sou · GQB396 · 2003-01-01 00:00:00 — Uppdraget är att i första hand informera företag och i andra hand allmänheten om de praktiska konsekven- serna av införandet av euron som gemensam valuta i andra länder. Nuläget information om EU-relaterade frågor införde 11 av de 15 EU-länderna euron. kunde den endast användas i elektro- niskt form. infördes eurosedlar och mynt i 12 av EU-länderna. 2001 avsatte regeringen /år till Euroinformationen och kommissionen /år, dvs. totalt /år. har Euroinforma- tionen totalt fått (inklusive medel från kommis- sionen). Diskussioner pågår om en eventuell fortsatt verksamhet efter 2002. Informationsarbetet består av trycksaksproduktion, telefonser- vice med ett 020-nummer samt en webbplats med aktuell infor- mation. Även viss annonsering i dagspress ingår. hade Euroinformationen i genomsnitt 190 telefonsamtal och 10 e-post- förfrågningar . Antalet webbesök var cirka 87 000 och skriftligt informationsmaterial skickades ut i drygt 400 000 exemplar. I samband med att eurosedlar och mynt infördes ökade antalet förfrågningar kraftigt. Antalet förfrågningar var detsamma som . Arbetet på Euroinformationen drivs i projektform. Ett visst samarbete sker med kommissionen och som man träffar en gång . De som arbetar med Euro- informationen upplever närheten till experter och sakkunniga på som en stor fördel. Regeringen tillsatte 2001 en parlamentarisk kommitté med uppgift att sprida kunskap om och stimulera till en bred debatt om EU:s utveckling och framtid. Siktet är inställt regerings- konferens. Kommitténs sekretariat har fem tjänstemän och satsar på en egen webbplats. Framför allt riktar sig webbplatsen till ungdomar och den försöker inspirera till debatt. Det finns möjlighet att kommu- nicera med ansvariga politiker och sakkunniga om framtidsfrågorna via webbplatsen. Samlingsnamnet för kommitténs verksamhet, som innehåller allt från projektbidrag till en omfattande skolsatsning är . Under en månad per län kommer kommittén och andra aktörer att gemensamt stimulera debatten om EU:s framtidsfrågor och ambi- Nuläget information om EU-relaterade frågor tionen är bl.a. att fånga in synpunkter kring de viktigaste framtids- frågorna. ger bidrag till skolor och föreningslivet med fördelat . Som ett led i uppdraget att skapa en bred, allmän debatt om EU:s framtid, riktar sig kommittén direkt till skolorna. På hemsidan finns ett brett material om EU och framtidsfrågorna, anpassat för elever på gymnasiet. En del i skolsatsningen är att erbjuda elever att skriva projektarbeten om EU:s framtid. Eleverna kan välja mellan ett 100-tal uppdrag, som alla har en koppling till någon av EU:s framtidsfrågor. 15Regeringskansliets EU-relaterade information till allmänheten I direktiven sägs att utredningen ska utvärdera regeringens EU- information utifrån de beslut och riktlinjer som fastställts för verksamheterna. Utredningen har inte haft resurser att göra en genomgripande utvärdering av exempelvis effekterna av olika informationsaktiviteter. Utvärderingen har därför karaktär av en kort bedömning av verksamheterna. I utredningens uppdrag ingår inte att bedöma informations- arbetet under det svenska ordförandeskapet i EU. Det ingår heller inte i uppdraget att granska arbetet i . 15.1EU-informationen vid UD:s press- och informationsenhet Uppgiften är att bedriva ett aktivt informationsarbete om regeringens EU-politik och om aktuella EU-frågor. Informationen ska göras tillgänglig för en bred allmänhet och tillgodose de behov som finns av att följa EU-arbetet. Syftet är att öka kunskaperna om EU och om den politik regeringen för i EU för att på så sätt stimulera Europadebatten. UD skall även informera om som EU-land i andra länder. Regeringen skrev i sin budgetproposition 2001/02:1 (utgifts- område 5) att det informationsarbete som har bedrivits med bl.a. ökad produktion och bredare spridning av information om regeringens EU-politik och aktuella EU-frågor, har uppfyllt de mål som sattes upp för verksamheten. En betydande del