sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller om huvudmannen för en enskild skola inom skolväsendet utökar verksamheten utöver vad som anges i godkännandet. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 9 kap. 12 § och 14 § skol- lagen. Detaljbestämmelserna har slopats eftersom den enskilda skolan är skyldig att följa bestämmelserna i skollagen. Beslut enligt denna bestämmelse kan överklagas enligt 20 kap. 1 § 4. I kapitlet regleras vissa frågor rörande Skolväsendets överklagande- nämnd och handläggningen vid nämnden. Skolväsendets överkla- gandenämnd har utförligt behandlats i avsnitt 16. För prövning av överklaganden av vissa beslut på skolväsendets område skall det finnas en särskild överklagandenämnd, Skolväsen- dets överklagandenämnd. Nämnden skall bestå av en ordförande och fem andra ledamöter, av vilka en skall vara ersättare för ordföranden. Ordföranden och ersät- taren för ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Ledamöterna i nämnden utses av regeringen för en period om . Paragrafens första stycke har sin motsvarighet i nu gällande bestämmelse i 1 kap. 14 § skollagen. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar i huvudsak nu gällande regler i dels 1 kap. 14 § andra stycket skollagen (krav på ordföran- den) dels 2 § första stycket i förordningen (1991:1122) med instruktion för (nämndens sammansättning och krav på ersättare för ordföranden). Bestämmelsen i tredje stycket, som till viss del motsvarar 3 § i förordningen med instruktion för Skolväsendets överklagande- nämnd har införts i skollagen mot bakgrund av Europakonventio- nens krav. skall hålla muntlig förhandling om klaganden begär det och det inte är obehövligt. Muntliga förhandlingar enligt första stycket skall vara offentliga. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken gäller sekretess enligt sekretesslagen (1980:100) får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhand- lingen skall hållas inom stängda dörrar. Paragrafen är ny och behandlar bl.a. rätten till muntlig förhandling i ärenden som handläggs inför . Iförsta stycket föreskrivs att muntlig förhandling skall hållas hos nämnden om klaganden begär det och det inte är obehövligt att förhandling hålls. Frågan huruvida en muntlig förhandling är obehövlig eller inte får avgöras bl.a. mot bakgrund av artikel 6 i . Iparagrafens andra stycke anges att muntliga förhandlingar hos är offentliga. Itredje stycket föreskrivs att nämnden dock kan förordna att förhandlingen skall hållas inom stängda dörrar om det kan antas att det vid förhandlingen kommer att läggas fram en uppgift för vilken det gäller sekretess enligt någon bestämmelse i sekretesslagen. Beslut i fråga om stängda dörrar fattas av ordföranden vid förhandlingen. En enskild part, som inställt sig till muntlig förhandling, får tillerkän- nas ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om nämnden finner att han skäligen bör ersättas för sin inställelse. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmare bestämmelser om ersättning och förskott meddelas av regeringen. Bestämmelsen har utformats efter förebild av 15 § förvaltningspro- cesslagen. Bestämmelserna om överklagande har i den nya skollagen samlats i ett kapitel vilket avser uttömmande reglera vilka beslut enligt skol- lagen som kan överklagas i den för förvaltningsbesvär gällande ordningen. Paragraferna 1–6 gäller beslut som skall överklagas till länsrätt som första instans medan 7–11 §§ gäller beslut som över- klagas till . I kapitlet redovisas endast de överklagandebestämmelser som rör sådana kapitel i skol- lagen som behandlat. Avsikten är emellertid att kapitlet om överklagande i det fortsatta beredningsarbetet skall med bibehållen struktur kompletteras med de ytterligare bestäm- melser om överklagande som föranleds av de förslag som och arbetsgruppen för översynen av lagregleringen av det offentliga skolväsendet för vuxna lämnar. Överklagande till allmän förvaltningsdomstol Ett beslut av får överklagas till allmän förvaltningsdomstol om verket meddelat beslut i fråga om 1. godkännande som huvudman för en enskild skola enligt 2 kap. 5 § första stycket, 2. godkännande som huvudman för en fristående skola enligt 17 kap. 11 §, 3.föreläggande enligt 18 kap. 4 § eller 4.