sou · GQB351 · 2003-01-01 00:00:00 — Breddtjänster – ett nytt skede i IT-politiken Adress: 103 33 Telefon: Fax: E-post: Webplats: ISSN 0375-250X Diskussionen om hur vi går vidare i det nya skedet av IT-utvecklingen behöver en delvis ny terminologi och anpassning av begrepp till ett nytt sammanhang. I vissa fall saknas det ord som täcker viktiga aspekter. För att underlätta läsningen av boken presenteras här några av de nyckelbegrepp som används i den. Grundläggande struktur i företag och på olika sam- hällsområden, vilken är till glädje för många olika aktörer. Kräver ofta långsiktiga investeringar. Det finns infrastruktur på många områden och på olika nivåer inom respektive område, varför ordet fordrar ett förnamn som anger vilken struk- tur som avses. Begreppet förknippas ofta med fysiska resurser som vägar, järnvägar, broar eller fabriksanläggningar. Men också med ekonomiska strukturer, till exempel finansierings- och kommunikationssystem, industri- ella traditioner samt med samhällsfunktioner, till exempel utbildning, lagar och regelverk, men även kunskap. På IT-området används ordet infrastruktur flitigt om datorkapacitet, kommunikationsnät, till exem- pel bredband, och om tekniska plattformar. Det används också om grundläggande eller gemensam information respektive grundläggande tjänster och funktioner. Infrastrukturen är en tillgång som dess användare slipper skapa helt själva, som därmed besparar dem egna investeringar och som sänker löpande kostna- der i deras verksamheter. Infrastrukturbygge är en del av roll- och arbetsfördelningen i ett utvecklat produktionssystem i samhället. Infrastrukturinvesteringar kännetecknas i praktiken oftast av tre kriterier: de är stora, de är långsiktiga och de har ett gemensamt värde för många använ- dare. De fordrar planering, långsiktig förvaltning och finansiell uthållighet. De fordrar också ofta ett samarbete mellan olika intressenter i uppbyggnads- skedet. De ger avkastning på det satsade kapitalet genom en bred användning som ger användarna fördelar. Många av de traditionella infrastrukturer som nämnts ovan, har karaktären av omfattande, ibland nationella system, med en livslängd över 30- , och är i princip öppna för alla. Finansieringsformerna och avkastningskraven kan vara mycket långsiktiga. Infrastrukturinvesteringar sker såväl i privat som offentlig regi, kan växla huvudmän och ägare utan att dess funktion därmed behöver ändras i grunden. Allt mer produceras de viktiga tjänsterna i samhälle och näringsliv digitalt och i stigande grad kan vi också utnyttja dem digitalt, exempelvis via Internet. Med digitala tjänster menar vi här både digitalt producerade och/eller digitalt förmedlade tjänster. Tjänsterna kan vara enkla eller integrerade, de kan vara interaktiva och ha intelligens. Breddkompetens är beteckning på de kompetenser som är relevanta för att kunna utnyttja bred informationen och breddtjänster. Begreppet är knutet till en ambition att alla ska ha förutsättningar att utnyttja de nya möjligheterna. Det kräver både gedigen kunskap inom områden som individen är intresserad av, men också förmåga att hantera stora informationsmängder, det vill säga söka, kritiskt granska, sovra och förmedla information. Begreppet mjuk infrastruktur på IT-området betecknar grundläggande resurser som gemensamt tillgänglig information, grundläggande tjänster och funktioner (till exempel katalogtjänster, betalnings- och, identifikationssystem). Men också lagar och regelverk kring digital information samt digitala tjänster, kvalitets- och kontrollinstitutioner, kompe- tens- och resursförsörjning med mera. Begreppet är ett komplement till den hårda infrastrukturen, som bland annat innefattar kom- munikationsnäten. Det ska tydliggöra de andra delar av den underliggande struktur för IT-samhäl- let, vilka behövs för att vi ska få de fördelar vi eftersträvar på ett rationellt, resurssnålt och håll- bart sätt. Informationsresurser