarande och för den som ersatt den från- varande. Vad gäller den senare måste emellertid anställningen ha varat minst en månad för att ledighetslön (eller ledighetsersättning) skall utgå. Det medför att de kortare vikariaten inte kommer ge rätt till denna lags förmåner. Vad gäller förläggningen av ledigheten har redan nämnts att verksamhetens storlek kan ha betydelse för förutsättningarna att tillgodose arbetstagarens önskemål. För den typ av störning som åsyftas i den ovan beskrivna bestämmelsen om förläggning av ledighet kan i vissa fall verksamhetens storlek ha betydelse. Ett litet företag kan ha mindre möjligheter att anpassa organisationen så att önskemålet kan tillgodoses. I avsnitt 2.6 redovisade vi översiktligt arbetstidsregleringen i kollektivavtal, i avsnitt 2.6.3 särskilt med avseende på de kollektiv- avtal som träffats om minskad arbetstid. Kommitténs förslag om en ny lag om flexibel ledighet ansluter till de principer som senare års avtal bygger på, dvs. att minskad arbetstid åstadkoms genom ledighet. Icke desto mindre kommer en ny lagstiftning om ledighet att innebära vissa störningar. I de avtal som endast har semester och permission som ledighet är problemet främst av administrativ art. Den nya lagen kolliderar inte med befintliga system. Ledigheten enligt den lag som kommittén föreslår kan fastställas ur samma beräkningsunder- lag som gäller för semestern. Ett större problem uppstår inom de avtalsområden som påbörjat uppbyggnaden av betalda lediga timmar, dels som kompensations- ledighet vid tvåskift och dels de nya system som införts som en minskning av arbetstiden i övrigt. Ledigheten enligt den lag som kommittén föreslår skiljer sig på två punkter från de avtalade ledig- heterna. Den första skillnaden är att den lag som föreslås inte ger en rätt för parterna eller de anställda att omdisponera den upp- Lag om flexibel ledighet arbetade rättigheten till lön eller pensionspremie, vilket är möjligt enligt vissa kollektivavtal. Orsaken är att det grundläggande syftet är att åstadkomma en minskning av arbetstiden för alla anställda. Den andra skillnaden är att kommittén föreslår att den anställde ska ha ett starkare inflytande över rätten att förlägga dessa timmar utifrån egna önskemål. Det betyder att arbetsgivaren i princip måste särskilja den lagstiftade ledigheten från den avtalade ledigheten. Detta innebär en viss ökad administration. Den före- slagna inflytanderegeln avses dock bli dispositiv och det är därför möjligt för parterna att skapa ett enhetligt system för inflytande över förläggningen av ledigheten inom avtalsområdet. Kommitténs förslag innebär att lagen får effekt . löper flertalet av nu gällande avtal ut. Hur parterna i nästa avtalsrörelse kommer att förhålla sig till den föreslagna nya lagstiftningen är svårt att förutse. Det blir sannolikt olika lösningar inom olika avtalsområden. De samhällsekonomiska konsekvenserna av en generell minskning av arbetstiden beskrevs i kapitel 5. I korthet innebär det förslag som kommittén lägger att de ekonomiska tillväxtmöjligheterna för- sämras i jämförelse med om ingen lagstiftad minskning av arbetstiden hade genomförts. Visserligen pekar Konjunktur- institutets beräkningar på att ekonomin kommer att växa även vid en arbetstidsförkortning, men tillväxten –2020 blir lägre än den hade varit om ingen arbetstidsreform hade genomförts. Fortsatt ekonomisk tillväxt behöver emellertid inte innebära en standardökning mätt per person. De årliga tillväxttalen fram förutspås bli låga sett i ett historiskt perspektiv, bl.a. beroende på den demografiska utvecklingen, även utan en förkortning av arbetstiden.