sou · GQB355 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillsätta en särskild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till . Uppdraget har bestått i att gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedömts få del av stomnätsutbyggnaden. Genom att granska möjligheterna att ut- nyttja tillgängliga nät, bl.a. nät, de stödformer som finns och andra resurser har målet med arbetet varit att alla huvud- orter skall kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. Till särskild utredare utsågs kommunal- rådet . I sekretariatet har ingått (huvudsekreterare). Utredningen har valt namnet IT-stomnät till vissa kommuner. Jag överlämnar härmed utredningens slutbetän- kande (SOU 2002:55) Regeringens .............................uppdrag till 3.2.1 ...............................................Alternativ till svart fiber 3.2.3 ..................Samverkan med ortssammanbindande nät Förslag till lösningar.................................................... Prövning av det offentliga åtagandet...................................... Konsekvenser för kommunernas ekonomi............................ Konsekvenser för brottsligheten ............................................ Konsekvenser för små företag ................................................ Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål................ Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................... Uppdrag att bygga ett stomnät med hög Sammanfattning av konsultrapport .......................... Samverkan med ortssammanbindande nät ............... Redovisning av kommunkontakter ........................... Genom IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla, 1999/2000:86, tog svenska staten ett tydligt initiativ för att ut- veckla och stimulera bredbandsutbyggnaden i . IT-proposi- tionen lade fast att det IT-politiska målet är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. I IT-propositionen motiveras bland annat upprättandet av ett nationellt stomnät med hög överföringskapacitet. I beslut uppdrog sedan regeringen (dnr N1999/11617) åt att på marknadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets samtliga kommuner och där nätkapa- citet i form av svart fiber sedan upplåts. Utbyggnaden skulle vara färdigställd senast . Förutsättningarna för att bygga ett sådant nät har förändrats kraftigt och Svenska kraft- nät har meddelat regeringen att man under nuvarande förutsätt- ningar inte kan fullfölja uppdraget. beslutade regeringen att tillsätta en sär- skild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till . Utredningen har haft uppdraget att granska möjligheterna att utnyttja befintliga nät, att nyttja de stödformer som redan finns och andra resurser och att om nödvändigt, överenskommelser träffas om alternativ till svart fiber hos , såsom svart fiber hos annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. Vi föreslår att uppdraget till att anlägga ett öp- pet nationellt stomnät kvarstår. Däremot anser vi, pga. de föränd- rade marknadsvillkoren, det fullt rimligt och nödvändigt att villko- ren för Svenska kraftnäts uppdrag förändras. Utredningen har därför studerat att flertal sådana åtgärder. Sammanfattningsvis föreslår jag: N skall slutföra sitt uppdrag att anlägga ett sam- manhållet nationellt stomnät. N Begränsningen till att erbjuda enbart svart fiber mildras och sam- verkan med kan ske. N Tidplanen för att färdigställa stomnätet förlängs t om 2004.12.31. N Stomnätet behöver ej anslutas direkt till kommunhuvudorten. slutning dit kan ske via samverkan med det ortssammanbindande nätet. N Staten tar inte ut någon avkastning av för den del som avser optofiberverksamhet –2006. Före periodens utgång övervägs huruvida kommande år skall innebära sänkt avkastning, återgång till normal avkastning eller till och med en höjd avkastning, beroende på hur marknadsläget är och för- väntade ytterligare investeringar. The IT bill, an for all was a clear initiative from the Swedish Government to develop and stimulate the establish- ment of a new IT infrastructure. The bill clearly identified the goal that should be the first nation to be an information society for all. It also states the motives for the of an open national broadband backbone network. In a decision on 17, 2000 the Swedish Government commissioned (the ) to undertake the construction of such a national network on strictly commercial terms. The instruction was to provide network capacity based only on so called dark fibre and to complete the task before the end of year 2002. However, since the commission was given, the conditions have drastically changed and have declared to the Government that they will not, under current