ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — N En kontinuerlig och konjunkturstabil delfinansiering skapas för såddinvesteringar. Staten kan koncentrera sina insatser till att bygga upp nödvändiga stödfunktioner i det innovations- politiska systemet, t ex inkubatorer, teknikbroar m.m. N Beslut om såddfinansiering kan ske på ett flexibelt sätt utan inslag av myndighetsutövning. Nya Innovationscentrum med regionala förgreningar kan fullt ut samverka med andra nätverksorganisationer som t ex Connect och IUC, men också med universitet och högskolor, drivhus och regionala myndig- heter. N , Nya Innovationscentrum samt Connect- nätverken kommer tillsammans att kunna utgöra en finansiell och rådgivande bas för en ny regional tillväxtpolitik.
sou · GQB3104 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredningen skall analysera om det finns behov av att införa särskilda regler för att komma till rätta med eventuella intressekonflikter och om sådana regler bör införas i svensk lagstiftning. Stängning av en fond I huvuddirektiven konstateras att bestämmelserna om avveckling av en värdepappersfond är knapphändiga. I flera europeiska länder finns möjlighet att i vissa fall stänga en fond, dvs. vägra att lösa in fondandelar. Utredaren skall överväga om sådana bestämmelser bör införas i svensk lagstiftning. har i sin ovan nämnda rapport föreslagit att det i lagen om värdepappersfonder bör införas en skyldighet för fondbolag att till omgående anmäla om en fond stängs. I en skrivelse till (Fi2002/584) har hemställt om en ändring av lagen om värdepappersfonder. Ändringen skulle innebära att fondbolagen i vissa fall, efter anmälan till , skulle ges möjlighet att senarelägga försäljning och inlösen av andelar och som yttersta åtgärd besluta om stängning av en fond. Utredningen skall vid sina överväganden i denna del beakta de förslag som lämnats av och . De förslag som kommer att lämnas av Värdepappersfondsutred- ningen, bland annat vad gäller genomförandet av de nya reglerna i UCITS-direktivet, kommer att få betydelse för Finansinspek- tionens verksamhet. Det åligger därför utredningen att redogöra för de ekonomiska konsekvenser som de ändrade reglerna medför för inspektionen. Redogörelsen skall innehålla uppgifter om dels genomförandekostnader och dels ändrade resursbehov inom om- rådena normering, tillsyn och ansökningsförfarande inom ramen för den löpande förvaltningen. Utredningen skall enligt beslut av (Fi 2000/3383) om förlängning av utredningstiden ha slutfört sitt uppdrag . Dessa tilläggsdirektiv föranleder att den tid inom vilken utred- ningens uppdrag skall fullgöras bör förlängas. Utredningen medges därför förlängning med att slutredovisa arbetet till . Ett delbetänkande som åtminstone innehåller förslag till hur de nya bestämmelserna i skall genomföras i svensk lagstiftning skall dock lämnas .
sou · GQB3108d4 · 2003-01-01 00:00:00 — In : The Baltic Politics 1500 1990. Volym 2: 1890 – 1990. Bromley: , samt : Produs. Rühl, L. Offensive defence in the Pact i Survival, vol XXXIII, no 5, /October, s. 442–450. : och storpolitiken i omvälvningarnas tid. Turmoil and Triumph: my years as secretary of state. yearbook: armaments, disarmament and internationel security. – litet och svagt? Skogrand, K & Tamnes, R. och verden 1970. : Tiden Norsk Forlag. Sobéus, U. Från kustbefästningar till amfibiekår. Stent, A. and Reborn: unification, the Soviet collapse, and the new Europe. Steury, D. Intentions and Capabilities: Estimates on Soviet Strategic Forces, 1950–1983. Sundelius, B. (red.) Foreign Policy of Northern Europe. Sundelius, B. (red.) The Neutral Democracies and the New Cold War. Sundelius, B. (red.) The Committed Neutral: 's Foreign Policy. Sundelius, B. & , C. : Santérus förlag. & , A. (red.) Det hotade landet & det skyddade: och till våra dagar. His- toriska och säkerhetspolitiska betraktelser. i fred: statsmannakonst eller opportu- nism? En antologi om 1812 års politik. , O. 1993. På , och tid. Talbott, S. 1984. Deadly Gambits: the administration and the stalemate in nuclear arms control. Talbott, S. 1988. The of the Game: and the nuclear peace. : Knopf.Tamnes, R. The and the Cold War in the High North. : Ad Notam.. Tamnes, R. The and the Cold War in the High North. : Ad Notam. Tio debattinlägg om svensk säkerhetspolitik. : Folk och försvar. Till, G. and NATO's Northern . , O. 1989. Cold Water Politics: The Strategy and Geopolitics of the Northern . , W. 1996. Som jag såg det: händelser och människor på världsscenen. Wallerfelt, B. Si vis pacem para bellum: svensk säkerhets- politik och krigsplanering 1945 1975. Wallroth, B. Underrättelsetjänst och Beredskap i Kungl Krigsvetenskapsakademiens handlingar. 