sou · GQB3115d1 · 2003-01-01 00:00:00 — En utredning gjordes, men eftersom byggnaderna var nya och inte riktigt färdiga vid in- flyttningen, bedömde att problemen berodde på att det fanns kvar byggdamm och att nya material gav ifrån sig emissioner. framkom åter att personalen upp- levde hälsoproblem relaterade till inomhusmiljön i såväl Moderna Museets som lokaler, inklusive restaurangkök och bokhandel. För att ta reda på omfattningen av problemen genom- fördes 26–36) en inventering med hjälp av mögelhundar och miljötekniker. På några materialprover från byggnaderna hittades då mögelhyfer9 och mögelsporer i en utsträckning som inte var normal. På vissa material var förekomsten riklig.10 Efter genomförd undersökning lät utföra en om- byggnad av kåpan över diskmaskinen och mögelsanering av restau- rangköket. För att få en tydlig bild av hur personalen uppfattade problemen i lokalerna genomfördes en enkät enligt den modell som tagits fram av yrkesmedicinska kliniken i . All personal fick dessutom genomgå läkarundersökning. En medicinsk utredning genomfördes . Resultaten visade att en stor andel av perso- nalen på de båda museerna hade symtom som kan kopplas till så kallade sjuka hus. fick personalen möjlighet att flytta sina kontorsarbetsplatser till bodar utanför lokalerna. Perso- nalen kände sig bättre när de arbetade i bodarna och sjukskriv- ningarna minskade. 9hyf (nylat. hy´pha, av grek. hyph\´ 'vävnad', 'väv'), oftast grenig, kärnförsedd celltråd som bygger upp en svamp. En hyf kan vara uppdelad med tvärväggar (septerad) eller bestå av en enda cell (osepterad). En individs samtliga hyfer bildar ett mycel (källa ). 10Förekomsten av mögelhyfer och mögelsporer var riklig på vissa träbjälkar och gipsskivor i krypgrunden under utställningshallarna i , på putsen på en vägg i internt trapphus (köksentrén) till restaurangen, på två punkter på gipspapp på nedersta våningen i och på en mindre yta av undertaket och på vägg i restaurangköket. beslutade de båda museerna i samråd med om tillfällig utflyttning till andra lokaler. beslutade att stänga för besökande och att tillfälligt flytta till lokaler vid i . beslutade att flytta sin utställnings- verksamhet till på i och att hyra kontor på . flyttade in i tillfälliga utställningslokaler i den nyrestaure- rade . Avsikten är att båda museerna skall åter- flytta till de ny- och ombyggda husen på så snart sanering och övriga åtgärder avslutats. Beräknad tidpunkt för åter- flytt är 2003. J&W:s undersökning och slutrapport På uppdrag av började en konsult- grupp från J&W i att utreda de tekniska orsakerna till problemen i Moderna Museets och Arkitektmuseets byggnader. Arbetet utgick från ett antal hypoteser och utmynnade i ett antal åtgärdsförslag. Utredningen slutrapporterades vid ett möte med personalen på museerna och finns att läsa på Fastig- hetsverkets hemsida, Sammanfattning av J&W:s slutrapport om och , I utredningen har hypoteser om olika skadeorsaker listats och utretts. Många hypoteser har kunnat avfärdas efter utredning. Utredningen har inte funnit en enskild orsak som skulle kunna för- klara hälsoproblemen i samtliga delar av byggnaderna. De funna felen och bristerna kan dock tillsammans vara tillräckliga för att förklara att människor som stadigvarande vistats i lokalerna har haft hälsoproblem. Inomhusmiljömässigt positiva inslag är exempelvis: –Halten av flyktiga organiska ämnen i inomhusluften är låg. Den låga halten beror på att tidigare höga egenemissioner från material har klingat av, kombinerat med de höga ventilationsflöden som finns till de flesta lokalerna. 