sou · GQB329d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I vårt slutbetänkande avser vi dock att ta upp frågan om det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre personer. Att analysera det åtagandet är en viktig förutsättning för att de Fyra nycklar till framtiden framtida vård- och omsorgskostnaderna ska kunna beräknas. Vi har också uppdragit till Statskontoret att utarbeta en modell för beräkning av de framtida vård- och omsorgskostnaderna. SENIOR 2005 anser: N De utmaningar som en åldrande befolkning innebär för samhället kräver fortsatta insatser för en hållbar utveckling mellan generationer . Särskilt måste ömsesidigheten över generationsgränser stärkas och utvecklas inom områden av betydelse för samhällsekonomin och maktstrukturen i samhället. Med en sådan ömsesidighet blir äldre personers delaktighet även en fråga om att delta i och ta ansvar för politiska beslut. N Möjligheterna att långsiktigt främja möten och samverkan mellan personer ur olika generationer bör uppmärksammas inom alla delar av samhället. Strukturer för detta behöver byggas upp och kunskaper om metoder och arbetsformer samlas till en bas för fortsatt utveckling. Ordet generation används i flera olika betydelser. Det är t.ex. vanligt att ordet används för att beteckna en grupp personer födda , s.k. kohortgenerationer, eller för att beteckna familjeband utifrån band mellan far- och morföräldrar, föräldrar och barn, s.k. familjegenerationer. används ordet också för att mer allmänt beteckna åldersskillnaden mellan för- äldrar och barn. I första hand är det dessa tre betydelser som vi använder här. Två andra, mer avgränsade betydelser av ordet är knutna till viss sociologisk forskning (Arber & Attias-Donfut ). Dels handlar det om s.k. historiska eller sociala generationer, som inte bara föds utan också antas forma en kollektiv iden- titet utifrån gemensamma erfarenheter under uppväxten. Dels handlar det om s.k. välfärdsgenerationer, som används som beteck- ning på de grupper av medborgare som det moderna samhället bildar genom uppdelningen av livet i utbildning, yrkesliv och livet efter pensioneringen. Fyra nycklar till framtiden 4.7.1En tyst revolution? Förhållandet mellan generationerna har diskuterats utifrån skillnader i värderingar och åsikter. Särskilt har teorin om den tysta revolutionen blivit uppmärksammad. Teorin formulerades av den amerikanske forskaren . Den tysta revolutionen innebär, enligt Inglehart, att varje ny generation bidrar till att föra individualisering och prioritering av andliga och frihetliga värden ytterligare ett steg framåt. I vilken utsträckning har då olika generationer olika sätt att se på sig själva, sina liv och omvärlden? I har och , tidigare vid , studerat 1970-talsgenerationens uppfattningar (1994). Utifrån upprepade enkätundersökningar och övergripande samhällsanalyser hävdar och att de som föddes bär fram nya, postmoderna värderingar. Bland annat tar generationen välfärden för given och prioriterar därför andliga och frihetliga värden mer än värden som hänger samman med trygghet och materiella förhållanden. Vi skulle därmed alltså stå inför en tyst revolution i . och redovisar dock inga motsvarande resultat från personer födda under tidigare decennier. En något annan bild ger den statistiska kartläggning av ung- domars värderingar som SCB ungefär gjorde på uppdrag av (SOU 1994:73). SCB fann inget enhet- ligt mönster som kunde belägga teorin om den tysta revolutionen. Resultaten visade istället att ungdomsgenerationen, som här var födda och , i de flesta avseenden delade äldre generationers värderingar. SCB kunde inte inordna de skillnader som fanns i ett enhetligt mönster. Ifråga om samhällsmoral och religiositet visade de yngsta mer av det som Ingelhart kallade individualistiska frihetsvärden än de äldre. I andra avseenden var det tvärtom, bl.a. ifråga om sexualmoral och fördel- ningspolitik. SCB pekade här på nya utmaningar till följd av sam- hällsutvecklingen som en trolig förklaring (inverkan av aids och lågkonjunkturen ). Resultaten från SCB:s kartläggning påminner om resultaten från en äldre studie som genomfördes vid pedagogiska institutionen vid och innehöll flera enkätundersökningar 1974. Studien omfattade ett stort urval per- Fyra nycklar till framtiden soner födda och deras föräldrar. Resultaten från detta projekt