är organiserade och strukture- rade mängder av information om ett viss ämne eller objekt. Här används begreppet både om digitalise- rade informationsmängder och om sådan som kan digitaliseras. De kan vara i form av kataloger, doku- mentarkiv, register eller ekonomisystem. Digitalt kan de finnas i traditionella dataregister eller sammanhållna databaser, men allt mer finns de i fristående men sammanlänkade databaser m.m. inom en organisation, fördelad på flera orga- nisationer eller helt enkelt på nätet. Informationsresurser fordrar systematisering och strukturering, insamling, lagring samt bearbetnings- och uttagsmöjligheter för att vara till nytta. De fordrar investeringar för att byggas upp och hållas aktuella och tillgängliga. Bred information är beteckning på informationsresurser som är relevanta som digi- tala informationskällor för många aktörer och intressenter, och som är en viktig bas för tjänster som betjänar många i samhälle och näringsliv för många ändamål. Begreppet är knutet till ambitionen att skapa breda tjänster och bred nytta av IT-satsningarna i . Bred information bygger ofta på investeringar i mjuk infrastruktur. Den kan vara uppbyggd av många samverkande informationsresurser. Eftersom den är knuten till syftet att skapa nytta för många användargrupper kan nya typer av information till- komma och gamla bli mindre viktiga, allt eftersom behov och efterfrågan på tjänster förändras. Breddtjänster är beteckning på digitala tjänster som kommer en bred krets av användare i samhället och/eller i näringslivet till del och som av dem bedöms viktiga. Det kan vara både offentliga och privata tjänster. – ett nytt skede i IT-politiken SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av förvalt- ningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Produktion: AB Abrakadabra under det kommande decenniet IT kan ge mer! Utan information – inga tjänster Breddtjänster – ett nytt begrepp God ordning – och öppenhet Samspel offentligt – privat Samhällsvinster inom alla områden Ny IT-politik, mer I än T Utnyttja industrins fokuserade satsningar Undanröj byråkratiska hinder och underlätta förändring Ny kunskap och nya metoder för nya tjänster förslag till handlingsprogram för breddtjänster – ett steg i IT-politiken Handlingsprogram för utvecklingen av bred information Handlingsprogram för vidareutveckling av bredbandet Hur går vi vidare – slutord Rapporter utgivna av eller i samarbete med . Visioner för ett nytt skede, utblickar Visionerna – gemensamma drag Hur blir visionerna verklighet Standardisering – en utmaning Misstag att lära av Goda förutsättningar för förverkligande Flera angreppssätt – samlat perspektiv Medvetna och väl valda punktinsatser Exempel på sektor- och branschvisa perspektiv Sökes: ledarskap och samlande initiativ Öppenhet och transparens fordrar utbyggt skydd Vänjer vi oss? En strategi för förändring Våga tro på överraskningarnas möjligheter Låt sektorerna gripa in i varandra Trots de senaste årens turbulens inom IT-världen ligger i topp på flera rankinglistor. Den tätplaceringen har många orsaker. En av dem är att har en bredd i både tillgång till och användning av IT – i företagen, i förvaltningen och bland vanliga människor. Vår "användar- kompetens" gör att många stora internationella företag gärna testar sina produkter här innan de går ut på världsmarknaden. IT-propositionen 1999/2000 hade mottot "Ett informationssamhälle för alla". Den innehöll många breda satsningar, både på kommunikation och på bred tillgång till datorer. Även om inte alla dessa satsningar är slutförda är det att se framåt mot nästa skede i utvecklingen. gäller det att få utdelning på våra grundläggande teknikinvesteringar, att bygga vidare på de erfarenheter, positiva och negativa, som gett. har utforskat hur detta kan göras och var tyngdpunkten i politiken bör ligga . Det har skett i en serie utfrågningar, konferenser och expertmöten. De har resulterat i