191. årgången. The Neutrality Flagpole: Swedish Neutrality Policy and , 1945-1970 i Technologies of : essays in honor of and . Weinland, R. The Soviet Naval Buildup in the English High North: A Reassessment i The Military Buildup in the High North: American and Nordic Perspectives. Zakheim, D. The and the Nordic Countries during the Cold Wari Cooperation and Conflict 33:115-129. (red.) Hotet från öster: tre studier om svensk säkerhetspolitik, krigsplanering och strategi i det första fas 1945 1958. , E (red.). , S. 1992. : ett kapitel i svensk utrikespolitik
sou · GQB3111 · 2003-01-01 00:00:00 — 1.a) Vilken slags forskning som bedrivs inom er verksamhet/ert ansvarsområde påverkas av fysiska störningar utanför den egna lokalen eller egna området? b)Vilken sorts störningar gäller detta i så fall? c)Hur påverkas i så fall forskningen av detta? 2.Hur hanteras dessa störningar ? 3.Finns det forskning inom Er verksamhet/Ert ansvarsområde som kan behöva ett bättre skydd mot fysiska störningar från omgivningen? Jag är naturligtvis tacksam också för andra synpunkter på dessa frågor, bl.a. på det lämpliga sättet att skydda forskningen mot störningar. Behövs det juridiska regler om förbud mot störande verksamhet av olika slag? De bör adresseras till Utredningen om forskningsskydd, c/o , , 103 33 . professor, f.d. justitieråd Bilaga 2 SOU 2002:111 Skydd för känslig forskning? fick jag i uppdrag att utreda lagstiftning om skydd för känslig forskningsverksamhet, i enlighet med vad som närmare framgår av bilagda direktiv. Med anledning av uppdraget får jag nu skriva till Er och fråga, om ni har någon erfarenhet av de situationer som omnämns i direktiven och hur problemet i så fall hanteras. Jag är naturligtvis tacksam också för andra synpunkter på dessa frågor. De bör adresseras till Utredningen om forskningsskydd, c/o , , 103 33 . professor, f.d. justitieråd , , , Elsäker- hetsverket, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , för regelgranskning avseende konsekvenser för småföretag, , , Riksantikvarie- ämbetet, , Rymdstyrelsen, , , Statens strålskydds- institut (SSI), (), geologiska undersökning (SGU), (), , Verket för innovationssystem (), . , , , , , , , län, , , län, , , län, , , , , , län, . , , , , , i , , , , , Stiftelsen , , stad, , , /, Högskolan på , i , , , , Tekniska Högskolan, , , , Lärar- högskolan i , , Kungl. i , , i , , , , i , , , , . Forskning och utveckling inom elektronik och optik (ACREO), Cement och (), Forskningsaktiebolaget och Kommunikationsteknik (Framkom), (), inom fiber, fiberkomposit, gummi, plast och textil (), forskning (IM), i (IMEGO), Industriforskning och utveckling (IVF), (), (), , (), Distribution (Pack- forsk), (), (), (), (), och Bioteknik (), SIQ), Stif- telsen (SkogForsk), (), (), Stiftelsen ning (SveBeFo), , Swedish LCD Center, (Trätek), (). , , , , Tele 2 AB, , , . , , , Elsäkerhets- verket, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), , för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande (Formas), (), , Post & , , , Rymdstyrelsen, (), , , Sve- riges geologiska undersökning (SGU), (), , Verket för innovationssystem (), , i Ble- kinge län, i , , Läns- styrelsen i , i , Läns- styrelsen i , i län, Länsstyrel- sen i , i , Läns- styrelsen i län, i , i , i , i , , , , , , , i , , , /, Högskolan på , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , i , Mitt- högskolan, Kungl. i , , , (), , i , uni- versitet, , , och (), (), (), teknik, , (), och , Stiftelsen (Skogforsk), Skogs- industrins , teknisk forskning (AB Trätek), , , (), . Spontant remissvar har inkommit från .