circumstances, be able to fulfil their task. On , 2001 the Swedish Government decided to ap- point a committee (dir 2001:99) with the task to contribute to the create conditions so that the main city of all municipalities could be connected to the national backbone network in accordance with the commission to . The task for the committee has been to re-use any existing networks, to rely on existing sub- sidiaries and any other resources and if necessary, investigate if al- ternatives to dark fibre from could be used, such as dark fibre from other owners of networks, optical wavelengths, transmission other broadband transmission services or solutions. We propose that should fulfil their commis- sion. However, due to changes in the marketplace we consider it both reasonable and necessary to change the conditions for their commission. We have studied several measures that can be taken. In summary I propose the following measures: N should fulfil their commission to establish en national backbone network N The limitation that the network should provide only dark fiber should be eased and that cooperation with should be possible N The timetable for completion of the network should be extended to , 2004. N The backbone network need not be connected to the main city of the municipality. Instead, the connection can be made through co- operation with the regional networks within the municipality. N The government should not request any return on invested capital from for the capital that pertain to the fibre business for the period 2002 – 2006. Before the end of that period it should be taken into consideration whether lowered return on invested capital should be requested also for the years to come, or if normal return should be requested, or even if a higher return should be requested, depending on the situation in the market place at that time and expected level of investments. I beslut uppdrog regeringen (dnr N1999/11617) åt att på mark- nadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets samtliga kommuner och där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Utbyggnaden skulle vara färdigställd senast . Förutsättningarna för att bygga ett sådant nät har förändrats kraftigt. Marknadsaktörernas intresse har sjunkit väsentligt och den kraftiga ökningen av utbudet som förelåg i mitten av 1999 har minskat rejält, även i mer tätbefolkade områ- den. Förutsättningarna att på marknadsmässiga villkor nå alla kommunhuvudorter med ett stomnät av svart fiber har därför kraftigt försämrats. hade 188 av landets 289 kommu- ner en anslutning till det nationella optostomnätet. Svenska kraft- nät har meddelat att man under nuvarande förutsättningar inte an- ser sig kunna fullfölja det ursprungliga uppdraget. beslutade regeringen att tillsätta en sär- skild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till . Uppdraget har bestått i att gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedömts få del av stomnätsutbyggnaden. Ge- nom att, kommun för kommun, granska möjligheterna att utnyttja tillgängliga nät, bl.a. nät, de stödformer som finns och andra resurser har målet med arbetet varit att alla huvudorter skall kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. Utredaren har också haft uppdraget medverka till att, i de fall det är nödvändigt och möjligt, överenskommelser träffas om alternativ till det som avsågs i uppdraget till . Utredningen skulle därför granska möjligheterna att utnyttja befintliga nät, att nyttja de stödformer som redan finns och andra resurser. Vidare skulle ut- redningen medverka till att träffa överenskommelser om alternativ till svart fiber hos , såsom svart fiber hos annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. Utredningen skall redovisa sitt arbete . Arbetssättet har varit öppet och innehållet så många kontakter med aktörer och intressenter som den relativt korta tid som utredningen haft till sitt förfogande har medgett. Enligt direktiven skulle utred- ningen samråda med berörda länsstyrelser, regionala självstyrelse- organ, , samt övriga myndigheter och organisationer som utredaren själv skulle finna lämpligt. Utredningsarbetet kan i princip indelas i tre faser. I en första in- ledande fas har vi förutsättningslöst sökt vilka handlingsalternativ som stått till buds. Alternativen har utarbetats som resultat av ett relativt stort antal träffar med ett flertal intressenter i området. Under denna fas har vi samrått bland annat med och . Kontakt har tagits med och dialog har förts bland annat med ordföran- den i kommissionens observatorium för IT-infrastruktur. Dess- utom har vi träffat företrädare för infrastrukturägare såsom , , , och samt intresseorganisationen . I den