av informationsinsatsen utgörs av trycksaker. Omkring häften av anslaget på anslås till detta. Upplagan på löpande material är 45 000 exemplar och av dessa skickas cirka häften till landets folkbibliotek. Som exempel kan nämnas UD:s månadsskrift . Det är oklart vilka som utgör målgrupp och i vilken utsträckning den sprids bland biblio- EU-relaterade information till allmänheten en kort bedömning Det kan ifrågasättas om denna betoning på tryckt material är den effektivaste användningen av resurserna. Utredningen noterar att UD har för avsikt att uppdatera sina faktablad på webbplatsen. Utredningen menar att det är ett kost- nadseffektivt sätt att tillhandahålla aktuell information. Särskilt om det också erbjuds möjlighet för dem som inte har tillgång till IT att få utskrift av faktablad hemskickat. UD:s EU-information har även i uppgift att sprida information om som EU-land i andra länder. Denna verksamhet är en del av det arbete som bedrivs inom för att etablera kontakter med blivande medlemsländer. 15.2Övriga departement och Information Övriga departements arbete med EU-relaterad information till allmänheten är svårare att utvärdera. Möjligen skulle utredningen kunna anta att då ingen allvarlig kritik från medierna framförts skulle det efterfrågestyrda informationsarbetet motsvara mediernas krav. En viss bild av situationen ger svaren på enkäten till pressek- reteraren på respektive departement (Se kapitel 14). Information bidrag till att stödja informationsarbetet kring EU anser utredningen angeläget. Webbutsändningar från bl.a. presskonferenser och debatter som rör EU-relaterade frågor är viktiga för medierna. När det gäller Euroinformationen vid är in- trycket att företag och allmänhet erbjuds god informationsservice. Verksamheten tycks fungera enligt de riktlinjer som satts upp. Kommissionens bidrag på /år till denna svenska statliga verksamhet har inte styrt Euroinformationens utformning. SOU 2002:96 EU-relaterade information till allmänheten en kort bedömning 15.4Övriga synpunkter om informationsarbetet Avslutningsvis kan nämnas att de opinionsundersökningar som UD beställt visar att allmänheten inte har noterat att ägnar sig åt EU-relaterad information. Men det behöver inte betyda att informationsarbetet varit dåligt utan att det inte framkommit vem som har varit avsändaren. Medborgarna får i allt väsentligt sin information via medierna. infor- mationsverksamhet i EU-relaterade frågor sker därför i huvudsak indirekt genom att ge underlag till journalisternas arbete. 16Andra aktörer som svarar för EU- information Utöver EU-upplysningen, och infor- merar och Europeiska kommissionens repre- sentationer i om EU-frågor. Därutöver informerar svenska myndigheter och organisationer medborgarna, media m.fl. om EU- relaterade ämnen. De fungerar ofta som vägvisare i de fall de själva inte kan besvara en fråga. Ett urval av dessa myndigheter och organisationer visar omfatt- ningen av den information som ges. Engagemanget är stort och flera av dem som utredningen har intervjuat har ägnat sig åt EU- information sedan folkomröstningen om medlemskap 1994. Följande aktörer beskrivs i nedanstående avsnitt: , Internationella programkontoret, Jordbruks- verket, , , , , LO/TCO/, , Svenskt Näringslivs Eurofakta som blev medlem i EU öppnades Europa- parlamentets kontor. De två huvuduppgifterna för kontoret är att: N främja debatten om europeisk integration, t.ex. förse media med information om beslut och även själv Andra aktörer som svarar för EU-information delta i debatten tillsammans med opinionsbildare och allmän- heten N hålla informerat om den politiska debatten i medlemslandet och t.ex. hjälpa parlamentariker som besöker . kontor har 6 anställa varav två i första hand ägnar sig åt att besvara frågor från allmänheten. Cirka 20 för- frågningar (e-post och telefonsamtal) per dag besvaras om konkre- ta ämnen, generella frågor om EU, men mer sällan om själva . Kontoret har en budget för trycksaker, aktiviteter etc. på . Vid speciella