ett flertal mer specialiserade rapporter men också konkreta förslag till regeringen. I den här boken redovisar slut- satserna av arbetet för en bredare publik och som underlag för diskus- sion om en balanserad och delvis ny inriktning på IT-politiken. Målsättningen är att tekniken ska ge oss ännu bättre, mer produktiva och "behövda" tjänster i samhället och därmed bidra till tillväxt, kon- kurrenskraft och ökad välfärd. Satsningarna på den tekniska infrastruk- turen behöver nu kompletteras med insatser för att få fram dessa tjäns- ter. De skall ge nytta till var och en men också vinster för samhället i stort. Det viktigaste vi kan göra är att få fram mer information i digital form som grund för de nya tjänsterna som vi stärker skyddet för människors integritet Jag vill höja ribban jämfört med den tidigare IT-propositionen och sätta målet till ett digitalt tjänstesamhälle för alla. Det innebär en med- veten satsning på att tjänster skall kunna skapas för de många, "bredd- tjänster", och att investera i den "breda information" som krävs för detta. Målet innebär ett stöd för de omställningar mot ökad tjänstepro- duktion som pågår i näringsliv och förvaltning. Det innefattar också en utbyggd satsning på kompetens inom informationsteknikområdet. Med detta kan skapa en miljö för tjänsteutveckling som leder framåt och bidra till att vi finns i topp inte bara på IT-listor utan också ifråga om ekonomisk och social utveckling. Breddtjänster är namn på attraktiva, långt ut- byggda digitala tjänster, till nytta för enskilda människor, företag och förvaltningar – själva grunden till ett IT-samhälle för alla. Kommissionen presenterar ett handlingsprogram för att stimulera framväxten av dessa breddtjänster. Programmet består av två huvud- delar med insatser för att: få fram bred information. Detta innebär att olika slags information i samhället enkelt ska kunna användas i samverkan, av många användare och för många användningar och ändamål, bredbandet i ska kunna klara att förmedla de breddtjänster som utvecklas på den breda informationens grund. bedömer att det finns goda förutsättningar för att utveckla breddtjänster. har som få länder tillgång till stora, systematiskt ordnade informationsresurser i samhällets regi. Dessa resurser kan göras digitalt tillgängliga för breddtjänster, något som i sin tur skapar förutsättningar för ett bättre arbets- och var- dagsliv för alla medborgare. Breddtjänster är ett naturligt nästa steg i IT-samhällets utveckling, där kan nå många fördelar genom att vara tidigt ute. Därför bör regeringen påskynda utvecklingen genom aktiva insatser i enig- het med handlingsprogrammet. Det gäller både att utveckla och sti- mulera förutsättningarna för tjänsteutbyggnaden och han- tera de risker som ett öppnare och intensivare informationsutbyte innebär, bland annat skyddet av den personliga integriteten. under det kommande decenniet Vid tiden kom en strid ström av tillbakablickar och framtidsvisioner för landet . Eftersom dessa skiljde sig åt på många punkter undrade fler än en presskommentator om de verkligen handlade om samma land. Men , mitt i det motsägelsefulla, fanns återkommande drag av samstämmighet i bedömningarna. som ekonomiska utveckling, till exempel mätt i kro- nans värde, halkat efter omvärlden, växer tjänstenäringarna och spås en fortsatt god tillväxt. Företagsklimatet bedöms vara rätt bra och har en IT-infrastruktur och en IT-mognad i världsklass. En effektiv IT-användning spelar en central roll om ska uppnå de höga ambitioner som finns. Vi måste säkra en fortsatt tillväxt för tjänstebranscherna, skapa system för ett ekologiskt hållbart , genomföra infrastrukturella satsningar för såväl näringsliv, offentlig verksamhet som för enskilda människor. Vidare måste vi skapa förut- sättningar för ett mindre stressande arbetsliv, öppna möjligheter för små och medelstora företag att etablera kontakt med internationella marknader samt bygga "Ett