sou · GQB393d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Säkerhetspolisen, serie , vol 1. kontakter kunna kartläggas.98 Uppenbarligen var säkerhetspolisen i övertygad om att Wollweberligan återigen var aktiv. I en PM förklarades, med hänvis- ning till att ett flertal brittiska fartyg varit utsatta för haverier och bränder, att det finns sålunda numera icke någon tvekan om att den wollweberska sabotageorganisationen verkligen trätt i verk- samhet. Huruvida även skulle dras in i detta kunde dock inte säkerhetspolisen säga med säkerhet.99 Avlyssningen av den kommunistiska sjömansklubben pågick till då den avbröts med motiveringen att telefonen där endast i ringa omfattning användes av de misstänkta perso- nerna.100 inleddes förundersökning mot en om- budsman vid kommunistiska arbetarkommun som miss- tänktes för spioneri. I den telefonavlyssning som beviljades ingick två telefoner på arbetarkommunen med adress Andra Långgatan 20.101 utökades avlyssningen till att omfatta tre telefoner på kommunistiska arbetarkommun.102 inleddes telefonavlyssning av en telefon på där en f.d. kommunistisk funktionär med internationella kontakter arbetade.103 Avlyssningen pågick varefter den avbröts då den misstänkte lämnat sin anställning.104 Telefonavlyssningen av kommunistiska arbetarkommun utökades och omfattade fem telefoner knutna till två anställda.105 Månaden därefter inleddes av- lyssning av två telefoner på Demokratisk Ungdoms expedition på Övra Majorsgatan 3.106 Brottsmisstankarna avsåg spioneri. 98PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 30/12 1952. Säkerhetspolisen, serie , vol 1. 99PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 27/4 1953. Säkerhetspolisen, serie , vol 1. 100PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 27/5 1953. Säkerhetspolisen, serie , vol 1. 101PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 27/2 1953. Säkerhetspolisen, serie , vol 1. 102Beslut, rådhusrätt 30/10 1953. Säkerhetspolisen, serie F3, vol 2. 103PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 30/3 1955. Säkerhetspolisen, serie , vol 3. 104PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 27/10 1955. Säkerhetspolisen, serie , vol 4. 105PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 27/11 1956. Säkerhetspolisen, serie , vol 5. 106PM, kriminalstatspolisens 3 rotel 28/12 1956. Säkerhetspolisen, serie , vol 5. Säkerhetspolisens telefonavlyssning av SKP i synes nu ha funnit sin form och skulle sju telefonnum- mer inom kommunistiska arbetarkommun och Demo- kratisk Ungdom vara avlyssnade. Avlyssningen av arbetarkommunen avbröts /67, sannolikt beroende på att den ombudsman som var före- mål för avlyssning slutade sin anställning. Avbrottet blev dock kortvarigt och återupptogs telefonavlyssningen som avsåg sex telefonnummer på den kommunistiska arbetar- kommunen inklusive redaktionstelefonen på . Beträffande Demokratisk Ungdom behövde inte avlyssningen brytas då säkerhetspolisen i fört över tillståndet på en anställd ombudsman.107 Avlyssningen av Demokratisk Ungdom, som 1967 bytt namn till VUF, pågick i t.o.m. . Anledningen till att avlyssningen bröts torde dels ha varit hotbildens förändrade inriktning, dels att den ombudsman till vilken tillståndet var knutet slutade sin tjänst. Telefonavlyssningen av kommunistiska arbetarkommun och pågick t.o.m februari 1969.108 Även i kom nu säkerhetspolisen att i stället inrikta sig på KFML och senare KFML(r).109 Telefonkontroll har använts också av andra sektioner inom polisen än den i . Luckorna i polisens regionala material gör dock att en fullständig kartläggning skulle kräva omfattande studier i de tillståndsgivande tingsrätternas arkiv. Den begränsade under- sökning som ändå gjorts har visat att ledande företrädare för i avlyssnades . I avlyssnades den kommunistiska arbetarkommunen åtminstone till mitten av . 107Se handlingar i Säkerhetspolisen, serie , vol 18-20. 108Se handlingar i Säkerhetspolisen, serie , vol 21-22. 