tillfällen – val till Europa- parlamentet, det svenska ordförandeskapet i , debatten om EU:s framtid, får kontoret extraanslag för specifika insatser. Kontoret har cirka 50 000 besök på sin webbplats (). Även om trycksaker inte är ett prioriterat område kan nämnas att framför allt forskare, studenter och skolor ofta beställer material från kontoret. Den mest efterfrågade publikationen var skriften 2002 EU inför utvidgningen. Lärare betraktas som en viktig målgrupp. ordnas seminarier för lärare i olika delar av i samarbete med t.ex. Därutöver har kontoret en omfattande föreläsningsverksamhet för skolor, univer- sitet, organisationer m.fl. Enligt kontor efterfrågar medborgarna ofta individrelaterad information som handlar om hur en viss fråga påverkar den enskilde individen. Rådgivning och hänvisning till rätt instans erbjuds. I kontorets årsrapport står följande att läsa: Att göra fakta om tillgängliga för medborgarna kräver inte nödvändigtvis stora informationsinsatser. Det finns en spontan efterfrågan. För den är just tillgängligheten det viktigaste. får kontoret frågor från medborgarna. Vissa är lätta att be- vara, andra kräver utredningar. Internet har inneburit en revolution, nästan allt finns på nätet. Men många behöver hjälp att hitta rätt. Andra aktörer som svarar för EU-information Europeiska kommissionen har representationskontor i vilket kan liknas vid en ambassad. Representationskontoret har en informations- och dokumentationsenhet med en handläggare och två lokalanställda assistenter. Dessutom har kontoret en press- ansvarig och två lokalanställda på medieenheten. Totalt arbetar 19 personer på kontoret varav 8 är utsända av kommissionen i och 11 lokalt anställda. Den informationsansvariga och de två assistenterna har tele- fonjour . De besvarar cirka 400 förfråg- ningar/månad (telefonsamtal och e-post). Frågorna är antingen individrelaterade eller handlar generellt om EU. Det kan handla om t.ex. var personens körkort gäller eller om personen kan ta med sin pension till . För komplicerade frågor tar kontoret antingen hjälp av kommissionens direktorat för press och infor- mation i eller hänvisar till ansvarig instans i . Representationskontoret hänvisar också till kommissionens service direkt med ett 020-nummer som besvarar frågor från allmänheten om EU. Svenskspråkig handläggare tar emot samtal i mellan 20 . Frågepanelen får cirka 60 90 telefonsamtal och 25 45 e-post från . direkt har som policy att hänvisa till skriftliga källor, framför allt dokument på kommissionens webbplats. Handläggaren hänvisar ofta också till den instans/myndighet i som ansvarar för frågan. Kontakterna med vidareinformatörer anses viktig. Kontoret deltar bl.a. i seminarier som anordnas för lärare i olika delar av landet. Lärarseminarierna anordnas gemensamt med Europaparla- mentet, Internationella programkontoret, EU-upplysningen och Information , ofta tillsammans med någon lokal aktör. Kommissionen har byggt upp ett nätverk för EU-information i . Det består av Carrefour-kontoren, flera Info Point Europa-enheter, , EDC-bibliotek samt medlem- marna i Team Europe. Carrefour-kontorens uppgift är att stödja landsbygdens eko- nomiska och sociala utveckling. Det finns elva lokalkontor och de har t.ex. eller ett hushållningssällskap som värdorga- nisation. De svenska Carrefour-kontoren har informationsutbyte med de cirka 125 Carrefour-kontoren i . Uppgiften är bl.a. att stimulera till projekt genom rådgivning om EU:s fonder och hjälp Andra aktörer som svarar för EU-information med ansökningar och samarbetspartners i andra länder. Till Info Point kan allmänheten vända sig för att få lättläst och gratis information om EU. () se under avsnittet . Utöver det nätverk som byggts upp samarbetar represen- tationskontoret också med t.ex. med studieförbund och folkbild- ningsorganisationer. När det gäller förfrågningar om anbud inom EU så hänvisar representationskontoret till , som är det organ som utsetts att administrera detta i . När det gäller