sou · GQB3118d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Flera användare har enligt delbetänkandet också uttryckt önskemål om kompletterande lönestatistik, t ex vad gäller nya belöningsslag som optioner och bonus. Här är det naturligtvis väsentligt med köns- och jämställdhetsperspektiv. Det har också framförts önskemål från användare om mer detaljerad statistik på hälso- och sjukvårdsområdet, samt övrig offentlig sektor. Här finns ett stort behov av brukarorienterad ekonomisk statistik som visar hur den offentliga sektorns insatser kommer kvinnor och män, flickor och pojkar till del. Hur fördelas våra gemensamma resurser i form av exempelvis pengar, tid och rum ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv? Vem får vad och på vilka villkor? Även skatter är av intresse ur ett köns- och jämställdhets- perspektiv. Området är förhållandevis outforskat såväl i som i andra länder. Statistik som möjliggör analyser av skatter och skattebaser ur köns- och jämställdhetsperspektiv saknas i stor ut- sträckning. Vem betalar vilka skatter med hänsyn till kön – kan könsprofiler urskiljas på olika skatter och hur ser utvecklingen i så fall ut ? Statistiken skall ge underlag för analyser bland annat av hur förändringar och reformer av skattesystemet påverkar kvinnor och män. Hur påverkas olika grupper av kvinnor och män av förändringar av skattebaser och skatter på exempelvis arbetsin- komster, kapital och konsumtion? Inte minst saknas statistik rörande indirekta skatter. Ett exempel är behovet av konsumtions- statistik som möjliggör en könsmässig uppdelning av konsumtions- skatter. Vilket kön gör vilka inköp och till vem?
sou · GQB311d2 · 2003-01-01 00:00:00 — N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Järnvägs- och kollektivtrafikobjekt i , objektnummer se tabell 1a och 1b samt bilaga 5
sou · GQB311d3 · 2003-01-01 00:00:00 — N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Järnvägsobjekt i övriga , objektnummer se tabell 1a samt bilaga 5
sou · GQB311d4 · 2003-01-01 00:00:00 — N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Vägobjekt i , objektnummer se tabell 1c samt bilaga 5
sou · GQB311d5 · 2003-01-01 00:00:00 — N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Vägobjekt i övriga , objektnummer se tabell 1c samt bilaga 5
sou · GQB311d9 · 2003-01-01 00:00:00 — 3 A G A L I B Ur Terrängkartan© 2002. Medgivande M2002/1360 Vägtrakscenariot syftar till att uppnå de transportpolitiska målen främst genom investeringar i vägnätet, d.v.s. effekti- visering och upprustning av nuvarande väg- och spårsystem, begränsade investeringar i spårsystemet, stora investeringar i vägsystemet för ökad kvalitet,kapacitet och miljöanpassning samt bättre framkomlighet för busstraken. I vägscenariot anpassas det överordnade vägnätets standard till att bättre betjäna såväl personbilstrak som kollektiv- trak med buss och godstrak. Förbifarter byggs runt inner- staden och i en yttre tvärled. Förbifarter byggs också i , och era orter längre ut i , bl.a. , och . 