109Om detta se : Hotet från vänster. Säkerhetstjänsternas övervakning av kom- munister, anarkister m.m. 1965-2002. Avlyssning och upptagning av samtal med hjälp av trådbandspelare eller annat ljudmedium tycks inte ha tillämpats i någon större skala under . Ett exempel visar dock att möjligheten fanns. Det gällde en fabrikör som miss- tänktes för olovlig underrättelseverksamhet. Han hade bjudit flera av polisen kända personer på supé i sin verkstad på 10 i . Säkerhetspolisen hade fått reda på evenemanget genom meddelande från försvarsstaben, som möjligen fått tipset från en av de inbjudna.110 Långt före utsatt tid var två konstaplar på plats i ett angränsande utrymme. I sin rapport noterade de att av- lyssning påbörjats ,00. Den fortsatta rapporten består av ett detaljerat referat av vad som förevarit under supén.111 Avlyssnings- utrustningen fick tydligen vara kvar, ty i en övervakningsrapport gällande noterades följande: arbetade som vanligt . Vid 17,30-tiden gick hon till [fabrikören], nr 10 , där hon åt middag. Avlyssning gav dåligt resultat. kom hem kl. 1,00 på natten.112 I dessa rapporter finns alltså ordvändningar (avlyssning) som tydligt anger att det är fråga om buggning.113 Denna tydlighet är dock unik. I likhet med överskotts- informationen från telefonkontrollen innehåller rapporter från buggningar sällan några upplysningar om hur materialet inhämtats. Det är i stället rapporternas karaktär som antyder vad det är fråga om. En typisk buggningsrapport består av detaljerade, kanske or- dagranna, referat av tal och samtal, gärna interfolierade med någon parentetisk upplysning om ohörbar passage eller svåruppfattat namn.114 Från efter krigsslutet har inga sådana rap- 110I en PM om vederbörande, tillkommen 1963 på Statspolisen i anledning av att hon sökt visum till , sades bl.a. att hon var inspelad mot [fabrikören] för Fst/in:s räkning. PM utan rubrik, u. 12.9.63, H. Gruvfors med tillägg u.18.9 1963, ; PM, u.18.9 1963, . , P4045, A5. 111PM 5/7 1945, P 193, A12. 112PM Rapport från Strömborg, P4045 A5. 113Detta har också bekräftats av de närvarande konstaplarna. Se anteckningar från förhör med 11/10 2001. 114Se om detta: Dokument nr 15. Rapport til fra kommisjonen som ble nedsatt av for å granske påstander om ulovlig overvåking av norske borgere (). Början av tycks däremot ha varit något av en höjdpunkt för buggningsmetoden, vilken möjligen har att göra med att förbättrade tekniska hjälpmedel blev tillgängliga. I finns en serie med beteckningen 5:73 följt av ett upp till tresiffrigt nummer. I denna serie har handlingar från säker- hetspolisens källor samlats på så sätt att varje källa har ett eget nummer med tillhörande akt. För varje källa finns också ett täck- namn, t.ex. Munin eller . Att källorna begåvats med täck- namn hänger ihop med källskyddet. Detta har syftat till att skydda antingen en enskild uppgiftslämnares identitet, en samverkande underrättelse- eller säkerhetstjänst eller en känslig inhämtningsme- tod, vanligen telefonavlyssning. En av dessa källor är av särskilt intresse i detta sammanhang, nämligen 5:73/127 . Källa är att döma av de bevarade handlingarna varken en personkälla eller en samverkande tjänst. Inte heller är rapporterna en följd av telefonavlyssning. I källakten finns i stället en mängd rapporter som med all säkerhet har tillkommit genom buggning. Samtliga rapporter i serien är mycket detaljerade och innehåller långa avsnitt som utgör direkta citat från olika kommu- nistiska möten. I ett flertal av rapporterna finns kommentarer som ohörbart efternamn eller att namn återgivas med reservation för enstaka hörfel. De flesta av rapporterna är skrivna av som inom säkerhetspolisen var ansvarig för arbetet med speciella spaningsmetoder.115 Flera av de bäst dokumenterade mötena är , Enboms- processens och Catalina-affärens år. SKP höll då CK-möten i janu- ari och december och dessutom ett förstärkt till vilken även representanter för distrikten var inbjudna. Samtliga dessa sammanträden avlyssnades av säkerhetspolisen. I rapporterna ges en inledande redogörelse med uppgifter om hur många som deltog och hur länge sammanträdena pågick. Där ges även korta sammanfattningar av mötets politiska bakgrund och av diskussio- nernas innehåll och karaktär. Därefter vidtar en redogörelse för debatterna. Dessa är ganska personligt utformade med inslag av karaktäristiker av talarna och talen. I en rapport karakteriseras en talare som en av partiledningens torftigaste och mest långrandiga. 