EU-bidrag för företag hänvisas till . Vid förfrågningar om de olika EU-programmen hänvisar kommissionen till den nationella myndighet som fungerar som förvaltningsmyndighet för just det programmet, exempelvis för strukturfonds- programmet Leader+ (se avsnittet om ). Kommissionen bidrar med till Euroinformationen vid . Mängden av information om EU som finns tillgänglig har lett fram till att kommissionen försöker väcka intresse för att de olika aktörerna skall samordna sig, t ex länka sina respektive webbplatser till varandra. Många av de totalt 35 anställda på i arbetar med EU-relaterade frågor. På ansvarar man för EU:s gemenskapsinitiativ för landsbygdsutveckling kallat Leader+ som ingår i . är också representerat i övervakningskommittéerna för Mål 1 och Mål 2 Öarna samt ingår i rådgivande kommitté för EU:s miljö- och landsbygdsprogram. Myndigheter, näringsliv, organisationer, högskola och förenings- liv har möjlighet att söka bidrag. Behovet är stort för rådgivning om vilka projekt som kan få bidrag. En vanlig fråga är: Finns det pengar till ...?. använder sig bl.a. av finansieringsdatabas. Andra aktörer som svarar för EU-information Mediekontakter sker ofta direkt med dem som är lokalt engagerade i ett projekt. Det ger en praktisk och lokal spegling av EU:s arbete. Internationella programkontoret för utbildningsområdet är ett statligt verk. Programkontoret fungerar som en instans mellan kommissionen och staten och har drygt 50 anställda. I uppdraget ingår att informera om EU:s program och projekt på utbildningsområdet och att handlägga ansökningar om deltagande i dessa. De viktigaste målgrupperna för programkontoret är studenter på gymnasie- och högskolor, studie- och yrkesvägledare samt repre- sentanter för arbetsmarknadens parter. deltog ungefär 8 000 svenskar i något av pro- grammen. Av dem var grundskole- och gymnasieelever, var högskolestudenter, var lärare för grund- och gym- nasieskolan, var lärare på högskolan, arbetssökande och unga arbetstagare och var specialister. Webbplatsen är navet i informationsverksamheten och där publi- ceras information om de 35 olika programmen och projekten. Programkontoret strävar efter att bli en 24-timmarsmyndighet där den som skickat in en ansökan ska kunna få tillgång till information om var ärendet befinner sig alla tider . är det största av EU:s program inom högre utbildning och nästan 3 000 svenska högskolestudenter deltog 2001. Dess- utom deltog 400 lärare i . I som är EU:s ramprogram för yrkesutbildning och kompetensutveckling deltog 1 000 svenskar . Hälften av EU:s totala budget går till jordbrukssektorn. Jord- bruksverkets arbete genomsyras av detta. Administrationen av EU:s jordbrukspolitisk är en av verkets huvuduppgifter. EU:s jord- brukspolitik innehåller olika typer av miljö-, regional- och struk- turpolitiska åtgärder. Andra aktörer som svarar för EU-information Verket har 920 anställda varav 600 arbetar i . Med- arbetarna får hundratals telefonsamtal per dag som har anknytning till EU. 10 20 samtal per dag kommer från journalister. Webbplatsen har mellan 1 300 1 700 besök per dag. Variationen beror bl.a. på om det är en ansökningsperiod om stöd för lant- brukarna. En tredjedel av cirka 70 000 ansökningar skickas in elektroniskt via interaktiva verktyg för ansökan om jordbruksstöd. Verket satsar på att utveckla Internettjänster och sökfunktioner. har en policy om öppenhet när det gäller att informera om sitt kommittéarbete i . Verkets handläggare som deltar i EU-diskussionerna lägger ut information både inför och efter ett kommittémöte på webbplats. är för utrikeshandel och handelspolitik. Kommerskollegiet verkar för att undanröja handelshinder och hanterar frågor som rör t.ex. EU:s gränsåtgärder såsom tullar och importkvoter. ansvarade även för mer allmän Europainformation, men verksamheten omstrukturerades . Som mest fanns 5 6 informatörer samt personal för EU- dokumentservice. får 10 15-tal samtal med allmänna frågor om EU vilka man besvarar eller lotsar