återkallande av godkännande som huvudman för enskild skola enligt 18 kap. 8 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 3 och 4 gäller om inte annat beslutas. I första paragrafen behandlas de beslut av som får över- klagas till länsrätten som första instans. Punkten 1 avser beslut i fråga om godkännande av grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymna- siesärskola samt sådan förskoleklass som anordnas vid skolenhet med grundskola, grundsärskola, specialskola eller sameskola. Bestämmelsen har delvis sin motsvarighet i 2 b kap. 12 § och 9 kap. 17 § gällande skollag. Bestämmelsen i punkten 2 gäller beslut i fråga om godkännande som huvudman för fristående skola, dvs. en skola som ligger utan- för skolväsendet och som regleras i 17 kap. 11 § den nya skollagen. I punkten 3 anges att beslut om föreläggande får överklagas. Möjligheten för att meddela föreläggande och att till detta knyta vite är ny. Överklagandemöjligheten gäller oavsett om vite i det enskilda fallet utsatts eller ej. Bestämmelsen i punkten 4 rör beslut om återkallande av godkännande som huvudman för en enskild skola enligt 18 kap. 8 §. En motsvarighet till bestämmelsen finns i nuvarande 2 b kap. 12 § och 9 kap. 17 § skollagen. I andra stycket slås fast att beslut i fråga om föreläggande och om återkallanden gäller även om de överklagas såvida inte annat beslutas. Ett beslut av kommunen får överklagas till allmän förvaltningsdom- stol om kommunen meddelat beslut i fråga om 1.godkännande som huvudman för enskild skola enligt 2 kap. 5 § andra stycket, 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 §, 3.skolskjuts enligt 7 kap. 13 § första stycket eller 8 kap. 11 § första stycket, 4.medgivande och återkallande av medgivande enligt 17 kap. 9 § att fullgöra skolplikten på annat sätt, 5.föreläggande enligt 18 kap. 5 § eller 6.återkallande av godkännande som huvudman för enskild skola enligt 18 kap. 5 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 2, 4, 5 och 6 gäller om inte annat beslutas. I paragrafen anges i vilka fall beslut som kommunen fattar enligt denna lag kan överklagas till länsrätten i den för förvaltningsbesvär gällande ordningen. Detta gäller enligt punkten 1 beslut om godkännande av enskild huvudman för en enskild förskola och sådana förskoleklasser som inte förkommer tillsammans med en enskild grundskola eller mot- svarande skola. Bestämmelsen har en motsvarighet i nuvarande skollagen i 2 a kap. 19 § första stycket och 2 b kap. 12 § första stycket. Av punkten 2 följer att kommunens beslut att med stöd av 4 kap. 16 § förelägga vårdnadshavare att se till att ett skolpliktigt barn fullgör sin skolplikt kan överklagas. Bestämmelsen har delvis sin motsvarighet i 3 kap 16 § nuvarande skollag. Den bestämmelsen tar emellertid enbart sikte på vårdnadshavare till skolpliktiga barn i det offentliga skolväsendet. För barn utanför det offentliga skolväsen- det får hemkommunen enligt nu gällande ordning istället ålägga barnet att gå över till det offentliga skolväsendet. Eftersom det enligt kommitténs förslag skall vara möjligt att förelägga även vårdnadshavare till barn i enskilda skolor att fullgöra sina skyldig- heter omfattar överklagandebestämmelsen även dessa. Ett föreläggande kan enligt den föreslagna 4 kap. 16 § liksom förenas med vite. Överklagandemöjligheten föreligger oavsett om vite utsatts i föreläggandet eller ej. Genom punkten 3 införs förvaltningsbesvär vad gäller en kommuns beslut om skolskjuts för elever i grundskola och grund- särskolan. kan sådana beslut endast överklagas genom laglig- hetsprövning. Frågan har behandlats i avsnitt 9 och 12. Beslut som avses under punkten 4, medgivande och återkallande av medgivande enligt 17 kap. 9 § att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag, kan liksom överklagas med förvaltningsbesvär. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 kap. 6 § skollag. Överklagandemöjligheten som regleras i punkten 5 gäller en kommuns beslut om förelägganden enligt 18 kap. 5 §. Som framgår av de föreslagna bestämmelserna i 18 kap. om tillsyn har kommu- nen liksom tillsyn över sådan verksamhet som godkänns av kommunen; dvs. enskild förskola och sådana förskoleklasser som inte förkommer tillsammans med en enskild grundskola eller motsvarande skola. Bestämmelsen har såvitt gäller enskild förskola en motsvarighet i 2 a kap. 19 § men är ny vad gäller förskoleklassen. I punkten 6 upptas beslut i fråga om återkallande av ett godkän- nande enligt 18 kap. 5 §. Bestämmelsen har sin motsvarighet i nuva- rande 2 a kap. 19 § och 2 b kap. 12 §. I andra stycket anges att vissa beslut gäller om inte annat beslutas. Ett beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om myndigheten meddelat beslut i fråga om 1.kostnadsfria resor enligt 9 kap. 7 § första stycket, 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 § eller 3.medgivande och återkallande av medgivande enligt 17 kap. 9 § att fullgöra skolplikt på annat sätt. Beslut i frågor som avses i första stycket 2 och 3 gäller om inte annat beslutas. I paragrafen anges de beslut av som kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Punkten 1 upptar beslut i fråga om resor. Bestämmelsen saknar motsvarighet i nuvarande reglering. Enligt den föreslagna bestäm- melsen i 9 kap. 7 § första stycket specialskolan skall staten svara för att eleverna i den offentliga specialskolan kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. Liksom vad som föreslås för övriga skolformer skall beslut om resor kunna överklagas. Av punkten 2 följer att beslut att med stöd av 4 kap. 16 § förelägga vårdnadshavare att se till att ett skol- pliktigt barn fullgör sin skolplikt kan överklagas. Punkten 3 behandlar beslut i fråga om medgivande och återkal- lande av medgivande för barn, som har ett sådant funktionshinder som kan vara grund för mottagande till specialskolan, att fullgöra skolplikten på annat sätt än vad som anges i skollagen. Bestämmel- sen har sin motsvarighet i 10 kap 6 § i nuvarande skollag. I andra stycket anges att vissa beslut gäller om inte annat beslutas. Ett beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol om styrelsen meddelat beslut i fråga om 1.kostnadsfria resor enligt 10 kap. 6 § första stycket eller 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 2 gäller om inte annat beslutas. Bestämmelsen är ny. Punkten 1 upptar beslut i fråga om kostnadsfria resor .På samma sätt som föreslås gälla för , grundsärskolan och special- skolan skall beslut om resor kunna överklagas genom förvaltnings- besvär. I punkten 2 anges att Sameskolstyrelsens beslut att med stöd av 4 kap. 16 § förelägga vårdnadshavare att se till att ett skolpliktigt barn fullgör sin skolplikt kan överklagas. Enligt andra stycket gäller ett sådan beslut om inte annat beslutas. Ett beslut av rektor får överklagas till allmän förvaltningsdomstol om rektor meddelat beslut i fråga om befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i verksamheten enligt 4 kap. 12 §. Av paragrafen följer att ett beslut i denna fråga kan överklagas. Bestämmelsen har en viss motsvarighet i 3 kap. 12 § nuvarande Enligt den bestämmelsen kan ett beslut som styrelsen för utbildningen meddelat om befrielse från obligatoriska inslag över- klagas. Enligt den nu föreslagna ordningen är det rektor som fattar dessa beslut och rektors beslut kan överklagas till länsrätten. Över- klagandemöjligheten gäller oavsett om huvudmannen för utbild- ningen är offentlig eller enskild. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten av beslut enligt 1–5 §§. I bestämmelsen fastställs att det krävs prövningstillstånd vid över- klagande av beslut till kammarrätten. Prövningstillstånd krävs enligt skollagen vid överklagande av beslut till kammarrätten. det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagan- det prövas av högre rätt, anledning förekommer till ändring i det beslut vartill länsrätten kommit eller det annars finns synnerliga skäl att pröva ett överklagande (34 a § förvaltningsprocesslagen [1971:291]). En beslut av kommunen får överklagas till Skolväsendets överklagan- denämnd om kommunen meddelat beslut i fråga om 1.ett barn skall gå i grundsärskolan enligt 4 kap. 3 § 2, 2.ett barn skall få börja fullgöra skolplikten först det kalenderår barnet fyller enligt 4 kap. 6 § andra stycket, 3.skolpliktens upphörande enligt 4 kap. 8 § andra stycket, 4.rätten enligt 4 kap. 9 § andra stycket att fullfölja utbildningen i , grundsärskolan och specialskolan efter skolpliktens upphörande, 5.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 6 kap. 6 § första stycket, 7 kap. 8 § första stycket eller 8 kap. 6 §, 6.åtgärder enligt 7 kap. 11 § tredje stycket för elever som inte bor hemma eller 7.placering på annan skolenhet än den vårdnadshavaren önskar på grund av särskilda skäl enligt 6 kap. 8 § 3, 7 kap. 12 § 3 eller 8 kap. 10 § 3. Beslut som avses i 5 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. I paragrafens första stycke regleras vilka beslut av en kommun som kan överklagas till . Punkten 1 avser beslut i fråga om mottagande i grundsärskolan och motsvarar del av 3 kap. 5 § nuvarande skollag. Av punkten 2 följer att beslut om uppskjuten skolplikt får över- klagas. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 7 § tredje stycket skol- lagen. I punkten 3 upptas möjligheten att överklaga beslut rörande skolpliktens upphörande. Bestämmelsen har sin motsvarighet 3 kap. 10 § gällande skollag. Punkten 4 avser beslut att fullgöra utbildning efter skolpliktens upphörande. Överklagandemöjlighet föreligger såvitt gäller enligt 4 kap. 11 § och specialskolan enligt 7 kap. 8 §. skolans del är överklagandemöjligheten ny. Av den föreslagna bestämmelsen i 4 kap. 9 § tredje stycket framgår att beslut i fråga om fullgörande av utbildning fattas av hemkommunen. Beslut i fråga om mottagande av en elev på grund av särskilda skäl i en annan kommun fattas av den kommun i vars skola barnet önskar bli mottaget. Bestämmelsen gäller för . Genom kommitténs förslag införs motsvarande bestämmelse för förskoleklassen och grundsärskolan. Av 5 punkten följer att beslut om mottagande på grund av särskilda skäl kan överklagas. Bestäm- melsen har såvitt gäller sin motsvarighet i 4 kap. 11 § skollagen. I punkten 6 slås fast att beslut i frågor enligt 7 kap. 11 § tredje stycket om åtgärder för elever i den offentliga som inte bor hemma kan överklagas. Bestämmelsen motsvarar del av 4 kap. 11 § nuvarande skollagen. Under punkten 7 upptas möjligheten att överklaga beslut om placering av elever på grund av särskilda skäl på annan skolenhet än den vårdnadshavaren önskar. Bestämmelsen är ny. Vad som avses med särskilda skäl har behandlats i författningskommentaren till den föreslagna bestämmelsen i 7 kap. 12 § Den överklagandemöj- lighet som införs gäller förutom även förskoleklassen och grundsärskolan. I andra stycket anges en begränsning i förhållande till förvalt- ningslagens allmänna regler om vem som får överklaga ett beslut. Enligt 22 § i förvaltningslagen får ett beslut överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan över- klagas. Förvaltningslagens bestämmelser gäller om inte annat särskilt anges. Genom bestämmelsen slås fast att såvitt gäller beslut i fråga om mottagande av en elev i en annan kommun på grund