115 , Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002. Vissa talares inlägg redovisas mycket summariskt med hänvisning till att de rört sig på den allmänna kommunistiska fraseologins område. Andra däremot redovisas ordagrant. Ett av de anföranden som säkerhetspolisen valde att nedteckna ord för ord, var det som höll vid sammanträdet . Det handlade om Enbomsaffären. I partiets eget protokoll från mötet, som finns bevarat i partiarkivet, upptar tal 5 ½ maskinskrivna A4-sidor. Liksom vid flera andra tillfällen hade partiet låtit spela in förhandlingarna på ljudplattor och protokollet har tydligen utformats med hjälp av denna ljud- upptagning. Men efter tre sidor bryts referatet mitt i en mening. Avbrottet får sin förklaring i en inskjuten mening: Forts. å Platta nr. Därefter återupptas referatet mitt i en annan me- ning.116 Säkerhetspolisens uppteckning av anförande är däremot fullständig. Det var inte bara sammanträden inom som var föremål för buggning. SKU:s 22 kongress som hölls i i var med all sannolikhet buggad117 liksom ett flertal regionala kommunistiska årskonferenser. Beträffande de buggningsoperationer som ägde rum i kan flertalet knytas till en och samma lokal: HSB- huset på . Att detta var oerhört känsligt framgår av att säkerhetspolisen i de Heimdal-rapporter som avser möten i noggrant undvikit att ange i vilken lokal ett viss möte hållits.118 I ett fall kan konstateras att detta åstadkommits genom att lokalangivelsen helt enkelt klippts bort från rapporten. Namnet på lokalen kan dock återfinnas i en kopia som placerats i en annan sakakt.119 I ett halvt dussin fall har dock lokalen kunnat identifieras genom andra källor. I samtliga dessa fall har lokalen varit HSB- huset på i Stockholm.120 116A2, vol 6, , . 117Rapporten ingår ej i men är uppenbarligen av samma typ: detaljerad och med namn som inte kunnat uppfattas. Därtill är rapporten upprättad av son. Akt 15:1211 löpnr 1. 118Ett undantag finns, vilket avser ett möte som hölls i yrkesskolans aula i . 119Akt 15:222/13 löpnr 8. 120I flera fall har det varit möjligt att med hjälp av Ny Dag fastställa att ett visst möte hållits i . När det gäller SKP:s sammanträden med centralkommittén så har C H Her- mansson bekräftat att var en av de lokaler som partiet använde. I avsaknad av minnesanteckningar och dagböcker kan han dock inte bekräfta att just de möten som åter- finns i källakten hölls i . (Telefonsamtal med 14/3 2002. Detta är beläget vid /. Den senare gatan nämns i en rapport från 13/10 1949 ang. ett styrelsemöte den 13/10 1949. Han skulle återkom- ma med närmare uppgifter om han fick reda på lokalens belägenhet. Av en särskild anteck- ning framgår att detta syftar på . ( 15:220, u. 13/10 1949, ) Fil. Med tanke på att säkerhetspolisen uppenbarligen velat dölja vil- ken lokal mötena hållits i samt att såvitt kunnat utrönas, samtliga dessa har hållits på samma ställe talar mycket för att det förhåller sig på följande sätt: Antingen har fasta mikrofoner funnits monte- rade eller så har polisen på ett mycket enkelt sätt kunna göra de inspelningar man önskat i , kanske genom att koppla in sig på en befintlig ljudanläggning. För detta talar också det faktum att vissa av de möten i som avlyssnats förefaller ha haft ganska begränsat intresse för säkerhetspolisen, t.ex. SKV:s Stock- holmsavdelnings årsmöte . Att mötet ändå avlyssnades tyder på att det kunde göras utan större problem för säkerhetspolisen. Förutom uppgifter om det dagsaktuella kommunistiska arbetet fick säkerhetspolisen genom buggningsoperationerna fram ett stort antal namn på funktionärer och ombud i olika sammanhang, Däremot inga som helst belägg för illegala akti- viteter. 