andra fasen har vi sedan provat de utarbetade alternativen i dialog med ett stort antal aktörer, bland annat alla berörda kommuner. Vi har i sex möten i , , (2 st), och inbjudit alla berörda kommu- ner för att i dialog med dem presentera de alternativ vi har sett stå till buds och på så sätt inhämta kommunernas synpunkter och kommentarer. Samråd har även fortsättningsvis skett med och . I den tredje och avslutande fasen har vi gjort en samlad bedömning av de synpunk- ter vi fått och utarbetat föreliggande förslag. Genom hela arbetet har vi haft regelbundna avstämningar med Svensk kraftnät. I arbetet har också deltagit konsulter från PricewaterhouseCoo- pers som har analyserat de företagsekonomiska konsekvenserna av vissa handlingsalternativ. Resultatet redovisas i kapitel 3, Alterna- Vidare har konsulter från , division Metria, på utredningens uppdrag genomfört vissa analyser av kon- sekvenserna av en samverkan mellan investeringarna i ett stomnät med de investeringar som görs i ortssammanbindande nät. Kon- sulter från har också bistått utredningen i arbetet med att kontakta de kommuner där det enligt Metrias analys funnits möjlighet att samverka mellan utbyggnaden av stomnätet och ut- byggnaden av ortssammanbindande nät. I texten används omväxlande beteckningen utredningen och vi. För att tydligt markera ett ställningstagande från min sida an- vänds subjektet utredaren eller jag. Utredningen för tillväxt i hela landet lade sitt betänkande (SOU 1999:85) . Där föreslogs bland annat att na- och kommunala infrastrukturprogram skulle upprättas, att incitament skulle skapas för att åstadkomma öppen kanalisation, att staten med olika stödformer skulle stimulera etableringen av accessnät i de glesare delarna av landet och att staten skulle ta ett initiativ för etablering av ett öppet stomnät till alla kommunhu- vudorter. Enligt utredningen skulle det råda brist på ledning med hög överföringskapacitet för uthyrning till operatörer. Utbudet av ledning ökade kraftigt särskilt i de tätbefolkade delarna av landet. En ökning av utbudet även i de glest befolkade delarna skulle, en- ligt utredningen, medföra att priserna pressades, öka konkurrensen bland operatörerna och därmed också gynna utveckling och expan- sion av IT-användningen. I betänkandet konstateras också att sta- ten redan äger ett antal nät genom bl.a. och som konkurrerar med Telias nät. För att på ett effektivare sätt göra dessa tillgängliga till marknaden förslås där inrättandet av ett statligt marknadsbolag med uppgiften att sälja kanalisation och ledning men inte agera som operatör. I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop 1999/2000:86), den s.k. IT-propositionen som presenterades lades fast att det IT-politiska målet är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Där uttalade regeringen att hushåll och företag i alla delar av borde få tillgång till IT-infrastruktur. Därför tillsatte regeringen en särskild utredning som utformat stödinsatser för att stimulera till etablering av områdesnät och ortssammanbindande nät i de områden där man kan förvänta sig att marknadens aktörer inte etablerar dessa infrastrukturer på kommersiella villkor. För att stödinsatserna skall få avsedd effekt krävs dock att det kommer att finnas goda möjligheter att ansluta de lokala näten till ett nationellt stomnät. I IT-propositionen motiverar också regeringen upprät- tandet av ett nationellt stomnät med hög överföringskapacitet. Nätet skall vara öppet så att ett stort antal aktörer har möjlighet att nyttja nätet. Man nämner att konkurrensen skall så långt som möj- ligt skapa avståndsoberoende priser och att då ut- redde förutsättningarna för en utbyggnad finansierad på mark- nadsmässiga grunder. I beslut uppdrog regeringen (dnr N1999/11617) åt att på mark- nadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets alla kommuner och där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Syftet var bland annat att så långt som möjligt skapa förutsättningar för avståndsoberoende priser i landet. uppdrogs också ombesörja att nödvändiga finansiella för- utsättningar fanns för utbyggnad och att finansiera utbyggnaden ur egna medel. Målet var att utbyggnaden skulle ske i en sådan takt att alla kommunhuvudorter skulle vara anslutna senast . Både i de förarbeten som gjorde och i regering- ens uppdrag till affärsverket framgår att det nationella stomnätet inte kommer att byggas av enbart på egen hand. Nätet har också byggts i samverkan med ett antal partners. finns ett flertal aktörer som äger och driver nationella stomnät i . Nedan ges en kort överblick av några aktörers infra- strukturer. Sammanställningen gör inga anspråk på att vara kom- plett utan syftar bara