3 A G A L I B får ökad kapacitet. Ombyggnader görs av väg- sträckor med låg standard och omfattande trak i förorts- området liksom längs stråken som förbinder Stockholms- området och andra delar av . Flaskhalsar byggs bort. Tillfartsvägar till hamnar och ygplatser förbättras. Kollektivtrak på vägnätet spelar en stor roll för att för- bättra tillgängligheten inom regionen. Många bytespunkter för spårbunden kollektivtrak i regionen kommer också att bli viktiga omstigningspunkter till bussar. Det gäller såväl inne i regionkärnan, t.ex. vid , och vid som längre ut,tex.intill stationerna Syd och Nord. Särskilda busskörfält byggs för att säkra framkomligheten för regionala stombussar och längs infarterna vid trängsel. För att förbättra tillgängligheten mellan och andra delar av har standardförbättringar och andra kapacitetshöjande åtgärder förutsatts längs stråk mot och från –centrala och norra (E 20 samt Rv 57), –västra , södra och sydvästra (E18, –) –(Rv 70) –och Norduppland (E4 –). Infrastrukturutbyggnader i enligt Spårtrakscenariot Ur Översiktskartan© 2002. Medgivande 2002/1360 Å tgärder i trafiksystem
sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — En har i sina jämförelser utgått från polisens agerande vid bland annat oroligheterna vid WTO–mötet i . Det mönster som tecknas av polisens agerande ser ungefär ut enligt följande: x att göra tillslag hos grupper och individer före topp- mötet, x att påstå att demonstranter lagrar vapen, till exempel brand- bomber, x att göra husrannsakan i början, eller någon dag före topp- mötena, i de lokaler där motkonferenser ska hållas med hän- visning till att vapen ska finnas i lokalerna, x att spana på och infiltrera i demonstranternas organisationer både under förberedelserna och vid demonstrationerna, x att göra massingripanden, x att förbereda en uppsamlingscentral dit gripna/omhändertagna demonstranter kan föras, x att göra tillslag mot demonstranternas boende i syfte att ge igen för skador på polisen. Motsvarande mönster ansåg demonstranter upprepade sig någon månad efter Göteborgshändelserna i samband med demonstra- tionerna mot G8-mötet i . Vi återkommer i frågan om demonstranternas farhågor i avsnitt 6.3 Händelseförloppet under mötesveckan.
sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — ¡Många demonstranter har omvittnat att polisen också vid denna insats använde ett nedsättande och kränkande språkbruk. Det är naturligtvis aldrig acceptabelt att polisen uttrycker sig på ett sådant sätt. ¡Vid genomförandet av husrannsakan utrymdes skolan av natio- nella insatsstyrkan. De personer som befann sig inne i skolan fördes ut på skolgården. För många av de boende blev det en obehaglig upplevelse. De tvingades att lägga sig ned på marken i avvaktan på att de skulle kroppsvisiteras. Enligt uppgift tvingades personerna att ligga kvar mellan och . Många har vittnat om att de utsattes för batongslag och annan kränkande behandling. Det nu beskrivna förfarandet har som tidigare nämnts varit föremål för rättslig prövning. ¡Flera personer har berättat att ungdomarna efter frisläppandet tvingades lämna skolområdet lättklädda, en del endast iförda underkläder. Många ungdomar befann sig i ett chocktillstånd. Vi är kritiska till denna behandling. Polisen borde, efter samråd med kommunen, ha sett till att ungdomarna togs om hand fram till dess att de fick tillåtelse att återvända till skolan. ¡ fick uppdraget att leda kommenderingen under Europeiska rådets möte i av länspolismästaren Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Detta uppdrag förblev obrutet under hela den komplexa polisoperationen. Länspolismästaren har även med den valda organisationen det övergripande ansvaret för polisens för- måga att klara sina uppgifter.