5.2.4.2Georg kontor 1951-1952 (källa ) föddes i i län. anslöt han sig till den kommunistiska rörelsen och kom att engagera sig både fackligt och politiskt. Det var också i egenskap av kommunist som säkerhetstjänsten först uppmärk- sammade hans verksamhet 1930. Under karakte- riserades som fanatisk kommunist och var föremål för både post- och telefonkontroll. var han ombuds- man för SKP, bl.a. i , och senare även ordförande i partiets s.k. kontrollkommission. utnämndes till chef för som skötte SKP:s partifilmer. I och med detta inleddes den affärsverksamhet som under det skulle bli huvudanledningen till säkerhetspo- intresse för honom. förekom uppgiften att Inafilm köpte in ryska filmer för uthyrning i varvid SKP skulle tillföras av bruttointäkterna.121 kom och hans hustru att allt mer engagera sig i olika affärsverksamheter, varvid från säkerhetspolisens sida misstanken fanns att en del av intäkterna kom till godo. har kunnat bekräfta att årsmötet med lokalavdelning av SKV 29/11 1951 hölls just i . 121 PM av 12/4 1945. P 389 löpnr A 2. Detta som ett led i bidragen från de kommunistiska broderpartier- na i . övervakades intensivt varefter spa- ningen låg nere . återupptogs övervakning- en av vilket möjligen hänger samman med att säkerhetspoli- sen nu kontaktades av som var innehavare av en uthyr- ningsbyrå med kontor på i . hade låtit hyra ett kontorsrum i ut- hyrningsbyråns lokaler på där han skötte sina affä- rer med bl.a. och . hade dock kommit till uppfattningen att det kunde vara något skumt med affärer och efter samråd med sin make beslutat sig för att kontakta polisen.122 Det framgår inte klart av några handlingar i ärendet men framstår ändå som uppenbart att kontakten med öppnade för nya möjligheter när det gällde att övervaka . Eftersom bedrev sin uthyrningsverksamhet i anslutning till det kontorsrum hyrde bör det ha varit en enkel sak för sä- kerhetspolisen att installera mikrofoner och an- nan utrustning för avlyssning. Startskottet för buggningen av synes ha gått . I en PM angående övervakning av anges att ett samtal med en besökare samt de brev som dikterat för sin sekreterare äro upptagna på rulle 1. Det inspelade materialet visa- de sig dock vid en kontroll vara utan värde ur spaningssyn- punkt.123 flyttade till större lokaler på 60 där avlyssningen efter ett avbrott kom att fortsätta. Det torde inte ha berett säkerhetspolisen något större problem att installera avlyssningsutrustningen även i dessa lokaler. En av anställda var nämligen även verksam som uppgiftslämnare till säkerhetspolisen. Dessutom hade säker- hetspolisen kontakt med portvakten i huset. De uppgifter som erhölls genom buggningen av kom i ja- nuari 1952 att ges källbeteckningen . Den fiktiva meddelaren fick dock aldrig något JWK-nummer och följaktligen finns det heller inte någon meddelarakt. Rapporterna från finns därför enbart att tillgå i personakt samt i sak- och personakter rörande personer och organisationer som förekommer i rapporterna. Den information som på detta sätt samlades in hade huvudsakligen anknytning till affärsverksamhet. 122Odaterad och anonym PM i akt P 389 löpnr A 3. 123PM angående övervakning av (anonym och odaterad). Akt P 389 löpnr Ö 1. dock förekomma att även andra uppgifter noterades, t.ex. rörande engagemang i . Att det var just som källnamnet tillkom hänger sannolikt samman med att säkerhetspolisen försökte få tillstånd till telefonavlyssning av . Underlaget för detta var till största delen uppgifter från buggningen, vilket man i promemorian till åklagaren och rätten ville dölja. Det är tveksamt om någon formell begäran om telefonkontroll lämnades in ; någon telefonavlyssning synes i alla händelser inte ha kommit till stånd . beviljades dock avlyss- ning av fem telefonnummer tillhörande . Även vid detta till- fälle lades stor vikt vid uppgifterna från statspolisens hundrapro- centigt tillförlitliga källa Maja.124 Vid tiden för telefonkontrollens inledande var dock buggning- en och den intensiva övervakningen av