av särskilda skäl har endast eleven eller elevens vårdnadshavare rätt att över- klaga. Ett sådant beslut kan således inte överklagas av t.ex. hemkommunen. Den föreslagna bestämmelsen innebär inte någon förändring i sak i förhållande till vad som gäller för grund- skolan enligt 4 kap. 11 §. Som framgår av bestämmelsen i 21 kap. 6 § föreslås en bestäm- melse som klargör att en elev som fyllt har rätt att överklaga beslut enligt skollagen. Denna rätt tillkommer eleven parallellt med den rätt som vårdnadshavaren har. Ett beslut av får överklagas hos Skolväsen- dets överklagandenämnd om myndigheten meddelat beslut i fråga om 1.ett barn skall gå i specialskolan enligt 4 kap. 3 § 3, 2.skolpliktens upphörande enligt 4 kap. 8 § andra stycket eller 3.åtgärder enligt 9 kap.7 § andra stycket för elever som inte bor hemma. Beslut som avses i 1 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. I första stycket fastslås vilka beslut av som kan överklagas till . Det gäller beslut dels om mottagande i specialskolan, dels i frågor om skol- pliktens upphörande och åtgärder för elever i den offentliga specialskolan som inte bor hemma. Motsvarande bestämmelser om möjlighet att överklaga finns i 3 kap. 5 och 10 §§ och 7 kap. 8 § skollagen. I andra stycket slås fast att beslut i fråga om ett barn får gå i specialskolan endast får överklagas av eleven eller elevens vård- nadshavare och således inte av t.ex. hemkommunen. En motsvarig- het till bestämmelsen finns i 3 kap. 5 § andra stycket befintlig skollag. Ett beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd om styrelsen meddelat beslut i fråga om 1.ett barn får gå i sameskolan enligt 4 kap. 3 § 4 eller 2.åtgärder enligt 10 kap. 6 § andra stycket för elever som inte bor hemma. Beslut som avses i 1 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. I paragrafens första stycke anges vilka beslut av Sameskolestyrelsen som får överklagas. Punkt 1 avser beslut om ett barn får gå i same- skolan. En motsvarighet finns i dagens skollag i 8 kap 6 §. Av punkten 2 följer att beslut i fråga om åtgärder för elever i den offentliga sameskolan som inte bor hemma får överklagas. rande bestämmelser om överklagande finns för elever i grund- skolan och specialskolan men saknas för sameskolans del. I bestämmelsen i andra stycket slås fast att beslut i fråga om ett barn får gå i sameskolan får överklagas endast av eleven eller vård- nadshavare och således inte av t.ex. hemkommunen. Bestämmelsen motsvarar i sak 8 kap. 6 § andra stycket. Ett beslut av rektor i fråga om åtgärdsprogram enligt 3 kap. 13 § får överklagas till . Vid prövning av ett överklagande skall nämnden antingen fastställa eller upphäva beslutet. Av den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 13 § tredje stycket följer att rektor skall besluta om åtgärdsprogram. Enligt första stycket samma paragraf skall åtgärdsprogram utarbetas om det efter före- skriven utredning visar sig att eleven behöver särskilt stöd. Av åtgärdsprogrammet skall enligt samma paragraf framgå hur beho- ven ser ut, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Paragrafen innebär att en rätt till förvaltningsbesvär införs beträffande rektors beslut om åtgärdsprogram. Nämnden har dock inte möjlighet att sätta ett annat beslut i det överklagade beslutets ställe. Om nämnden anser att beslutet är felaktigt har nämnden således att upphäva beslutet och återförvisa ärendet till rektor vid skolenheten för ny handläggning. Bestämmelsen är ny och möjligheten att överklaga gäller för beslut fattade vid såväl offentliga som enskilda skolor. Ett beslut av med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. Bestämmelsen motsvarar helt 1 kap. 14 § tredje stycket gällande skollag. 21 kap. Övriga föreskrifter Med bosatt i landet avses i denna lag den som skall vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Med bosatt i landet likställs vid tillämpningen av denna lag barn och ungdomar som inte är folkbokförda här men som 1.avses i 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. 