vidare. har ett formellt ansvar som svensk kontaktpunkt och samordningscentral för frågor om och problem med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer på den inre marknaden. Företag och allmänhet kan i sådana fall vända sig till . hanteras cirka 100 ärenden och därutöver tillkommer en mängd förfrågningar som inte leder till formella ärenden. När det gäller personers fria rörlighet hänvisar man ofta till , , och . Frågor om t.ex. utbildning, pensionsfrågor och sjukersättning vid vistelse i annat EU-land besvaras av marknaden. Frågorna besvaras av kollegiets handläggare, Andra aktörer som svarar för EU-information alternativt hänvisar man vidare till exempelvis Utland. Som ombud för erbjuder Kommers- kollegium service kring officiella EU-dokument i form av råd- givning, sökning och även leverans av publicerade förslag, direktiv, domar från osv. Frågor och beställningar tas emot per telefon, fax, e-post eller vanlig post. Till Kommerskollegiets dokumentservice hör också uppdatering av den s.k. genomförandedatabasen. Databasen innehåller uppgifter som gör att det går att följa EG-direktivens genomförande i . På finns också en egen databas med referensuppgifter till ett urval av viktiga EG-rättsakter och en förteckning över nya domar som avkunnats i Att stimulera människor att våga handla på den inre marknaden är huvuduppgift. Målet är att ge information som gör det möjligt för konsumenten att göra medvetna val av varor och tjänster. Uppstår problem i samband med ett köp på den inre marknaden kan stöd ges. Dessutom ska ge information om de olika juridiska prövningsmöjligheter som finns för att lösa en tvist på den europeiska marknaden. Målgrupperna är enskilda konsumenter, särskilt ungdomar, kommunernas konsumentvägledare och andra vidareinformatörer och media. De fem handläggarna finansieras av , kom- missionen och . Verksamheten har hållit på och skall utvärderas efter starten. De flesta EU-länder har ett satt upp ett likartat kontor för kon- sumentvägledning. ingår i flera nätverk med kommissionen som delfinansiär. Syftet med nätverken är att stärka konsumentens ställning på den inre marknaden t.ex. genom att ge konsumenten tillgång till enkla, snabba, billiga kanaler för tvist- lösning. Första året hade drygt 120 konsument- kontakter . av ärendena gällde rådgivning efter köp, förfrågningar, information inför köp och gällde tvist. Andra aktörer som svarar för EU-information Av alla anmälningar till kommer per telefon och via e-post. Resten är anmälningar via besök och brev. Telefonjouren är öppen . Över tre hundra ärenden handlade om time share-boende framför allt i och därför har gjort en särskild informationskampanj om detta. Andra vanliga ärenden rör fordon inhandlade på den inre mark- naden eller resor samt frågor kring köp via Internet. När gick med i EU intensifierades arbete när det gäller bl.a. jordbruks- och regionalpolitiken. Det innebär t.ex. att länsstyrelserna informerar om förutsättningarna för stöd ur . En uppgift för länsstyrelserna är att säker- ställa medfinansiering för olika projekt, vilket är ett krav för att EU-medel kan tas i anspråk Handläggarna på länsstyrelserna svarar på frågor som rör jord- bruksstödet. Den rådgivande verksamheten när det gäller bidrag sköts av länsstyrelserna. Ett exempel är i . Där använder sig av sin webbplats för att erbjuda allmänheten och andra intressenter snabb information. Informatörerna har noterat att de som kontaktar ofta är väl insatta i det frågan handlar om. Ofta har den informationssökande detaljerade kun- skaper tack vare webbplats. Den sökande är redo att skicka in sin ansökan och önskar endast kompletterande infor- mation. Många frågor kommer från t.ex. hembygdsföreningar och vägföreningar. För dem som inte har tillgång till Internet kan infor- mationsmaterial sändas per post. () är för främst små och medelstora företag om den inre marknaden. I hela EU finns ett nätverk med cirka 250 EIC, varav åtta kontor och ett tjugotal filialer finns i . Andra