11 m.fl., och – skadeutredning – slutrap- port , J & W Energi och Miljö, avdelningen för Byggnadsfysik. –Platta på mark, som stora delar av byggnaderna är grundlagda med, ventileras under plattan. Detta kan hålla undan markfukten och torka ut byggfukten fortare. –I många lokaler i såsom de stora magasinen, snickeriverkstad med flera är innemiljön bra enligt utförda mätningar och besiktningar. –Takens täthet och avvattning har med några undantag fungerat bra. otätheter kring lanterniner har tidigare lagats och inga läckage har här framträtt under utredningen. –I trägolven och gipsskiveväggarna i Moderna Museets utställnings- salar har inga fel hittats. Trägolven har lagts med dubbla plastfolier mot betong. –Utformningen med frischakt har minskat markfuktens belastning på ytterväggar under mark. Viktiga fel och brister Byggnaderna har konstaterats vara behäftade med flera viktiga fel och brister som påverkar inomhusmiljön. De sex viktigaste listas nedan utan inbördes rangordning. N Byggnadernas dräneringssystem och avledning av markvatten är otill- fredsställande. Både under och rinner nederbörd, markvatten och grundvatten i berg från marken väster om byggnaderna. Dels medför detta hög fuktighet i berg- rum, frischakt och kryprum under , dels är det en risk att grundläggningar som plattor på mark kan få hög fuktighet om vattenytan under byggnaderna stiger över projekterad plastfolie i singellagret under plattan. Otätheter finns till grunder, kryp- grunder och platta på mark, vilket medför att luft från dessa ut- rymmen kan komma upp i inomhusmiljön. Exempelvis har luft från kryputrymmet under utställningssalarna i kom- mit upp i utställningssalarna. är det ett kraftigt övertryck i berg- rum gentemot intilliggande lokaler. På så sätt kan bergrummets luft komma in bl.a. i nybyggda delar av . Även luft från kryputrymmet under sprids till innemiljön. N Det finns golvmattor som har utsatts för hög fuktighet eller vatten. På flera ställen avger matta och/eller lim så höga emissioner att det bedöms påverka inomhusmiljön. Exempelvis har linoleumgolven på nybyggda delar av och några PVC-golv i båda museerna sådana kemiska emissioner som tyder på att de lagts på betong med för hög fuktighet, dvs. byggfukten hade troligen inte hunnit torka ut till under kritiskt fuktinnehåll för matta och lim före golvläggning. N Tilluftens kvalitet har vid provtagningar i några fall visat större av- vikelser mot normala värden vad gäller partiklar och halten av flyktiga organiska ämnen. En orsak är luftläckage i luftbehandlings- aggregat. Dålig luft från oventilerat kryprum under och från oventilerat fläktrum med fuktskador kommer upp bl.a. till utställningslokaler på plan 4. En annan orsak är att cirkulations- aggregat på endast är försedda med grundfilter. Det finns även en viss ansamling av dammpartiklar i kanaler. Luft- intag är lågt placerade och utan intagskammare med golvbrunnar, vilket gjort att snö och löv trängt in till filter och aggregat. N Styr- och reglersystemets funktion för temperatur (värme och kyla) och fukt (torkning, befuktning) har brister som medför problem med att hålla ett stabilt inomhusklimat samt ger ökad energianvänd- ning. Vad som orsakar dessa brister ligger utanför denna utredning och har därför inte klarlagts. N En viktig källa till tidigare hälsoproblem kan ha varit höga emis- sioner från mattor, lim, färg och en del byggdamm vid inflyttning och framåt. Exempelvis finns på en kork- linoleummatta i kontorsutrymmen och flera andra utrymmen. Denna är normalt inte avsedd för sådana utrymmen och har som ny en mycket hög egenemission, vilket vid inflyttningen gav höga halter av flyktiga organiska ämnen i inomhusluften. Förutom ovanstående fel och brister, vilka bedöms vara huvudorsakerna till personalens hälsoproblem, finns även andra fel. Lokalt i byggnader- na kan en del av dessa fel och brister ha haft signifikant inverkan på personalens hälsa. N Uteluftflödet i ett fåtal utrymmen har visat sig vara otillräckligt i förhållande till verksamheten. N Oönskade luftrörelser mellan rum på grund av otätheter. Många otätheter beror på bristande tätning runt