till att ge en viss överblick över utbyggnadslä- get. PTS gjorde en sammanställning av infrastruk- turläget vilket sedan sammanställdes i rapporten i . Den största stomnätsägaren i är . De äger det enda na- stomnät som når landets samtliga 289 kommuner. En- ligt PTS rapport hade fyra gånger mer optisk fiber- kabel i sitt nationella stomnät jämfört med den näst största nätäga- ren1. Telias nät har byggts och kontinuerligt utökats och moderniserats. Genom nätgrossistbolaget säljer alla typer av nättjänster. Som exempel kan nämnas svart fiber, våg- längdsfönster, fast Internetaccess, ADSL och telefoni. har byggt ett fiberoptiskt stamnät som täcker drygt hälften eller cirka 160 av landets kommunhuvudorter. Nätets har primärt byggts för att tillgodose järnvägsbolagens behov av teletjänster, men eftersom nätet har betydligt högre kapacitet än järnvägens behov har kunna hyra ut kapacitet till andra, externa kunder. hyr ut nätkapacitet som nätgrossist till operatörer som för sina kunders räkning behöver kapaciteter, men erbjuder även kapacitet till enskilda företag. De erbjuder sina kunder allt från våglängdsfönster till kapacitet från /s till 2,5 Gbit/s. Däremot kan inte privatpersoner och företag utanför järn- vägssektorn köpa förädlade tjänster av (ex.vis telefoni). erbjuder inte heller svart fiber. har byggt ett nationellt stomnät som i första hand an- vänds för radio- och TV-distribution men nätet används också i stor utsträckning för telekommunikationstjänster. Nätet är rikstäckande och når radiomässigt samtliga av landets kommunhu- vudorter. Eftersom det ur teknisk synvinkel är en förhållandevis enkelt åtgärd att komplettera nätet med nya anslutningspunkter för telekommunikationstjänster har ett telekomnät som kan sägas nå landets samtliga kommunhuvudorter. 1 hade jämfört med den näst största som hade . länken är dock, i förhållande till en fiber, begränsad2. Normalt er- bjuds kapaciteter på mellan 2 och /s. När kapacitets- behoven är högre än detta måste man därför övergå till fiber- lösningar men för mindre orter och för orter där kapacitetsbehovet ännu inte utvecklats kan en radiolösning vara ett bra alternativ. har fiber i vissa delar av sitt stomnät. Utöver rena kapacitetstjänster i sitt stomnät erbjuder bl.a. telefoni och Internetaccess. har ett nationellt stomnät som täcker södra och mellersta delen av landet i en triangel – – samt hela upp till . Deras nät når upp- skattningsvis 80 till 90 av landets kommunhuvudorter. Bolaget fo- kuserar på bredbandslösningar för data, tal och Internet till före- tagskunder i . har på regeringens uppdrag och tillsammans med sina partners Triangelbolaget3, , , , , och byggt ett öppet nationellt stomnät som når 188 av landets kommuner. En ort anses ansluten när den har en anslutningspunkt högst från kommunhuvudorten. har själv anslutit 78 kommuner, motsva- rande fiber, och av de 188 orterna är det 115 orter som nås av och Triangelbolaget. når cirka 26 kommunhuvudorter, cirka 66 kommunhuvudorter, når 7, når 110 och når 26 kommunhuvudor- ter. 2Typiskt har en radiolänk i nät 16 kanaler á /s, totalt ca 2,4 Gbit/s, vilket skall jämföras med kapacitet i ett enda fiberpar där en våglängd typiskt är 2,5 eller 10 Gbit/s och finns kommersiellt tillgängliga system för att med våglängdsmultiplexering föra upp till 1 600 Gbit/s över ett fiberpar. uppnådde 5 Tbit/s över en fiber i labbmiljö (125 kanaler á 40 Gbit/s). 3Triangelbolaget sköter den stora optotriangeln som förbinder storstadsregionerna - - - – . Företaget ägs till lika delar av och de tre regionnätsägarna , och . har nät som täcker stora delar av och når ca 110 av landets kommunhuvudorter, även om vissa av dem ännu bara nås med kanalisation som kan förses med fiber när behovet uppstår. Bolaget har sina rötter i ett projekt vid och er- bjuder telefoni- och datatjänster till privat- och företagskunder. Av de 188 orter som nås av det nationella öppna stomnätet är , utöver , ensam leverantör på två av orterna. inledde 1994 arbetet med att etablera ett optostomnät i . Utbyggnaden startade i inner- stad men har vuxit och omfattar ett nät med en anslutnings- punkt i samtliga kommunhuvudorter i . har som utpräglad strategi att enbart erbjuda svart fiber. De ovanliggande tjänstedelarna överlämnar bolaget helt till sina kunder. Av de 188 kommunhuvudorter som nås av det nationella öppna stomnätet är , utöver , ensam leverantör på åtta av orterna. erbjuder bredbandstjänster till företag och privatpersoner. Till företag erbjuder allt från olika former av transmis- sionslösningar (svart fiber, kapacitet) till bredbandsuppkopplingar och kommunikationstjänster till mindre företag. I sitt erbjudande till privatpersoner använder man en bred flora