aktörer som svarar för EU-information samordnar kontoren i när det gäller t.ex. frågor och svar på webbplatsen. Det svenska har ett 020-nummer för telefonsamtal och samtalen kopplas till ett av de svenska kontoren beroende på var samtalet kommer ifrån. Fem tjänstemän är knutna till frågeservicen för företagen. EIC- har en kunskapsdatabas, som inte är tillgänglig för en bredare allmänhet. Antalet besök på den öppna webbplatsen ökade från 55 000 till 73 000 mellan år 2000 till 2001.Webbplatsen fun- gerar ofta som en inkörsport för den informationssökande som sedan kontaktar via telefon eller e-post. Telefontid för frågeservice är men samtal kan även kopplas till handläggarna. hade frågeservicen cirka 1 200 telefonsamtal och e-post av vilka kom från företagare. Övriga frågor kom från andra , myndigheter eller privatpersoner. En del av samtalen fun- gerar även som handledning för hur man söker information via Internet. satsar betydligt mindre än tidigare på trycksaker dels p.g.a. kostnadsskäl dels beroende på minskad efter- frågan. Det senare förmodligen tack vare webbplatsen. konstaterar att frågornas karaktär har förändrats . Mer djupgående frågor ställs av företagarna vilket ställer större krav på kundanpassad information. planerar att upphöra med sin Euro Info Centre-verk- samhet men kommer att bistå med hjälp under en övergångstid. Diskussioner pågår mellan organisationer i att bilda ett nytt EIC-kontor istället. Internationella sekretariatet är gemensamt för och . Arbetet rör till övervägande delen EU- relaterade frågor. Totalt finns 14 anställda varav tre arbetar vid förbundens gemensamma kontor i . och är intresse- och arbetsgivarorganisationer för 289 kommuner respek- tive 21 landsting och regioner. Internationella sekretariatet är dels en stabsenhet inriktad på att stödja förbundens sakenheter och Andra aktörer som svarar för EU-information ledningar, dels ett stöd för medlemmarna och lokala och regionala politiker med internationella uppdrag. Dialogen med medlemmarna är viktig och sekretariatet stöttar kommunernas förtroendevalda som i sin tur möter allmänheten och media i EU-relaterade frågor. Internationella sekretariatet fun- gerar som en länk mellan EU, politiker på lokal eller regional nivå och medborgarna. Faktaunderlag, analyser och annat underlag om hur t.ex. EU påverkar medlemmarna erbjuds. När det gäller t.ex. ett specifikt EU-direktiv inom miljö som berör kommuner, landsting och regioner kontaktas oftast en expert inom sakområdet inom förbunden direkt. Kommunen, eller regionen känner vanligtvis till vem som är sakkunnig på just det området eller blir lotsad till denna via Internationella sekretariatet eller förbundens växel. En viktig uppgift för de tre medarbetarna på Brysselkontoret är att ge tidiga signaler på initiativ och beslut som är på gång och som kan påverka medlemmarna. Dessutom anordnas vid kontoret ett betydande antal studiebesök. LRF har fyra handläggare placerade i . LRF är indelat i 20 länsförbund och dessutom finns med 1200 an- ställda. har nära kontakt med lantbrukarna och erbjuder rådgivning t.ex. för EU-bidrag. Dessutom ger LRF ut tidningarna där infor- mation om EU förekommer. Det är främst via dessa tidskrifter som LRF direkt når allmänheten, annars är målgruppen medlem- marna. LRF:s omkring 150 000 medlemmar är i regel väl insatta och kunniga om EU eftersom de starkt påverkas av EU:s jordbruks- politik. 16.3.3LO, TCO och har LO, TCO och haft kontor i . Kon- toret har som huvuduppgift att bevaka samarbetet i EU och stödja organisationernas och deras medlemsförbunds arbete för en euro- Andra aktörer som svarar för EU-information peisk politik som motsvarar löntagarnas intressen och behov. Kontoret följer särskilt den ekonomiska politiken, sysselsätt- ningen, andra arbetslivsfrågor och socialpolitiken. På kontoret bearbetas och vidarebefordras information till LO, TCO och centralt och till medlemsförbunden. Tjänstemännen på plats i tar emot över 150 grupper av varierande storlek från .