visade på stora likheter i åsikter och attityder forskarna talar här mindre om värderingar mellan de som föddes och deras föräldrar (1982). Omkring två tredjedelar av barn- föräldraparen hade likartade åsikter om bl.a. samhälle och politik och behov av förändringar. Överlag hade de båda generationerna en positiv syn på varandra. Bland föräldrarna var det dock en vanlig uppfattning att barnen hade mer radikala åsikter, liksom det bland barnen var en utbredd uppfattning att föräldrarnas inställning var mer konservativ. Studien i leddes av , som i en sammanfattande kommentar skriver att den vitt spridda bilden av ungdomsrevolt och var överdriven. Resultaten från de olika enkätundersökningarna visade att de flesta tillfrågade som var födda egentligen vara ganska ointresserade av politik och samhällsarbete och i den mån de hade politiska åsikter så var dessa i huvudsak samhällsbevarande. De kritiska, demonstrerande och politiskt aktiva ungdomarna var en begränsad grupp som lyckades göra sig hörd överallt. Någon enhetlig ungdomsgrupp eller ungdomskultur visade resultaten inte heller. Tvärtom visade studierna på riskerna med överdrivna och ensidiga uppfattningar om hur människor i olika åldersgrupper . 4.7.2På väg mot generationskrig? Möjligheterna att en växande andel äldre indirekt kan vrida den politiska debatten åt sitt håll har diskuterats i och Stor- . I centrum för diskussionen har situationen i stått, där andelen äldre invånare och väljare stigit kraftigt genom inflyttning av pensionärer från övriga . I den empi- riska studien versus hävdar den amerikanska stats- vetaren att situationen i är ett förebud om vad som väntar i övriga västvärlden (MacManus 1996). måste politikerna även där börja anpassa sina förslag och budskap till en allt större och alltmer röststark grupp äldre, menar . Följden blir generationskonflikter, både i värderings- frågor och om ekonomiska resurser. Det material som presenterar tyder dock på att det snarare är styrkan i uppfattning som skiljer olika åldersgrupper Fyra nycklar till framtiden åt i än uppfattningarna i sig. Den strategi som hon föreslår för att möta ökande ålders- och generationsladdningar i politiken är också förhållandevis modest. På samhällsnivå vill hon se utbild- ningsprogram för ökad förståelse mellan yngre och äldre (inklusive video- och datamaterial) och en utveckling av formerna för sam- verkan mellan åldersgrupper i lokalsamhället. MacManus pekar också på behovet av processer som får var och en att tänka igenom vad det innebär att åldras med de möjligheter som längre livslängder och förbättrad hälsa ger. I har liknande perspektiv tagits upp av Institutets för Framtidsstudier tidigare VD . I tidskriften tider (nr 3/99) skriver hon att ungdomsepoken i sträckte sig fram till det : har de äldre alltmer kommit att dominera. En kort parentes fick vi uppleva , då 1940-talets stora babyboom- generation stormade ut i vuxenlivet, men därefter har de äldres in- tressen återigen kommit i fokus. Pensionssystem och marginalskatter framstår som viktigare samhällsproblem än barnomsorg och ungdomsarbetslöshet. Svenska barnläkare har också initierat en diskussion om inte barn borde få rösträtt i politiska val (rösterna skulle förvaltas av deras föräldrar). Liknande idéer har också ventilerats i andra länder, än så länge utan politiskt genomslag. Debatten om generationspolitik och generationskonflikter har stundom varit häftig i och . Äldreforskare har med hetta invänt att de offentliga utgifterna för äldres välfärd är blygsamma i dessa länder och att utgifterna snarare har sjunkit (1999). Kritiker har också hävdat att debatten om generationskrig döljer större och mer överhängande skillnader mellan män och kvinnor och mellan socioekonomiska grupper (Arber & Attias-Donfut ). Den engelske journalisten har i en bok om den framtida åldersbävningen noterat att det är något skumt med talet om bataljer mellan generationer (1999). Generationerna existerar inte isolerade från var- andra i samhället, tvärtom består de av individer som är nära hoplänkade i familjer och andra sociala nätverk. Det ska mycket till för att dessa band ska brytas och ersättas av helt nya typer av lojaliteter och förpliktelser. Som framgår i kapitel 3 finns det inga belägg för att umgänget mellan personer ur olika generationer skulle minska inom familjelivet i . Fyra