2.har rätt till utbildning eller familjedaghem, öppen förskola eller öppen fritidsverksamhet till följd av EG-rätten, avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer eller 3.avses i 5 § folkbokföringslagen (1991:481). avses med bosatt enligt förarbetsuttalanden den som rätteligen skall vara folkbokförd i landet. Genom bestämmelsen i första stycket lagfästs denna princip. Iandra stycket räknas upp vissa kategorier som vid tillämpning skollagen skall likställas med bosatta. Detta har behandlats i avsnitt 6.5. Att skolplikt inte gäller för dessa barn och ungdomar framgår av den föreslagna bestämmelsen i 4 kap. 1 § tredje stycket. Ipunkten 1 anges barn och ungdomar avses i 1 § lagen om mot- tagande av asylsökande m.fl. Det är sådana barn och ungdomar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529; asylsökande), 2.har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 4 a § utlänningslagen eller 3.har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Personkretsen enligt första punkten är densamma som enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. ges rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Genom bestämmelserna i denna paragraf skall denna personkrets likställas med bosatta i landet vid tillämpning av denna lag utom såvitt skyldigheten att fullgöra skolplikt. Regleringen av denna personkrets rätt till utbildning m.m. i skol- lagen medför att förordningen kan tas bort. Överföringen av regleringen till skollagen avses i princip inte innebära någon förändring i sak. Den i förordningen uppställda begränsningen att rätten till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärkolan endast gäller den som påbörjar utbildningen ifråga har inte överförts. Inte heller har bestämmelserna i förordningen att de barn och ungdomar som det här är fråga om skall tas emot så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden men senast den månad efter ankomsten, och att undervisningen skall bedrivas med hänsyn till den enskilda elevens behov och förutsättningar förts över till skollagen. Andra punkten avser sådana barn och ungdomar som inte är folkbokförda i landet men som kan härleda sin rätt till utbildning och familjedaghem, öppen förskola eller öppen fritidsverksamhet från EG-rätten, avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Tredje punkten avser barn och ungdomar som avses i 5 § folk- bokföringslagen och som inte är folkbokförda här. Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun där han eller hon är folkbokförd. För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd avses med hemkommun den kommun där han eller hon stadigvarande vistas eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun där han eller hon för tillfället uppehåller sig. Detsamma gäller den som är kvarskriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). För tillämpningen av ett stort antal bestämmelser är det inte till- räckligt att konstatera att en person är bosatt i . Det är även nödvändigt att fastställa var i landet en person skall anses höra hemma. I paragrafen klarläggs till vilken kommun en i landet bosatt person skall anses höra. Bestämmelsen, som innehåller en defini- tion av begreppet hemkommun, motsvarar nuvarande 1 kap. 15 § första stycket skollagen. Kommitténs förslag till ny skollag innebär som framgår av avsnitt 12 bl.a. den ändringen att det är hemkommunen och inte vistelsekommunen som har det yttersta ansvaret även när det gäller förskoleklassen, förskolan, familjedaghemmet och fritidshemmet. Att bestämmelserna som rör dessa verksamheter knyter an till ett vistelsebegrepp och inte ett begrepp som bygger på folkbok- föringen hänger samman med att verksamheterna ifråga tidigare reglerades i socialtjänstlagen.