sou · GQB318d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Till den kategorin av undersökningar hör bl.a. alkohol- eller drogtester i kontrollerande syfte. Huruvida sådana tester kan anses berättigade ses istället en allmän arbetsrättslig fråga. Som huvudregel gäller att en arbetsgivare i samband med eller under en anställning bara får begära uppgifter om en arbetstagares hälsa, om syftet med detta är att få klarlagt om arbetstagaren lider av eller lidit av en sjukdom eller har eller har haft symptom på en sjukdom som kan ha en väsentlig betydelse för dennes arbetsförmåga i det aktuella arbetet. Lagen förbjuder i princip en arbetsgivare att inhämta eller använda hälsouppgifter som rör arbetstagarens risk för att utveckla eller få en sjukdom. Undantag kan dock medges bl.a. p.g.a. arbetsmiljöförhållanden eller för att tillgodose vaesentlig hensyn til virksomhedens drift. I det sistnämnda fallet krävs att avtal träffats mellan arbetsgivaren eller arbetsgivarorganisationen och arbetstagarorganisationen. Arbetstagaren har vidare en skyldighet att i samband med anställningen eller på fråga av arbetsgivaren informera om huruvida han lider av eller har symptom på en sjukdom som kan ha väsentlig betydelse för hans arbetsförmåga i det aktuella arbetet. Det förhållandet att en person är HIV-positiv skall inte omfattas av arbetstagarens upplysningsplikt. En begäran om undersökning skall genom arbetstagaren och efter arbetstagarens val överlämnas antingen till den läkare som arbetstagaren vanligen besöker eller till en sakkunnig vid den företagshälsovård till vilken arbetsgivarens verksamhet är knuten. Den som mottar en begäran om undersökning ansvarar för att denna utförs med tillräcklig sakkunskap och att resultatet av denna överlämnas till arbetstagaren. Innan en hälsoundersökning genomförs skall den som utför undersökningen försäkra sig om att arbetstagaren är både skriftligt och muntligt informerad om bl.a. undersökningens ändamål, art och metod. Eftersom en undersökning endast får ske om arbetstagaren skriftligen samtyckt till detta har arbetstagaren en betänketid från det att han fått del av informationen om undersökningen. Lagen innehåller även bestämmelser om ett sakkunnigt råd, som i vissa riskfall med hänsyn bl.a. till konsumentsäkerhet skall kunna medge att uppgifter hämtas in i vidare mån än vad lagen föreskriver. Vidare finns bestämmelser om tystnadsplikt för de läkare, kliniker, laboratorier och myndigheter som medverkat vid en undersökning. Utöver nu nämnd lagstiftning återfinns vissa bestämmelser om medicinska undersökningar i Lov om arbejdsmiljø (AML). Av denna lag framgår att arbetsministern är bemyndigad att föreskriva om hälsoundersökningar för verksamheter som är farliga för de anställdas hälsa. Sådana föreskrifter finns bl.a. rörande arbete med asbest, bly och joniserande strålning.
sou · GQB319d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Arvsfondens unika ställning bör bestå. ESV:s alternativa lösning – en nämnd som administrativt stödjer sig på en annan myndighet som administrativt stödjer sig på en annan Sköts av Kammarkollegiet på uppdrag ESV anser i sitt remissvar att det är i linje med allmänna decentrali- seringssträvanden att verksamhet som består av löpande rutinupp- gifter, i detta fall handläggning av beslut om stödgivning, placeras utanför . Därvid bör enligt verkets mening alla beslut om stödgivning, således även de som beslutas av rege- ringen, omfattas av förändringen. Alternativa organisationsmodeller för verksamhet med Allmänna arvsfonden Enligt verket bör verksamheten styras på traditionellt sätt genom bl.a. regleringsbrev och genom avlämnande av årsredovisning. Regeringen kan då i regleringsbrev ge närmare bestämmelser om inriktningen av verksamheten under aktuellt budgetår. När det gäller den närmare organisationen av verksamheten anser ESV att alternativ till en egen myndighet bör undersökas, t.ex. en nämnd som administrativt stödjer sig på en annan myndighet. Kammarkollegiets alternativa lösning – kollegiet samlar till sig myndighetsuppgifterna med möjlighet till delegation för beslut om stöd Delegation hos kollegiet för stödbesluten Kammarkollegiet anser i sitt remissvar att om alla uppgifter rörande arvsfonden skall samlas på ett ställe, så bör det ske hos Kammar- kollegiet. Kollegiet har redan två uppgifter rörande fonden. Kollegiet bör då få knyta till sig en delegation för utdelning av stöd ur fonden. Uppgiften att bereda ansökningar om stöd ur fonden skulle hanteras av personal anställd vid kollegiet, medan beslut i sådana ärenden skulle fattas av delegationen, dvs. beslutsfunk- tionen för stödärendena skulle vara fristående från kollegiets ordi- narie beslutsordning. Kollegiet anser inte att all verksamhet rörande Allmänna arvs- fonden borde placeras i en egen myndighet, med liknande regler som för andra myndigheter under regeringen. Kollegiet menar bl.a. att en sådan myndighet skulle bli för liten för att kunna anställa administrativ personal och upprätthålla specialistkompetens. Alternativa organisationsmodeller för verksamhet med Allmänna arvsfonden alternativa lösning – stöd fördelas stadig- varande av berörda sektorsmyndigheter Tas om hand av ansvariga myndigheterna för respek- tive politikområde, dvs. för barn, unga respektive I denna modell fördelas fond- medlen mellan målgrupperna av regeringen. menar i sitt remissvar att ett alternativ till revi- sorernas förslag borde kunna vara att koppla den praktiska arvs- fondshanteringen till de ansvariga myndigheterna för respektive politikområde, dvs. för barn, unga samt personer med funk- tionshinder. anser att denna modell skulle ge arvsfonds- hanteringen ett mervärde eftersom sakmyndigheterna bör ha en bättre kunskap om sakområdet än den som kan förväntas finnas på . Modellen skulle också enligt myndigheten underlätta spridningseffekten.