kontor på avslutad . publicerade först och senare även uppgifter om att säkerhetspolisen övervakade en kontorslokal på . Under braskande rubriker om Spion- larm på beskrevs hur säkerhetspolisen under en läng- re tid haft vindsvåningen under noggrann bevakning. För den som hade minsta kännedom om verksamhet torde det ha varit fullständigt klart vilken adress som avsågs i artiklarna. Avslö- jandena ledde till att både buggningen och den visuella övervak- ningen av fastigheten avbröts. Den sista rapporten med uppgifter från buggningen är daterad . Från den visuella övervakningen av inpasseringen finns en sista rapport med datum . Hur uppgifterna om övervakningen kommit till pressens kännedom blev av allt att döma aldrig helt klarlagt. En källa var dock uppenbarligen portvakten som säkerhetspolisen varit i kontakt med och som också blivit ut- frågad av en journalist. telefonavlyssnades även utan att något sär- skilt framkom. Misstankarna mot var dock något som sä- kerhetspolisen förmodligen aldrig helt släppte. Även 1965 planera- des någon form av teknisk övervakning av . Bakgrunden var att denne året innan förvärvat ett antal obebyggda fastigheter i Ös- tergötland i syfte att där bygga en ståtlig villa. skrev byråchefen ett meddelande till kommissarie med följande innehåll: 124 Se PM i akt P 389 löpnr C 1. Frågan är om man icke ex.vis under bärplockningstid skulle kunna undersöka möjligheten att dra en tråd genom skogen. Låt oss fundera på detta om vi på något sätt få uppgift om att Gr. + nära hälften far bort.125 Det är inte helt självklart att anteckningen syftar på det vi vanligen kallar buggning. Det skulle även kunna vara fråga om en s.k. tele- fontappning. Detta gick till så att man lade en ny ledning bredvid en existerande telefonledning och tappade denna på information.126 I alla händelser handlar det om någon form av icke lagreglerad tek- nisk övervakningsmetod. En av de anställda vid tekniska roteln har till Säkerhetstjänstkom- missionen lämnat uppgifter om en planerad buggning av socialläka- ren bostad. Försöket avblåstes i och med att Tak- man bodde i en villa vilket avsevärt försvårade möjligheterna att montera in utrustningen.127 I finns en 39-sidig sammanfattning av i Folkets Hus i . En stor del av anförandena är ordagrant citerade men i övrigt saknar handlingen uppgifter om vilken in- hämtningsmetod som använts i sammanhanget.128 , som var chef för säkerhetspolisens tekniska rotel, har i samtal bekräftat att en buggning (eller micning som kallar det) gjordes vid en sammankomst med svenska kommunister i - 1967. Teknikerna hade, troligen , installerat en minisändare på vinden till den avlyssnade lokalen och satt och spelade in mötet i en bil utanför. Banden torde därefter enligt ha överlämnats till sektionschefen i Karlstad.129 125Otto till 5/4 1965. P 389 löpnr A 9. 126Om telefontappning se anteckningar från samtal med 17/5 2001. 127Magnus och , Buggning och andra former av teknisk avlyssning. Opublicerad sekretariatsrapport, . 128Sammanfattning av i Folkets Hus lördagen den 16 och . Handlingen är odaterad men hemligstämplad . Dnr 86/1966. Akt 15:221, löpnr 2. 5.2.4.4Buggningsoperationer utförda av Grupp B/IB Även försvarsstabens Grupp B torde ha utfört buggningsoperationer.130 En tidigare anställd, här kallad Fors- lund, har berättat att han , troligen , blev tillfrågad av sin chef, , om han ville utföra ett särskilt uppdrag. Han fick snart träffa som nämnde att uppdraget gällde att avlyssna en kommunistisk kongress i . Operationen skulle egentligen ha utförts av men denne fick kalla fötter. hämtade utrust- ningen på FRA och åkte i egen bil till - annat transportsätt bedömdes vara för riskabelt. I sökte han efter Elmérs anvisningar upp en framträdan- de socialdemokratisk politiker, . Denne hade nycklar till i och släppte in så att denne kunde installera avlyssningsutrustningen. En mikrofon placerades på en fönsterkarm och en annan i ett piano. minns inte vad som hände med banden eller inspelningsutrustningen efter det att operationen