nycklar till framtiden om kontakter över generationsgränser i andra sammanhang saknas dock i stort sett helt.) Traditionen att barn och äldre tas om hand av de familjeled som svarar för hushållet är gammal (1993). Ofta bestod denna familj inte bara av släktingar utan även av tjänstefolk och andra som bodde på gården. I formaliserades denna tradition hos en mindre grupp i samhället, de självägande bönderna, genom de undantagskontrakt som infördes . Juridiskt bin- dande kontrakt reglerade vad de äldre, som överlåtit sin gård på barnen eller på någon annan köpare, kunde förvänta sig i form av bl.a. spannmål, kött och ved. Motsättningar mellan generationer har i , och andra länder, förekommit när etablerade former för att säkerställa äldre personers levnadsvillkor inte längre visat sig hålla för nya ekono- miska, sociala eller demografiska påfrestningar. Det finns flera exempel på hur lagar mot övergrepp mot äldre introducerades och skärptes när trycket på landsbygdens undantags- system ökade genom upprepade nödår med missväxt och svält (1985). I städerna ökade antalet äldre som inte orkade arbeta och som inte kunde flytta in hos och bli försörjda av sina trångbodda, lågt avlönade barn. De problem som ledde till ökade generationsmotsättningar löstes med tiden genom det all- männa pensionssystemet och nya sätt att organisera vården och omsorgen om äldre. Långsiktigt hållbara former för att tillförsäkra äldre goda lev- nadsförhållanden, utan orimliga belastningar på deras barn eller andra anhöriga, är fortfarande en av de viktigaste förutsättningarna för goda relationer mellan generationer i såväl familjeliv som samhälle. I ljuset av den demografiska utvecklingen har frågan om dessa lösningars hållbarhet blivit alltmer intensiv. I den internationella diskussionen har generationskontraktet blivit en laddad fråga. När det gäller pensioneringen har det hävdats att solidariteten mellan generationerna inte självklart kan tas för given . Den ursprungliga samstämmigheten kring tanken att de vuxna yngre generationerna har ett ansvar för behövande barn och äldre skulle inte gälla en solidarisk försörjning av allt friskare och allt större grupper äldre som lämnat arbetslivet för att förverkliga Fyra nycklar till framtiden Röster har höjts för att omförhandla kontraktet mellan generationerna. En annan sida gäller vården och omsorgen om äldre människor, såväl ifråga om vården och omsorgen i sig som i relation till andra sektorer. Men vad är ett generationskontrakt? Begreppet hör hemma i en särskild filosofisk tradition, där idéer om samhällsfördrag eller samhällskontrakt varit framträdande (Laslett & Fishkin 1992). Traditionen har fått ny aktualitet under , bl.a. genom den amerikanske filosofen . Försök att mer direkt analysera idén om ett generationskontrakt ur filosofiska aspekter har givit olika resultat. En slutsats av dessa försök är att ordet kontrakt närmast får tolkas så symboliskt att det är tveksamt om det tydliggör eller fördunklar relationerna mellan generationer. I feministisk forskning har idén om ett generationskontrakt kritise- rats för att dölja skillnader mellan kvinnor och män och mellan socioekonomiska grupper när det gäller ansvar för informell vård. Den engelska historikern har dessutom pekat på skillnaden mellan två typer av överenskommelser mellan genera- tioner (Laslett & Fishkin 1992). Den ena typen avser relationerna mellan två, nära hoplänkade generationer som följer efter varandra och som lever sida vid sida. Den andra typen avser förhållandet mellan tidsmässigt åtskilliga generationer, där alla som lever kan sägas utgöra en gemensam grupp med förpliktelser gentemot dem som levat tidigare och gentemot dem som kommer att leva . Laslett hävdar att långsiktigt hållbara försök att skapa rättvisa och solidaritet mellan generationer måste utgå från den senare typen av överenskom- melser, det som han kallar tregenerationskontrakt (trigenerational contract). 