el-genomföringar, men det finns även andra otätheter. I kombination med tryckskillnader kan otätheterna medföra oönskade luftrörelser mellan rum. N Oönskade luftrörelser ut i konstruktioner. När det finns otätheter mellan varma, fuktiga rum och kalla utrymmen i konstruktionen, t.ex. under plywooden som yttertaksmaterialet ligger på, kan oönskade luftrörelser uppstå vid ogynnsamma tryckförhållanden. De oönskade luftrörelserna ut i konstruktionen kan innebära att vatten kondenserar eller att relativa luftfuktigheten blir mycket hög med påföljd att byggnadsmaterial får olägliga fukttillstånd, och att mögel uppstår. Detta har observerats exempelvis i trätak ovan utställningsgång (2401, 2411) i . N Takläckage har observerats vid enstaka takgenomföringar. N Mikrobiell påväxt har funnits i anslutning till diskrum i kök. Köket har åtgärdats /. Orsaken har varit bristande skötsel av diskmaskin och för liten imkåpa. N Mikrobiell påväxt har identifierats på enstaka punkter i nybyggnaden i , i tak i för tillfälliga utställningar, i kryprummen under utställningarna i Ar- kitekturmuseet, på enstaka golv, väggar och tak efter läckage i tak eller vid genomföringar. N Mikrobiell påväxt efter kondens av luftfukt på träkonstruktioner i tak har påträffats på . Mikrobiell påväxt efter kon- dens finns på väggytor i fläktrum plan 2 i och vid bristande kondensisolering i delar av luftintag samt i kylda rum för fotografier i . N Möglet i elskåpet på plan 1 nybyggda delar av , angripen yta var ca 10 dm2, har konstaterats vara toxiskt. Oavsett mögelsort eller toxicitet är utredarnas ståndpunkt att alla mögel- skadade byggnadsdelar bör saneras. Därför har prov rörande toxicitet inte tagits på alla mögelskador. Funna fukt- och mögelskador är orsakade av följande fuktkällor. N inträngande nederbörd, N läckage från sprinkler och andra installationer, Fukten har transporterats med hjälp av konvektion (luftrörelser) och tyngdkraft (fritt vatten). Kapillärsugning och i viss mån diffusion är transportmekanismer från fuktig mark till betonggolv och väggar och från fuktig betong till omgivande byggnadsdelar. har analyserat konsultgruppens rapport och med stöd av gruppens åtgärdsförslag satt in ett omfattande åtgärdspro- gram för att komma till rätta med problemen. publicerade en sammanställning över de, enligt verkets bedömning, viktigaste orsakerna till att felen upp- stått, samt vilka åtgärder som satts in för att undanröja dem. Verket offentliggjorde även sin bedömning av ansvars- frågan, dvs. i vilken utsträckning entreprenören, konsulterna eller kunde lastas för de fel som kunnat konstateras. Eftersom ansvarsfrågan ännu inte slutligen avgjorts, har Fastighets- verkets ställningstagande i skuldfrågan avsiktligt utelämnats i den efterföljande sammanfattningen. ståndpunkt i skuldfrågan redovisas i sin helhet på verkets hemsida ().12 De viktigaste orsakerna till problemen med inomhusmiljön enligt uppfattning I den utredning av tekniska orsaker som utförts av konsultföretaget (daterad ) framkom att problemen med inomhus- miljön i byggnaden orsakades av flera fel som samverkat på ett olyckligt sätt. I utredningen ingick ett antal åtgärdsförslag som ligger till grund för arbete och för den pågående projekte- ringen. Expertgruppen har givit sitt stöd till utredningens slutsatser och betonat vikten av en noggrann kvalitetsuppföljning (delrapport ). Saneringar och tätningar har genomförts enligt åtgärdsförslagen. Projek- tering pågår av övriga åtgärder. Byggarbeten påbörjas (). De orsaker som anges här nedan förklarar de uppkomna problemen. bedömer därför att vi helt kommer att komma till rätta med dessa och att byggnadens höga klimatkrav och funktions- krav kommer uppfyllas. Spridning av dålig luft via otätheter i byggnaden Fukt och dålig luft i kryputrymmen och frischakt har genom otätheter och olämpliga tryckförhållanden spridit sig i