sou · GQB3115d2 · 2003-01-01 00:00:00 — N kanaler och andra vattenleder, hamnar, fritidsbåtshamnar (ma- rinor), slussar etc. N dammanläggningar, fördämningar –arbete under vatten – anläggning av vatten- och avloppsledningar jfr 45.212 45.25 Andra bygg- och anläggningsarbeten 45.250 Andra bygg- och anläggningsarbeten –byggnadsverksamhet som kräver specialkunskaper eller special- verktyg: N pålning och andra grundarbeten N brunnsborrning och -grävning N håltagning i betong N montering och installation av icke egen-tillverkade stål- konstruktioner N murning och stenläggning N montering av byggnadsställningar, inkl. uthyrning N skorstensmurning och -montering samt anläggning av industri- ugnar – uthyrning av byggställningar utan montering jfr 71.320 –elektrisk installation i husbyggnader och anläggningar: N elkablar och annan utrustning för elektrisk belysning och upp- värmning N telekommunikationssystem N hissar och rulltrappor N brand- och tjuvlarm N antenner – värme-, ljud- och vibrationsisoleringsarbeten 45.331 Värme- och sanitetsarbeten – rör- och sanitetsinstallationer – installation av elektriska värmesystem jfr 45.310 – ventilations- och luftkonditioneringsarbeten 45.333 Kyl- och frysinstallationsarbeten –belysnings- och signalsystem till vägar, järnvägar, flygfält och hamnar –andra bygginstallationer, ej hänförliga till andra grupper 45.4 Slutbehandling av byggnader 45.41 Puts-, fasad- och stuckatörsarbeten 45.410 Puts-, fasad- och stuckatörsarbeten Omfattar: (?) –inmontering och installation av byggnadsdelar: dörrar, fönster, dörr- och fönsterkarmar, trappor, köksinredning o.d. av trä eller andra material –slutbehandling av interiörer såsom tak –flyttning av väggar –montering av inredningar i förråd, lager, kontor etc. – läggning av parkett och andra trägolv jfr 45.430 45.43 Golv- och väggbeläggningsarbeten 45.430 Golv- och väggbeläggningsarbeten –kakelsättning och klinkerläggning –läggning av parkett- och andra trägolv –läggning av mjuka mattor och linoleummattor, inkl. mattor av gummi eller plast –täckning av golv eller väggar med mosaik, marmor, granit eller skiffer 45.44 Måleri- och glasmästeriarbeten –invändigt och utvändigt måleriarbete av byggnader och anlägg- ningar, även målning på parkeringsplatser och av vägmarkeringar – installation av fönster och fönsterkarmar jfr 45.420 45.45 Annan slutbehandling av byggnader 45.450 Annan slutbehandling av byggnader –installation av privata simbassänger –ång- och sandblästring o.d. av husfasader –annan slutbehandling av byggnader 45.5 Uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare 45.50 Uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare 45.500 Uthyrning av bygg- och anläggningsmaskiner med förare – uthyrning mot ersättning per tid – uthyrning av byggmaskiner utan förare jfr 71.320 I exemplen nedan har antagits att företaget initialt löst sitt ökade kapitalbehov via checkkredit, där räntesatsen ofta upp- går till . Eftersom räntan är en avdragsgill kostnad motsvarar denna procentsats en nettokostnad på 6,5 procent.1 Då betalningsmottagaren tillgodoräknas intäktsränta motsvarande skatte- kontots räntesats på inbetalat belopp fram till tidpunkten för om- föring eller utbetalning reduceras räntekostnaden. Intäktsräntan, som är skattefri, uppgår f.n. till . Med beaktande av intäkts- räntan reduceras räntekostnaden således och i exemplen används därför räntesatsen (6,5–1,8). I många fall kan antas att företagen, redan från starten eller , kommer att lösa finansieringen på annat och mer kostnadseffektivt sätt än just checkkredit. Så fort ansökan och deklaration inkommit skall innestående medel betalas ut eller omföras. Det är inte meningen att detta skall ske först påföljande månad. Inga medel på entreprenadkontot är öronmärkt. All handläggning skall dessutom ske skyndsamt. På