av acctekniker och erbjuder bredband via elnätet, telenätet, kabel-TV-nätet, fiber och radio. Utöver Internetaccess har också en egen webbpor- tal, . Av de 188 orter som nås av det nationella öppna stomnätet är , utöver , ensam leverantör på två av orterna. bedriver sin bredbandsverksamhet genom det helägda dotterbolaget . Bolagets affärsidé är att erbjuda kommunikations- och driftslösningar till företag och operatörer i . Bolaget erbjuder såväl svart fiber som nätkapacitet till sina kunder. Man erbjuder också Internetaccess och olika tekniklös- ningar som VPN och VLAN för att knyta samman ett företags olika kontor. Av de 188 orter som nås av det nationella öppna stomnätet är , utöver , ensam leverantör på åtta av orterna. Bolaget hade anslutning till cirka tio kommunhuvud- orter, till orter i , och . Av de 188 orter som nås av det nationella öppna stomnätet är , utöver , ensam leverantör på en av orterna. De undersökningar som presenteras fokuserar vanligtvis på access- delen av bredbandsnäten. Enligt develop- ment of broadband access in countries som publicerades ligger på tredje plats, efter och . har ca 13,91 anslutningar per 100 invånare, har 6,22 och har 4,52. Räknat i absoluta tal är , på fjärde plats, den största marknaden för bredband med drygt 7,8 miljoner anslutningar. I rapporten definieras en access på minst 256 kbps nedströms som bredband. Således inkluderas alla typer av xDSL-anslutningar och kabel-modem. Den mest intressanta uppgiften torde vara att Sve- rige är det land som redovisar flest bredbandsanslutningar via hög- hastighets (I bilden ovan redovisat under kategorin övrigt). Enligt rapporten skall det finnas 199 000 anslutningar av den typen i för mätningen. Det är endast ytterligare två länder som redovisar sådana anslutningar, med 14 500 och med 750 anslutningar. Rapporten visar också att till- växttakten på bredbandsanslutningar är väldigt hög. I hela EU ökade andelen DSL-anslutningar mellan . En ICT-utredning tillsatt av minister för offentliga företag (Minister for public enterprise) har lämnat sitt förslag där man ger rekommendationer som syftar till att: N Alla irländska medborgare och företag skall ha tillgång till bredband på lika villkor N En öppen och internationellt konkurrenskraftig ICT-marknad skapas som skall stimulera till entreprenörskap, nya arbetstillfällen och investeringar i nya avancerade teknologier N I en politiskt, social och ekonomiskt snabbt föränderlig värld skall behålla sin ledande ställning i den nya kunskapsekonomin. Som ett led i denna satsning har den irländska regeringen beslutat att investera i fiberoptiska access- ringar runt 123 irländska städer. Investeringar finansieras till av den irländska staten och till av lokala offent- liga organ. Nätet kommer att ägas och drivas av ett av privata och offentliga ägare samägt företag, inte något av de stora telekom-ope- ratörerna i . I en första fas skall 19 städer byggas ut, klart . I den andra fasen skall ytterligare 48 städer byggas och de sista 56 städerna förväntas bli anslutna . Regeringen har också sagt att avsikten är att alla irländska hem skall ha en bredbandsanslutning på minst 5 Mb . Enligt development of broadband access in countries som publicerades ligger först på 27:e plats, efter länder som , och . Endast 300 DSL-anslutningar fanns för mätningen. slutrapporterade en nationell arbetsgrupp tillsatt av sitt uppdrag. Gruppen, som bestod av företagsle- dare från största telekomföretag, föreslog insatser inom fyra områden, en nationell infrastruktur samt investeringar i tjäns- ter, innehåll och utbildning. Gruppen satte 2004 som en tidsgräns för att ansluta alla invånare i landet. Gruppens ordförande, , såg två sätt att uppnå en sådan infrastruktur. skulle bygga på att offentliga aktörer inbjöd privata företag i arbe- tet med att bygga infrastrukturen genom ett anbudsförfarande för att ansluta mer avlägsna delar av landet. Den andra, komplementära strategin, skulle vara en slags nedifrån-och-upp metod där slutan- vändarna i områden med infrastrukturbrist skulle samla sig i grup- per, s.k. communitys, som sedan skulle kunna vara föremål för statligt stöd för infrastruktur. Regeringen har senare deklarerat sig villig att i ett samarbete mellan kanadensiska företag och offentliga aktörer verka för att även avlägsna och mer glest befolkade delar av landet omfattas av bredbandsutbyggnaden. I budgeten avsattes med start – 05. Tiden fram till dess skall användas för att utarbeta ett program som framförallt skall bygga på initiativ från privata sektorn. är det land i världen som har den största penetrationen av bredbandsanslutningar i världen. Utbyggnaden består i mycket stor utsträckning av ADSL-lösningar.