sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — För den offentliga särskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. För varje ämne och ämnesområde gäller en kursplan som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Första stycket anger den totala undervisningstiden för grundsär- skolan och motsvarar vad som gäller för (se 7 kap. 3 §). Vidare anges de ämnen och ämnesområden, som anges i bilaga till särskoleförordningen. Av andra stycket framgår att för den offentliga särskolan gäller därutöver att en timplan fastställs i förordning. Av tredje stycket följer att de fastställda kursplanerna skall gälla för alla grundsärskolor oberoende av huvudman. Utbildningen i grundsärskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock före- komma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för ele- verna. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen skall vidare erbjuda eleverna kostnadsfria skolmål- tider. För den offentliga grundsärskolan finns motsvarande bestämmelser i nuvarande 6 kap. 4 och 4 a §§ skollagen. För enskilda grundsär- skolor som har rätt till kommunala bidrag finns motsvarande bestämmelser i 9 kap. 7 § skollagen. Bestämmelserna har anpassats till vad som gäller och föreslås för (7 kap. 6 §). För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i grundsärskolan, och som inte fullgör sin skolplikt på annat sätt, skall hemkommunen svara för att sådan utbildning kommer till stånd. Denna skyldighet skall normalt fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundsärskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för samtliga i kommunen som avses i första stycket. En kommun får komma överens med någon annan kommun om att denna i sin grundsärskola skall ta emot elever vars grundsärskole- utbildning hemkommunen har att svara för. Paragrafen motsvarar till innehållet nuvarande 6 kap. 5 § skollagen. En elev har rätt att bli mottagen i den offentliga grundsärskolan i en annan kommun än den som skall svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundsärskola. Elever i den obligatoriska särskolan har enligt nuvarande bestäm- melser inte den rätt som elever i och gymnasieskolan har att bli mottagna i en skola utanför hemkommunen med hänvis- ning till personliga förhållanden. För elever i och i gymnasieskolan gäller enligt nuvarande skollag att en kommun skall ta emot elever från annan kommun i sådana fall. nekas mottagande kan beslutet överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd. Detta framgår av 20 kap. 7 § 5. Då det inte finns några sakliga skäl för att särskilja grundsär- skoleelevers rättigheter i detta avseende föreslås att bestämmel- serna harmoniseras med vad som gäller och föreslås för grund- skolan (7 kap. 8 § första stycket). Fråga om ersättning från elevens hemkommun regleras i 12 §. Efter önskemål av vårdnadshavare får en kommun även i andra fall än som avses i 5 § tredje stycket och 6 § i sin grundsärskola ta emot en elev från en annan kommun. Motsvarar 6 kap. 6 a § i nuvarande skollag med den justering som krävs genom införandet av bestämmelsen i 6 §. Bestämmelsen i 7 § medför ingen rätt för en elev att bli mottagen i en annan kommun men ger en möjlighet för detta. En elev som har tagits emot i en kommuns grundsärskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsårets gång. Om det för eleven endast återstår ytterligare en årskurs har eleven också rätt att gå kvar denna. Enligt 4 kap. 9 § nuvarande skollag har en elev i rätt att gå kvar i en kommuns grundskola även om de förhållan- den som låg till grund för placeringen ändrats. Motsvarande bestämmelse finns för gymnasieskolan (nuvarande 5 kap. 16 § skollagen) men inte för nuvarande särskolan. Genom här givna förslag får elev i grundsärskolan samma rätt som elev i . Interkommunal ersättning för den situation som avses i andra stycket behandlas i 12 §. Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundsärskola beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt ur kommunikations- synpunkt. Varje kommun som anordnar grundsärskola är skyldig att så långt det är möjligt organisera grundsärskolan så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. Första och andra stycket motsvarar innehållsligt 6 kap. 6 § första stycket i nuvarande skollag. Tredje stycket motsvarar 6 kap. 6 § fjärde stycket i nuvarande skollag. En elev har rätt att gå i den av kommunens skolenheter där vårdnads- havarna önskar att eleven skall gå. Kommunen får dock frångå vård- nadshavarnas önskemål och placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundsärskola om 1.den önskade placeringen skulle medföra att annan elevs berätti- gade krav på placering i en skolenhet nära hemmet åsidosätts, 2.den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen, eller 3.det finns andra särskilda skäl. Paragrafen utgår till sitt innehåll från nuvarande 6 kap. 6 § andra stycket men har hämtat sin utformning från vad som föreslås för (7 kap. 12 §). Vad där sägs i motiveringen gäller i tillämpliga delar också här. Föreskrifter om att beslut enligt punkt 3 kan överklagas finns i 20 kap. 7 § 7. Elever i den offentliga grundsärskolan har rätt till kostnadsfri skol- skjuts