så sätt är visar alltså beräkningarna också en högre likviditetspå- verkan än vad som egentligen kan förväntas. Ett företag med en årsomsättning på (exklusive moms) fakturerar månatligen utförda arbeten på där betalning i genomsnitt inkommer den 15 i respektive månad, som exempel april månad. Arbetet utförs av egna anställda och företaget har inga materialkostnader. Om avdrag görs med 40 pro- cent erhåller företaget endast kontant – bortsett 1 x 0,72 (1 bolagsskatten 0,28) = . från momsen som ej berörs. Resterande tillgodo- räknas företaget , för att kvittas mot arbetsgivaravgifter och innehållen källskatt etc. Ett genomsnittligt ökat kapitalbehov på ([15+12=] /30 x 400 000) uppkommer, vilket motsvarar en årlig räntekostnad på , dvs. av års- omsättningen. Det ökade kapitalbehovet om utgör av årsomsättningen. Om avdraget uppgår till blir den genomsnittliga ök- ningen av kapitalbehovet (27/x 300 000), vilket motsvarar en årlig räntekostnad på , dvs. Om avdraget endast skall vara skall eventuella mate- rialkostnader också ingå i underlaget för entreprenadavdraget. Lik- viditetspåverkan kan, om materialkostnadsdelen uppgår till 60 pro- cent, beräknas enligt följande. Företaget har rätt att återfå av till skattemyndigheten inbetalat belopp, dvs. (x 300 000). Dessa beräknas kunna utbetalas till företaget först . Här uppkommer ett ytterligare genomsnittligt kapitalbehov på (180 000 x 14/), dvs. totalt , vilket motsvarar en årlig räntekostnad på , dvs. Det finns dock normalt sett ingen anledning att skattemyndig- heten skulle behålla de medel som avsett materialkostnader längre än de övriga medlen, varför likviditetspåverkan i realiteten blir något lägre. Exemplet avser ett företag med årsomsättning på (exklusive moms). Företaget fakturerar månatligen utförda arbeten på 250 000 kro- nor (exklusive moms) där betalning i genomsnitt inkommer den 15 i respektive månad. Om avdrag görs (x 250 000 = ) får företaget kontant. Resterande tillgodoräknas företaget den 12 i . Det uppkommer då ett genomsnittligt ökat kapitalbehov på ([15+12] = /30 x 100 000) . Det ökade kapitalbehovet om motsvarar 3,0 pro- cent av årsomsättningen eller en årlig räntekostnad på netto. Räntekostnaden motsvarar av årsomsättningen. Samma förutsättningarna som i exempel nr 3, men avdrag uppgår endast till . Företaget fakturerar månatligen utförda arbeten på 250 000 kro- nor (exklusive moms) där betalning i genomsnitt inkommer den 15 i respektive månad. Om avdrag görs (x 250 000 = ), får företaget kontant. Resterande tillgodoräknas företaget den 12 i . Det uppkommer då ett genomsnittligt ökat kapitalbehov på ([15+12] = /30 x 75 000). Det ökade kapitalbehovet om motsvarar 2,2 pro- cent av årsomsättningen eller en årlig räntekostnad på netto. Räntekostnaden motsvarar av årsomsättningen. Om av fakturerat belopp avser materialkostnader har företaget rätt att återfå av till skattemyndigheten inbe- talat belopp (x 75 000 = ), som utbetalas till företaget , dvs. I denna del upp- kommer ett ytterligare kapitalbehov på i genomsnitt (45 000 x 14/). Totala kapitalbehovet skulle i sådana fall öka med (67 500 + 21 000), vilket motsvarar knappt 3 pro- cent av årsomsättningen eller en årlig räntekostnad på netto (88 500 x ). Räntekostnaden motsvarar 0,14 pro- cent av årsomsättningen. Anmärkas bör även här att det normalt sett inte finns någon an- ledning till att skattemyndigheten skulle behålla de medel som av- sett materialkostnader längre än de övriga medlen, varför likviditetspåverkan i realiteten blir något lägre. Sammanställning av ökat kapitalbehov respektive ökad räntekost- nad netto*) i procent av årsomsättningen (ingen materialkostnad) Räntekostnad: +0, *) Räntekostnad netto (efter skattekonsekvenser) är beräknad efter en bruttoränta på med beaktande av skattefri intäktsränta på .