närmare ", som kompenserar geografiska handikapp. Vi bör även utveckla en förvaltning med medborgaren i centrum samt skapa förbättrade möjligheter för ett livslångt lärande. IT används inte tillräckligt effektivt för att uppnå viktiga samhällsmål. ser stora risker i att det händer för lite och går för långsamt. kan fortsättningsvis skapa konkurrensfördelar genom att ligga långt framme, men riskerar konkurrensnackdelar genom att släpa efter. Regeringen har i sin IT-politik formulerat mål inom breda områden. De enskildas tillit till IT, användarkompetensen och IT:s tillgänglighet för alla, står i centrum för politiken. Mycket har uträttats, även om målen inte nåtts fullt ut. Dagens samhälle är inte ett IT-samhälle för alla, även om i stort sett alla berörs av IT i vardagen och i arbetslivet. Det är vad vanliga medborgare får ut av IT som måste ligga till grund för politiken. De allmänna förväntningarna på IT är höga och informationstekniken framställs ofta som lösningen på de mest skiftande problem. Vissa lös- ningar erbjuder marknaden ; till exempel gör allt fler sina bankärenden och biljettbokningar via Internet. Både kunder och leve- rantörer sparar tid. I många fall har förväntningarna dessvärre inte infriats. I utvärdering- ar anses IT varken ha förbättrat undervisningen i skolan, lyckats korta vårdköerna eller vitaliserat demokratin. IT kan bidra till att lösa problem, men är sällan lösningen i sig. IT har utvecklats snabbt, egentligen snabbare än kunskapen om hur IT kan användas på ett meningsfullt sätt. Ursäkterna för misslyckade sats- ningar blir dock svårare att godta i takt med att de tekniska möjlighe- terna ökar. ser nu ett tydligt behov av att förskjuta politikens tyngdpunkt från den tekniska infrastrukturen till gemensamma infor- mationsresurser och grundläggande breda tjänster – från en "hård" till en "mjuk" infrastruktur. Denna tyngdpunktsförskjutning kan skönjas i flera länder och har i tagit sig uttryck i tidigare försök inom flera områden – med varierande framgång. är emellertid förutsättningarna för denna förskjutning av tyngd- punkt goda, och möjligheterna till bred nytta framstår allt tydligare. kan med ett tydligt politiskt ledarskap bli bland de första län- derna i världen att dra nytta av en genomtänkt och konsekvent politik med en attraktiv tjänsteutveckling i fokus. Exempel på länder som ligger långt framme är , och . kan också vara ledande vad gäller hanteringen av de risker och den sårbarhet som ett framtida IT-samhälle tyvärr också innebär. IT kan ge mer! Svenskarna brukar snabbt ta till sig ny teknik. Även om många män- niskor åtnjuter fördelarna med tillgången till både Internet och mobil kommunikation finns likväl en stor tillväxtpotential. Marknaden finns där om tjänsterna är tillräckligt attraktiva och värdefulla. Häri ligger utmaningen – både för politiker och entreprenörer! IT-politiken har betonat förutsättningarna för utbyggnaden av bredband och spridning av datorer i skolor, i hemmen och andra delar av samhället. Satsningarna har varit både bra och nödvändiga, men har givit många intrycket av att tekniken är ett mål i sig. IT kan skapa större mervärden än vad som är fallet – det finns möjligheter som inte utnyttjats fullt ut, många förväntningar återstår att uppfyllas. IT-politiken måste därför betona hur enskilda människor, företag och förvaltning ska kunna få större, direkt nytta av tekniken. Utan information – inga tjänster diskuteras de mobila tjänster som ska göra lönsamt. Nyckel- frågan för denna tjänstutveckling är information. Den ska kunna komma från skilda källor, vara tillgänglig digitalt, kunna sammanställa och användas av många aktörer, för många olika ändamål. När den offentliga tjänsteproduktionen och privat näringsliv drar full nytta av bredbanden för sin verksamhet, kommer tjänsteflödet att vara mycket omfattande. De mobila näten blir viktiga för att nå dessa nya tjänster, samt för att skapa mervärden genom