avslutats. Inga handlingar har påträffats som med säkerhet kan knytas till denna händelse. Något senare erhöll ännu ett uppdrag att avlyssna en kommunistisk sammankomst i . Även var behjälplig. En Grupp B-rapport har påträffats som möjligen rör mötet ifråga. rapporterade Grupp B att SKP skulle anordna ett ledningsmöte i . Man angav att också den centrala ledningen i skulle närvara. Det framgår av anteckningar i anslutning till rappor- ten att mötet sedan hölls . Den socialdemokratiske kommunalpolitikern, har bekräftat att han hjälpte en ung man att komma in i i , dit hade nycklar. Besöket hade troligen föregåtts av att någon – kanske – ringde och förvarnade. minns att den unge mannen hade en bandspelare och ytterligare någon utrustning med sig som han placerade i en städskrubb. Efteråt fick Nord- ström höra att en mikrofon hade placerats i en flygel men att den varit borta då den skulle avlägsnas. har inför kommissionen berättat om ännu ett upp- drag han fick av . ombads då att söka upp SAP:s partisekreterare 130 Detta avsnitt bygger i sin helhet på , Det grå . En berät- telse om IB. för att med dennes hjälp få tillgång till i syf- te att förbereda buggning av ett kommande kommunistmöte. uppger att han sammanträffade med på par- tikansliet, varefter de båda tillsammans gick tvärs över gatan till . Av någon anledning kom någon bugg- ning inte till stånd, åtminstone inte såvitt vet. uppger att han inte kommer ihåg något om detta och att han aldrig varit med om att planera någon buggning. En av de mer uppenbara buggningsoperationerna från IB:s sida utfördes då höll ett slu- tet sammanträde i i . Från mötet finns ett utförligt 15-sidigt referat med ett flertal uttryck i skrivningen som indikerar buggning. Det redovisas exempelvis vad olika talare säger men anges ibland att man inte vet vem som talar (nästa talare, namnet tyvärr okänt etc.). IB:s uppteckning från sammanträdet lämnades både till Fst/Säk och säkerhetspolisen. Uppgifterna torde dock ha varit av begränsat intresse för säkerhetstjänsterna. På de 15 rapportsidorna redogörs endast för rena partipolitiska diskussioner. Två andra Grupp B-rapporter förefaller också vara resultat av buggning även om andra möjligheter inte helt kan uteslutas. Det första fallet utgörs av en 13 sidor lång redogörelse för vad som av- handlades vid kommunistiska arbetarekommuns val- konferens . På två ställen i texten har kompletteringar gjorts som kan tyda på hörfel.131 Det andra fallet utgörs av anteckningar från ett styrelsemöte i SKP . Partisekreteraren och partiordföranden anföranden återges ordagrant, vil- ket tyder på att det förelegat en bandupptagning. I övrigt består rapporten av en del mer kortfattade anteckningar från den efterföl- jande debatten. Det kan konstateras att båda rapporterna endast avhandlar allmänpolitiska frågor och interna partifrågor. 5.2.5Förtroliga meddelare: allmänt torde ett 40- tal personer ha lämnat förtroliga meddelanden till säkerhetspolisen i , till försvarsstaben eller till båda om personer och för- 131 Rapport från kommunistiska arbetarekommuns valkonferens den 4/12 1963, osignerad och odaterad. Akt 5:73/288 löpnr 1. hållanden inom SKP-komplexet.132 Några få lämnade regelbundet rapporter , de flesta medverkade med ett fåtal meddelanden . Varje meddelare tilldelades ett täcknamn och en särskild akt upprättades där hans eller hennes rapporter sparades. Rapporterna, eller utdrag ur dem, fördelades även på berörda person- eller sakakter. Meddelarens identitet var i allmänhet känd enbart av kontaktmannen inom myndigheten. Ofta noterade denne det riktiga namnet på en handling som i förseglat kuvert förvarades hos en högre chef. I finns, som tidigare nämnts, en särskild serie för meddelarakter där varje nummer motsvarar en källa med täcknamn. Dessa täcknamn är dock betydligt fler än antalet personer som fun- gerat som meddelare. Detta beror dels på att rapporterna från vissa meddelare delats upp på flera akter, dels på att många täcknamn avser akter med överskottsinformation från telefonkontroll.