4.7.4Program för generationsöverskridande arbete Kontakter över generationsgränser och solidaritet mellan genera- tioner är inga nya frågor i svensk äldrepolitik. Solidaritet mellan generationerna var t.ex. temat när det europeiska genomfördes i . Den svenska äldreåret skriver i sitt slutbetänkande (SOU 1994:39) att temat valdes med motiveringen att generationssplittringen i sannolikt gått längre än i kanske något annat europeiskt land. Efter hand visade resultat från olika undersökningar att motiveringen i Fyra nycklar till framtiden viss mån var en felbedömning, konstaterar kommittén. Ett ökat ensamboende bland äldre i innebär inte ökad övergivenhet och isolering utan snarare ökad självständighet högt upp . Unga och äldre är samma individer i livet, skriver kommittén, och det måste vara ett gemensamt intresse att ordna det så bra som möjligt för människor i livets olika skeden. Generationsöverskridande arbete har också varit ett särskilt område för de stimulansmedel till lokala projekt som regeringens Äldre- projekt har fördelat . Trots dessa ansatser har samlade och systematiska åtgärder för att utveckla och stärka kontakter över generationsgränser varit sällsynta i . Snarare har offentliga insatser inom olika om- råden fått en tydlig inriktning på olika målgrupper, ofta definierade utifrån ålder eller livsfas. Särskilda insatser för att utveckla metoder och former för generationsöverskridande arbete har utvecklats i andra länder. I finns det särskilda pro- gram för generationsöverskridande arbete, s.k. intergenerational programs (m.fl. 1997). Programmen finns över hela och är öppna för personer respektive . Verksamheterna bygger på att det finns likheter mellan äldre och yngre människors utveckling och sociala behov, t.ex. att få lära in och få lära sig liksom att få föra en tradition vidare och få bli del av en tradition. Tre typer av program har utvecklats: aktiva äldre personer som ger stöd och service till barn och ungdomar, ungdomar som ger stöd och service till äldre personer samt unga och äldre som tillsammans delar gemensamma resurser. Många verksamheter har utvärderats och det är belagt att barn och ungdomar fått ökat självförtroende, bättre betyg och bättre motivation att lära sig saker genom programmen. Det finns rappor- ter om mer positiva attityder gentemot äldre personer och till de egna möjligheterna att utvecklas. För de äldre deltagarna har det rapporterats ökad livskvalitet, en mer meningsfull användning av tiden, bättre kognitiv funktion, bättre mental och fysisk hälsa, bättre självförtroende och större förståelse för den yngre genera- tionen. För både äldre och yngre deltagare rapporteras minskad ensamhet och isolering samt mer kontakt med samhället. De amerikanska programmen har haft en tydlig koppling till en fördjupad medborgarroll och en utvecklad demokrati. Men de har också syftat till att lösa vissa utpekade problem, bl.a. att avlasta ensamstående föräldrar, kompensera barn vars mor- och farför- äldrar bor långt bort, minska våldet och täcka upp när det offent- Fyra nycklar till framtiden liga stödet till sociala servicesystem minskat. Dessa syften har möjligen också präglat den något statiska uppdelningen av behov hos barn och ungdomar respektive äldre som kan tillgodoses inom programmen. Trots betoningen på det generationsöverskridande arbete är det ofta ett enkelriktat flöde mellan bestämda roller för yngre och äldre som lyfts fram i arbetet . har idén med dessa program spritts till andra länder. Att omsätta de amerikanska idéerna i andra länder med andra traditioner och förutsättningar har dock visat sig vara relativt komplicerat. har andra sätt att organisera generations- överskridande kontakter uppmärksammats. Det gäller bl.a. de gamla traditioner av lärande mellan generationer som lever kvar i och . I har generationsöverskridande arbete mindre handlat om särskilda program, kopplade till tydliga mål och utvärderingar, och mer om att äldre av hävd haft en viktig roll i familj och lokalsamhälle när de lämnat förvärvsarbetet. , för kultur- och utbildningsfrågor, har genom sitt givit ut en översikt över generationsöverskridande arbete i olika länder (2001). I översikten presenterar forskare från olika länder en gemensam definition av generationsöverskridande program. Där anges att generationsöverskridande program är medel för målmedvetna och varaktiga utbyten av resurser och lärande mellan äldre och yngre generationer för individuell och samhällelig nytta. De forskare som står bakom översikten pekar också på att inriktningen på enkel- riktat lärande från den ena generationen till den andra behöver bytas mot en starkare inriktning på ömsesidigt utbyte. Genera- tionsöverskridande program kan bidra till nya former att skapa