byggnaden. Klimatet i kryputrymmen och frischakt har inte uppmärksammats tillräckligt under projekteringen och genomföringarna har inte tätats. Tätningsarbeten har utförts och fuktproblemen kommer att åt- gärdas med ventilation av kryputrymmen samt förbättrad avledning av vatten runt byggnaden. Fuktskadat lim under mattor på betong Limmet under linoleum- och plastmattor på betongbjälklag har skadats av fukt. Detta medför att det har spridits lukt och dålig luft. Merparten av mattorna är nu utrivna () och underliggande lim bortslipat. När mattorna rivits ut har de visat varierande grad av skador. Limmet har varit mjukt, haft dålig vidhäftning och avgivit kraftig lukt. Mätning pågår för att följa upp att betongunderlaget vädras ur på ett bra sätt. En del av mattorna har lagts med för hög fukthalt i betongbjälklaget. På andra ställen har fukt tillförts efter läggningen. Vidare utredning pågår. 12 Bättre inomhusmiljö i och – uppfatt- ning i ansvarsfrågan, , . Fel och brister i klimatanläggningen har haft problem med styrning av klimatanläggningen och därför svårt att uppnå stabilt klimat i husets olika delar. Det har visat sig att det datorbaserade styrsystemet har fel och brister. Till- sammans med leverantören utreds därför styrsystemet. Kapaciteter och flöden i klimatanläggningen ses över och ökas där det behövs. Brister i övergången från byggproduktion till fastighetsförvaltning I byggproduktionens avslutningsskede överfördes kunskap till vår för- valtningsorganisation under en kortare gemensam driftperiod. Utbild- ning och information till personalen borde ha varit bättre och mer om- fattande med tanke på den komplicerade anläggningen. Många kvar- stående tekniska fel och brister åtgärdades parallellt med driftsätt- ningen och efter inflyttningen. För inomhusmiljön har detta medfört att problem inte upptäckts och avhjälpts tillräckligt snabbt. Hur går vi vidare? arbetar vidare med projektering och genomförande av åtgärder som erfordras för att uppnå de mål för inomhusmiljön som vi beslutat tillsammans med museerna. Byggnaden skall vara inflyttnings- klar . Vi kommer att informera generalentreprenör och konsultgrupp om vår bedömning av ansvarsfrågorna för diskussion om ersättning för upp- komna skador. har genom museiprojektet och efterföljande skade- utredning fått många viktiga erfarenheter som medför flera förbättrings- möjligheter i pågående och kommande projekt. Några av dessa är: N Vi har överfört erfarenheter av direkt till det på- gående arbetet med ett nytt museum för Världskultur i . N Vi har startat en utbildning i fukt- och mögel för all personal. N Vårt pågående utvecklingsprojekt avseende nya former för upp- handling av entreprenader med betydligt bättre samverkan mellan projektering och produktion får ökad aktualitet. Sådan samverkan leder till bättre kvalitet i byggprocessen. N Vi kommer se över rutiner för inkörningsprovningar, utbildning av driftpersonal och projektövertagande från byggproduktion till för- valtningsskede. N Vi har i flera projekt infört rutiner för bevakning av fukt och klimat- frågor. I projektet i har vi tillsatt en specialist med uppgift att under projektering och byggtid tillföra kunskap kring fukt och mögel. N Expertgruppen kommer att utarbeta riktlinjer vad gäller Fastighets- verkets agerande i byggproduktion och fastighetsförvaltning, för att undvika problem med fukt och mögel i verkets byggnader fram- över. 4.3.3Spårvägsbroarna på mellan och i i mellan och öppnades våren . Den passerar över på mellan och och på mellan och . Broarna beställdes av lokaltrafik, SL. Arbetena utfördes på totalentreprenad av () och NCC (). Båda företagen anlitade , , för att konstruera broarna. Konstruktions- arbetet inleddes 1996 och slutfördes i princip /98. Båda broarna slutbesiktigades /99 och togs i trafik . upptäcktes sprickor i . Efter upp- repade kontroller, som