från den plats där eleven är bosatt till den plats där utbildningen bedrivs om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos eleven eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte elever som 1.väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem i, eller 2.går i en annan kommuns grundsärskola med stöd av 6, 7 eller 8 §. Elevens hemkommun skall ombesörja att skolskjuts anordnas enligt En elev som med stöd av 6 § går i en annan kommuns grundsär- skola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommu- nen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen skall ombesörja att sådan skolskjuts kommer till stånd. Kommunens kostnader för detta skall ersättas av elevens hemkommun. Paragrafen motsvarar till sitt huvudsakliga innehåll 6 kap. 6 § tredje stycket i nuvarande skollag. Se specialmotiveringarna till 7 kap. 13 § i tillämpliga delar. Att beslut om skolskjuts kan överklagas framgår av 20 kap. 2 § 3. En kommun som i sin grundsärskola har en elev från en annan kommun skall ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun om elevens skolgång i kommunen grundar sig på 6 eller 8 § andra stycket. Även i situationer som avses i 7 § har kommunen rätt till ersätt- ning. Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat skall ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är hemkommunen inte skyl- dig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekono- miska svårigheter uppstår för kommunen. Se specialmotiveringarna till 7 kap. 14 § i tillämpliga delar. En enskild grundsärskola skall vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i den offentliga grundsärskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild grundsärskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt före- skrifter som meddelas av regeringen. En enskild grundsärskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Se motsvarande bestämmelse i 7 kap. 15 §. Om det inte finns plats för alla sökande till en enskild grundsärskola, skall urvalet ske efter grunder som är godkända av . Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet i nuvarande reglering. I praktiken prövas urvalsprinciperna av i anslutning till ansökan om godkännande eftersom en fristående skola skall vara öppen för alla enligt 9 kap. 2 § skollagen. För varje elev vid en enskild grundsärskola lämnas bidrag av hem- kommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunen har rätt till insyn i skolans verksamhet. Kommunens skyldighet enligt första stycket gäller inte om stats- bidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Se motsvarande bestämmelse i 7 kap. 17 §. Fritidshemmet kompletterar utbildningen i grundsärskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas utbildning i fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov eller vårdnadshavarnas för- värvsarbete eller studier. Fritidshem skall tillhandahållas eleverna den del av dagen då de inte går i grundsärskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleven fyller . För elever från och med kan öppen fritidsverksamhet erbjudas istället för fritidshem. Plats i fritidshem skall erbjudas vid eller så nära elevens grundsärskola som möjligt. En elev har dock alltid rätt att gå i ett fritidshem som anordnas av hemkommunen. För plats i fritidshem får en kommun ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. En kommun som i sitt fritidshem har en elev från en annan kommun har rätt till ersättning på motsvarande sätt som anges i 12 §. Ett enskilt fritidshem får ta ut avgifter enligt samma grunder som barnets hemkommun tillämpar i sina fritidshem. För varje elev i ett sådant fritidshem skall bidrag lämnas av hemkommunen enligt samma grunder som anges i 15 §. Bidraget minskas i förekommande fall med det belopp som huvudmannen får ta ut i avgift. Bestämmelser om familjedaghem och öppen fritidsverksamhet finns i 17 kap. Se specialmotiveringarna till motsvarande bestämmelser i 7 kap. 18–20 §§. Specialskolan skall ge barn och ungdomar med dövhet, som är döv- blindfödda eller som har en hörselskada en till varje elevs förutsätt- ningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Specialskolans utbildning skall ligga till grund för fortsatt utbildning. Specialskolan skall erbjuda en teck- enspråkig miljö. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 kap. 1 § skollagen med tilläg- get att specialskolan även avser dövblindfödda elever. Specialskolan skall ha tio årskurser. Utbildningen i varje årskurs skall bedrivas under ett läsår vilket består av en hösttermin och en vårtermin. Denna bestämmelse har sin motsvarighet i övriga skolformer. Vad som skiljer är att specialskolans elever har tio obligatoriska årskur- ser och inte nio. Skälen till detta är att eleverna utvecklar tvåspråkighet och att eleverna bör ha ett extra år för att utveckla grundläggande kunskaper. Timplanen innehåller ett ytter- ligare ämne, teckenspråk , vilket i sig motiverar ett tionde läsår. Utbildningsmålen i de övriga ämnena i specialskolan skall ju så långt möjligt vara desamma som i . Ämnena bör då rimligen erbjudas i minst samma omfattning som i . Undervisningen skall omfatta följande ämnen: bild, biologi, engelska, fysik, geografi, hem- och konsumentkunskap, historia, idrott och hälsa, kemi, matematik, religionskunskap, rörelse och drama, samhällskun- skap, slöjd, svenska, teckenspråk och teknik. Härutöver skall det finnas språkval och elevens val. Undervisningstiden skall för varje elev vara minst . Därav utgör skolans val. För den offentliga specialskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. I skolans val kan också ingå ämnen som huvudmannen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisningens omfattning. Därvid får för särskilda utbildningar avvikelse göras från den ämnesindelning som anges i första stycket. För varje ämne gäller en kursplan. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om kursplaner. Bestämmelserna har sin motsvarighet i vad som föreslås för grund- skolan i 7 kap. 3 och 4 §§. Timplanen för specialskolan finns i förordning. Utbildningen i specialskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock före- komma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen skall vidare erbjuda kostnadsfria skolmåltider. Bestämmelsen överensstämmer till sitt sakliga innehåll med 7 kap. 4 § första och andra stycket nuvarande skollag. Vissa redaktionella ändringar har dock gjorts så att bestämmelsen överensstämmer med motsvarande bestämmelse i övriga skolformer. Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall med- dela föreskrifter om ersättningens storlek. Bestämmelsen överensstämmer med 7 kap. 7 § nuvarande skollag. Staten skall svara för att eleverna i den offentliga specialskolan kost- nadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. En elev i den offentliga specialskolan som till följd av sin skolgång måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande för- hållanden. Staten skall svara för detta utan extra kostnader för eleven. Bestämmelsen överensstämmer med 7 kap. 4 §, tredje och fjärde stycket nuvarande skollag. Bestämmelsen har dock förtydligats för att markera att det rör sig om en rättighet för den enskilde. Bestämmelsen gäller endast elever i offentlig specialskola. Se mot- svarande bestämmelser som föreslås för och grundsär- skolan (7 kap. 11 § tredje stycket och 8 kap. 11 §). Utbildningen i den offentliga specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter inom . Regeringen med- delar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Bestämmelsen motsvarar i princip 7 kap. 5 § nuvarande skollag. En enskild specialskola skall vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i den offentliga specialskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild specialskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt före- skrifter som meddelas av regeringen. En enskild specialskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Se förslaget till motsvarande bestämmelse för (7 kap. 15 §). Om det inte finns platser för alla sökande till en enskild specialskola, skall urvalet ske efter grunder som är godkända av . Se förslaget till bestämmelse i 7 kap. 16 §. För varje elev som genomgår utbildning i en enskild specialskola lämnas bidrag av staten. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som staten tillämpar vid fördelning av resurser till de offentliga specialskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är staten inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för staten. beslutar om bidrag enligt första stycket. Myndigheten har rätt till insyn i skolans verksamhet. Bestämmelsen är ny. finns inga bestämmelser om rätt till bidrag för en elev som går i en fristående specialskola. Det finns inte heller några fristående specialskolor. Då principen är att harmonisera skollagen och att i möjligaste mån ha likartade bestämmelser för olika skolformer och oberoende av om huvud- mannen är , statlig eller enskild, kan dessa bidragsregler tillämpas. Se motsvarande förslag till bestämmelse för , 7 kap. 17 § första stycket. Förslaget innebär att hemkommunen enligt 6 § betalar till staten oberoende av om eleven går i en statlig eller enskild specialskola och att staten via fördelar resurser till enskilda specialskolor. har också erfaren- het och kompetens att bedöma behovet av eventuella särskilda resurser till enskilda elever. Myndigheten har rätt till insyn i skolans verksamhet. Se motsva- rande bestämmelse för , 7 kap. 17 § andra stycket. Fritidshemmet kompletterar utbildningen i specialskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas utbildning i fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov, vårdnadshavarnas förvärvsarbete eller studier. Fritidshem skall tillhandahållas den del av dagen då de inte går i specialskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleven fyller . För elever från och med kan öppen fritidsverksamhet erbjudas istället för fritidshem. Se specialmotiveringen till förslaget till motsvarande bestämmelser i 7 kap.18 §. Frågan om avgifter för fritidshem och bidrag till fritidshem vid en enskild specialskola kräver ytterligare överväganden och därför lämnar kommittén inget förslag i denna del. Utbildningen i sameskolan syftar till att ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1–6 i . Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 8 kap. 1 § första stycket i nuvarande skollag. Undervisningen skall omfatta följande ämnen: biologi, bild, engelska, fysik, geografi, hemkunskap, historia, idrott och hälsa, kemi, matema- tik, musik, religionskunskap, samhällskunskap, samiska, slöjd, svenska samt teknik. Härutöver skall det finnas språkval och elevens val. Undervisningstiden skall för varje elev vara minst . Därav utgör skolans val. För den offentliga sameskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. I skolans val kan också ingå ämnen som huvudmannen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisningens omfattning. Därvid får för särskilda utbildningar avvikelse göras från den ämnesindelning som anges i första stycket. Se specialmotiveringarna till förslagen i 7 kap. 3 §. Timplanen finns i bilaga till sameskolförordningen. För varje ämne gäller en kursplan. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om kursplaner. Bestämmelserna motsvarar förslaget i 7 kap. 4 § . Utbildningen i sameskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock före- komma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen skall vidare erbjuda eleverna kostnadsfria skolmål- tider. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 4-4 a §§ i nuvarande skollag. Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om ersättningens storlek. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 7 § nuvarande skollag. Bestämmel- ser som åsyftas i andra stycket finns i förordningen om ersättning för elever i sameskolan (SKOLFS 1995:50). Staten skall svara för att eleverna i den offentliga sameskolan kost- nadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. En elev i den offentliga sameskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande för- hållanden. Staten skall svara för detta utan extra kostnader för eleven. Bestämmelsen motsvarar till innehållet 8 kap. 5 § i nuvarande skol- lag. Överklagandebestämmelser finns i förslaget till 20 kap. En enskild sameskola skall vara öppen för alla barn som har rätt till utbildning i den offentliga sameskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild sameskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt före- skrifter som meddelas av regeringen. En enskild sameskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisato- riska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Se förslaget till motsvarande bestämmelser för i 7 kap. 15 §. Om det inte finns platser för alla sökande till en enskild sameskola skall urvalet ske efter grunder som är godkända av . Se förslaget till motsvarande bestämmelse för i 7 kap. 16 §. För varje elev i en enskild sameskola lämnas bidrag av staten. Bidra- get skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som staten tillämpar vid fördelning av resurser till de offentliga sameskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är staten inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för staten Sameskolstyrelsen beslutar om bidrag enligt första stycket. Styrelsen har rätt till insyn i skolans verksamhet. Bestämmelsen är ny. Det finns inga bestämmelser om enskild sameskola . Om principen att harmonisera skollagen och att i möjligaste mån ha likartade bestämmelser för olika skolformer och oberoende av om huvudmannen är , statlig eller enskild, kan dessa bidragsregler tillämpas. Se motsvarande bestämmelse för grund- skolan 7 kap. 17 § första stycket. Förslaget innebär att hemkommunen enligt 5 § betalar till staten oberoende av om eleven går i en statlig eller enskild sameskola och att staten via Sameskolstyrelsen fördelar resurser till enskilda same- skolor. Sameskolstyrelsen har också erfarenhet och kompetens att bedöma behovet av eventuella särskilda resurser till enskilda elever. Myndigheten har rätt till insyn i skolans verksamhet. Se motsva- rande bestämmelse för 7 kap. 17 § andra stycket. Fritidshemmet kompletterar utbildningen i sameskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov, vårdnadshavarnas förvärvsarbete eller studier. Fritidshem skall erbjudas eleverna den del av dagen då de inte går i sameskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleverna fyller . För elever från och med kan fritids- hem även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Se specialmotiveringen till förslag till motsvarande bestämmelse i 7 kap. 18 §. Frågan om avgifter för fritidshem och bidrag till fritidshem vid en enskild sameskola kräver ytterligare överväganden och därför lämnar kommittén inget förslag i denna del. /– – –/ 16 kap. Utbildning på entreprenad Kommuner eller landsting får enligt bestämmelserna i detta kapitel med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning enligt denna lag (entreprenad). I paragrafen definieras begreppet entreprenad. Syftet är att begrep- pet entreprenad skall få tillräcklig stadga i skollagstiftningen och att undvika tolkningssvårigheter. Undervisning som läggs ut på entreprenad skall ingå i skolväsendet. Av orden bibehållet huvud- mannaskap följer att kommunen eller alltjämt är huvudman för utbildning som läggs ut på entreprenad. Elevernas rättigheter och kommunernas skyldigheter skall vara desamma som om undervisningen bedrivs av kommunen i egen regi.