sou · GQB322 · 2003-01-01 00:00:00 — I har staten intagit en mer passiv roll och överlåtit till fack och arbetsgivare att förhandla fram avtalslösningar inom arbetstidsområdet. Lagstiftningen ger dock utrymme till en flexibel förläggning av arbetstiden, något som arbetsgivarna har använt sig av gentemot att arbetstiden förkortats. Bland annat inom metall- industrin har arbetstiden förkortats till . En viktig orsak till denna förkortning har varit fackens krav på att för- korta arbetstiden för att på så vis säkra arbetstillfällen i där moderniseringen inom metallindustrin inneburit personalnedskär- ningar. Mot denna bakgrund är min bedöming att IG Metalls högsta prioritet har varit att säkra arbetstillfällen. Den huvudsakliga metoden för detta har varit att förkorta arbetstiden. I utbyte mot en arbetstidsförkortning har man varit villig att ge arbetsgivaren ett 47 Enligt uppgift från var anslutningsgraden till fackföreningar bland sysselsatta i , i och i (avser 1998). större utrymme att anpassa arbetstidens förläggning till produk- tionsbehov, vilket med största sannolikhet haft en negativ inverkan på de anställdas arbetsmiljö. Vi har även kunnat se att det finns kritiska röster bland IG Metalls medlemmar till ytterligare för- kortad arbetstid. Detta p.g.a. att man upplever en risk för ett ytter- ligare minskat inflytande över den egna arbetstiden, ökad intensitet i arbetet samt risk för minskad lön. Staten i har valt en annan strategi där man via lag- stiftning ökat möjligheten för individen att anpassa sin arbetstid till individuella önskemål och sin livssitutation. Detta sker genom ökad möjlighet att gå upp och ned i arbetstid. Initiativet förs där- med ned till varje enskild individ som med stöd av lagstiftningen getts ett starkt inflytande över sin arbetstid. Detta skall ses utifrån en tradition av hög andel deltidsarbetande och behovet för den enskilda individen att ta ett större ansvar för vård av t.ex. barn, än i . Omsorgsverksamehten är därmed inte heller lika utbyggd som i . Sammanfattningsvis kan sägas att en viktig drivkraft för arbets- tidsförkortningen i såväl som i har varit att skapa fler jobb. Som kompensation för arbetstidsförkortningen har staten i och fackföreningarna i accepterat en ökad möjlighet att anpassa arbetstidens förläggning till produk- tionens behov. Vi har även kunnat se indikatorer på att arbetstids- förkortningen har inneburit en ökad intensitet och stress i arbetet som anställda rapporterar en förbättrad möjlighet att kombinera arbete och fritid. För del där intensiteten och stressen i arbetstlivet redan är mycket hög i en internationell jäm- förelse48 bör därför hälsoaspekter och individens inflytande ses som viktiga komponenter i debatten kring en förkortning av vecko- arbetstiden 48 rapporterar av de sysselsatta i att de arbetar i hög eller mycket hög arbetstakt, jämfört i genomsnitt i EU. (Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor, ).