och dela resurser inom olika områden utvecklas. Ordet generation har fått en framskjuten placering i många av de visioner och handlingsprogram som tagits fram lokalt i genom de senaste årens arbete med att genomföra för en hållbar ekologisk utveckling. Här förekommer både idéer om gemensamt ansvar mellan nu levande generationer och idéer om långsiktiga förpliktelser mellan i första hand nu levande och ännu ofödda generationer. Den senare betydelsen utgår bl.a. från den s.k. , Fyra nycklar till framtiden publicerad på uppdrag av FN:s kommission för miljö och utveckling. I rapporten beskrev kommissionen hållbar utveckling som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov (se bl.a. SOU 2000:7). De utmaningar som en åldrande befolkning innebär för sam- hället kräver fortsatta insatser för en hållbar utveckling mellan generationer . Inte minst behövs det insatser för att främja möten och samverkan mellan personer ur olika generationer. Arbetsplatser, bostadsområden, skolor och kultur- och föreningsliv är viktiga arenor i sammanhanget. Det intergenerationella perspektivet, som är påfallande klent utvecklat i , bör kunna ge viktiga impulser till såväl konkreta insatser som struktur och kunskapsuppbyggnad. De många projekt som pågår i föreningar och kommuner runt om i landet, flera av dem med stöd från regeringens Äldreprojekt, visar att det finns ett stort intresse för dessa frågor även i . Men ömsesidigheten behöver även finnas inom områden där ekonomiska värden framställs och där olika typer av beslut fattas. Med en sådan ömsesidighet blir äldre människors delaktighet och engagemang också en fråga om möjligheterna att solidariskt bidra till att skapa värden och om att delta i beslut och dela ansvar för politiska beslut. En aspekt på frågan om ansvarstagande och ömsesidighet över generationsgränserna som stått i centrum för den svenska dis- kussionen: möjligheterna att finansiera och utföra vård och omsorg till äldre personer. SENIOR 2005 har inte i uppdrag att särskilt föreslå hur de framtida vård- och omsorgsbehoven hos äldre personer ska mötas. I vårt slutbetänkande avser vi dock att ta upp frågan om det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre personer. Att analysera det åtagandet är en viktig förutsätt- ning för att de framtida vård- och omsorgskostnaderna ska kunna beräknas. Vi har också uppdragit till Statskontoret att utarbeta en modell för beräkning av de framtida vård- och omsorgskost- naderna. företagare och har oregelbundna arbetstider och de tycker inte att arbetet påverkar familjelivet. Kvinnorna kan tänka sig att arbeta i bemanningsföretag. Männen önskar sig behovsanställningar och expertuppdrag. Karriärmöjligheterna är viktiga för både männen och kvinnorna. Det finns inga formella hinder för personer som har pen- sion att förvärvsarbeta. För att fler ska vilja och ges möjlighet att kombinera arbete och pension bör det vara ekonomiskt lönsamt för både den enskilde och för arbetsgivaren. Det måste dessutom fin- nas en arbetsmarknad dit de personer som har pension kan söka sig. I finns exempel på hur man utvecklat kompe- tensväxling inom olika verksamheter. Vid genomförandet av försöksverksamheterna har man funnit det viktigt att förbereda kompetensväxlingen innan pensioneringen är ett faktum genom att utveckla både arbetsformerna och organisationsformerna. På genomförs ett fadder- företagsprogram där alla studenter har en kontinuerlig kontakt med ett fadderföretag för att lära sig och medverka i utvecklingen av företagets affärsidé och process. Regionen har en åldersfördelning som kommer att ge en påtaglig kompetensbrist inom ledningsfunk- tioner i tillverkande industri. Fadderföretagskonceptet kan ses som en ansats att genom erfarenhets- och kompetensbyte mellan indi- vider grunda ett /lärlingsförhållande för kommande yrkes- roller. Det finns också exempel på hur man på företag försäkrar sig om att överföra och bevara den kompetens som försvinner då äldre medarbetare går i pension. På i Jön- har man prövat ett system där yngre och äldre medarbetare tillsammans dokumenterar sina och gruppens kompetenser och yrkesroller. I bedrivs ett projekt att överföra digi- taliserade röntgenbilder. Genom detta projekt ges en bas för pen- sionerade röntgenologer att från valfri plats vara back office för expertgranskning av röntgenbilder.