sin mobilitet. Tjänsteproduktionen måste utgå från den struktur som existerar. På dessa villkor har all ny och genomgripande teknik utvecklats. "Breddtjänster" – ett nytt begrepp anser att IT-politiken ska inriktas mot tjänster som når många människor och ger dem stor nytta – "breddtjänster". Dessa bygger på en kombination av information från flera källor, information som "förädlas" av datorerna på nätet och vars användning i alla mening- ar är bred. Några exempel från vardagen vilka visar hur breddtjänster fungerar : bankomattjänsten som ger alla tillgång till "sin" bank från olika ställen, intelligenta trafiksystem som samlar information från många skilda källor och presenterar ett aktuellt beslutsunderlag för bilföraren, den förenklade självdeklarationen där informationsinsamlingen till grund för taxeringen redan är gjord, bilregistret, en nyckelresurs för polis, försäkringsbolag, bilhandel med flera, kartor som presenterar information från många källor som underlag för beslut. Framtidens breddtjänster kan vi bara spekulera om – historien visar att inte ens de mest vildvuxna fantasier räcker när det gäller att sia om framtida tillämpningar av ny teknik. Vi möts av ett informationsöverflöd och kan hitta hur mycket som helst på nätet – om vi vet var och hur vi ska leta. En sökmotor som ger tiotusentals förslag är mer att se som ett problem än en möjlighet. Utmaningen ligger i att få fram just den information som behövs för den specifika uppgiften. För att detta ska bli möjligt måste informatio- nen förpackas på ett sätt som gör den begriplig för nätets datorer och programvaror. Informationen måste också vara digitalt tillgänglig på ett sätt som möjliggör användning utan hinder och rum. Breddtjänsterna bygger på och "förpackar" information från olika käl- lor efter de behov den enskilde eller företaget har . Eftersom många företags och myndigheters framtida verksamhet kom- mer att bygga på breddtjänster blir nätet en kritisk resurs. De nät som byggs kommer inte att räcka till för de behov som breddtjänsterna skapar. God ordning – och öppenhet har en stor fördel eftersom vi ligger långt före många länder vad gäller tillgång till register och databaser med strukturerad informa- tion. Vår offentliga sektor har ordning på informationen som ofta Vad är bred information? Bred information är: olika slags information som samverkar information för många användningar information för många användare Världens produktion av information Vid en studie (2000) på vid vid upp- skattade studenter och lärare att den årliga ökningen av unik infor- mation uppgår till mellan 1 och 2 exabyte (1018). Detta innebär att varje människa på jorden producerar i snitt . Information som lagras på papper, det vill säga böcker och tidning- ar med mera, ökar med i snitt . Information som lagras på film, det vill säga fotografier och biograffilmer med mera, ökar med i snitt . Optiskt lagrad information, exem- pelvis musik på CD, CD med datainnehåll, ökar med i snitt 70 pro- cent . Magnetiskt lagrad information, det vill säga servrar, hårddiskar med mera, ökar med i snitt film har i särklass den största mängden informa- tion lagrad. också är digitalt tillgänglig. Detta hänger samman med förvalt- ningstradition, offentlighetsprincipen, personnumren och vår långa tra- dition av öppenhet och informationsutbyte. antog som första land i världen en nationell datalag. Denna lag reglerar integritetsfrågorna och bidrog till att medborgarna accepte- rade att företag och myndigheter byggde upp och utnyttjade stora IT- baserade datamängder. Samspel offentligt – privat Samspelet mellan offentlig och privat sektor är också omfattande i . Tjänster som utvecklas av privata företag bygger i mångt och mycket på information som hämtas direkt från offentlig sektor. Viktig samhällsinformation för planering hämtas direkt från företagen. Det är kombinationen av olika informationskällor som ger möjlighe- terna för utveckling av nya, attraktiva och värdefulla digitala tjänster. Den offentliga sektorns informationsresurser är viktiga för näringslivet Tänk om den offentliga sektorns databaser inte var tillgängliga för närings- livet, vad skulle hända då? Tänk till exempel bort bilregistret, fastighetsdatabaser, och fundera kring hur det skulle gå för till exempel bilhandel, försäkringsbolag, fastighets-, reklam- och entreprenadbransch med flera. Databaserna är nödvändiga för näringslivet på ett eller annat sätt och kan göras ännu mer tillgängliga för att underlätta arbetet för företagen. Samhällsvinster inom alla områden Samhällsvinsterna med breddtjänster finns i ett bättre resursutnyttjan- de. Breddtjänsterna ger förutsättningar för ett hållbart arbetsliv där fler kan delta och få utrymme för sin förmåga. Enskilda människor kan få ett helt nytt stöd i sitt lärande, i sina vardagliga sysslor och för sin för- ströelse. Handel och konsumenter får nya förutsättningar när informa- tion om varor och tjänster finns tillgänglig på ett jämförbart sätt. Sjuk- och hälsovården kan bli bättre utan att kosta mer. mindre geografiskt bundet och ändå minimera behovet av resor. För att förverkliga dessa visioner krävs ett antal åtgärder. De beskrivs i förslag till handlingsprogram senare i boken. Webbtjänster, eller Web services, avser en ny typ av programvarumoduler som gör det möjligt för programvaror att samarbeta på ett nytt och effek- tivt sätt. Genom att utnyttja standardiserade metoder för katalogisering, beskrivning och anrop hos olika aktörers programvaror, system och appli- kationer kan en rad fördelar uppnås. En rad standarder, verktyg och meto- der utvecklas kontinuerligt av IT-industrin. De största aktörerna finns samlade i organisationen , De delvis XML-baserade standarderna WSDL (beskrivning av webb- tjänster), UDDI (katalogisering av webbtjänster) och SOAP (anrop av webb- tjänster) är centrala. XML är en bred familj av standarder som tillämpar märkord och strukturbeskrivningar för att göra information mer tillgänglig. Mer fakta om XML finns exempelvis på: Ny IT-politik, mer "I" än "T" föreslår en ny inriktning i IT-politiken för att skapa tillväxt, konkurrenskraft och ökad välfärd. Vägen dit handlar mer om "I" än om "T", där fokus bör flyttas från tekniken till informationen. För att säkerställa nyttan med IT måste vi mäta den där den uppstår i samhäl- let för att se om satsningarna är värda sitt pris eller om de bör förändras. Detta ställer några grundläggande krav på IT-politiken, som måste: -ge bra förutsättningar och riktningsangivelser för de många aktörer i näringsliv och offentlig sektor med ansvar för förnyelsen av sina respektive verksamhetsområden, -bredda synen på IT. Den tekniska plattform vi bygger upp är en nödvändig, men inte tillräcklig förutsättning, för de förändringar som behövs, -leda till större investeringar i digital information och stimulera en bra miljö för utveckling av interaktiva och allt intelligentare digitala tjänster, -lyfta fram behovet av kompetens inom nya områden. Det kommer att ta tid innan nya tjänster inom alla områden blir själv klara. Det kommer också att ta tid innan allas kompetens att utnyttja de nya möjligheterna svarar mot deras behov. Kompetensutvecklingen hand- lar således både om människors förutsättningar att finna och att utnyttja breddtjänster och om kunnandet hos de personer och organi- sationer som utvecklar tjänsterna, -utgå från att breddtjänster inte bara innebär nya möjligheter utan också nya säkerhetsrisker som måste hanteras genom tekniska och organisatoriska åtgärder, i kombination med rättslig reglering. Dessa fem delar av IT-politiken hör samman, men har skilda förutsättningar. Varje del ställer särskilda krav på planering, resurser, kompetenser och långsiktighet för att utvecklas gynnsamt. anser det särskilt viktigt att regeringen sätter upp tydliga mål för den offentliga tjänsteproduktionens användning av IT.