visade att sprickorna ökade över tiden, och efter att sprickor konstaterats även på , kontaktade SL och krävde att företaget tillsammans med och omgående redo- visade en utredning om orsaken till skadorna och förslag till åtgärder. startade ett omfattande arbete för att utreda orsaken till sprickorna. Efter intern och extern analys och kontroll av beräkningar, beräkningsförutsättningar och ritningar samt jämförelser med hur motsvarande brokonstruktioner dimen- sioneras i omvärlden, konstaterade man att En överhängande risk förelåg att de dimensioneringsregler som föreskrivits i kontrakten resulterat i att de två huvudspannen innehöll för lite skjuvarmering. Om så vore fallet skulle föreskriven brott- säkerhet (ca 1,5–2,0) ej innehållas.13 Då s.k. skjuvbrott är spröda, vilket innebär ett hastigt förlopp där brott kan inträffa utan förvarning, rekommenderades SL att tempo- rärt stänga trafiken till dess att fördjupad utredning klarlagt om risk för nedsatt brottsäkerhet förelåg. SL stängde genast broarna, vilket fick stor uppmärksamhet i massmedia. 13 Citatet är hämtat ur till Byggkommis- sionen, Sprickor i spårvägsbroarna. ningsåtgärder kunde broarna relativt snart öppna igen, men vad var det egentligen som hade hänt och vems var felet? Båda broarna är s.k. lådbalkbroar av förspänd betong och har byggts med den s.k. freivorbaumetoden, vilket i princip innebär att brodelarna stegvis byggs ut från stödpelarna för att mötas och sam- manfogas mitt i brospannet. Utbyggnaden sker symmetriskt från varje pelare i form av ett T. Balkhöjden är störst vid stöden och avtar mot huvudspannets mitt och mot intilliggande stöd. Gröndals- bron är totalt och . är totalt och . Största spännvidden är för och för . bär två spårvägsspår symmetriskt, medan Alviks- bron, som är bredare, har två spår förskjutna mot norra sidan och en gång- och cykelbana på den södra sidan. Balkliven är relativt tunna, 0,35 respektive 0,39 meter, medan underflänsen är stor, intill stödet. Broarna är förspända med spännkablar. Sprickor i broarnas balkliv Inspektion av broarna i driftskedet gjordes av Sycon Stockholms- konsult. undersöktes , och okto- ber 2001 samt . Redan vid den första inspektionen upptäcktes s.k. skjuvsprickor i huvudspannets balkliv och man konstaterade vid de senare inspektionerna att sprickorna ökade i antal och bredd. visade inga sprickor , men däremot konstaterades sprickor och . Noggrann s.k. sprickkartering av broarna utfördes. Sprickorna hade en ganska flack lutning, ca . Sprickbredderna var ca 0,1–0,, i enstaka fall 0,4–0,. Sprickorna fanns bara i brobalkarnas liv och gick inte ut i över- eller underkant av balkarna. nordöstra balkliv (skuggsidan) uppvisade endast ett fåtal sprickor. Brons sydvästra balkliv (solsidan) som är lika trafik- belastad som det nordöstra hade däremot ett stort antal sprickor. Tydligen hade solens inverkan på temperaturen bidragit till sprick- bildningen. sprickbildning ser annorlunda ut. liven hade i detta fall fått omfattande sprickbildning, solsidan dock något mer än skuggsidan. Att sprickbildning skiljer sig från kan förklaras med att är excentriskt belastad och att det norra balklivet (skuggsidan) därigenom får större last än det södra (solsidan). Den större lasten på skuggsidan har därmed bidragit till att sprickbildningen blivit mer omfattande än i motsvarande balkliv på . Eftersom starka farhågor förelåg att konstruktionerna inte hade tillräcklig brottsäkerhet, fattades ett snabbt beslut att utan vidare utredningar vidta sådana åtgärder att den normenliga brottsäkerhe- ten under alla omständigheter skulle uppnås och att trafiken kunde återupptas. om orsakerna till den onormala sprick- bildningen var alltför komplicerad för att man skulle kunna invänta slutligt klarläggande. Inblandade parter tog därför det säkra före det osäkra och vidtog nödvändiga åtgärder utan att ta ställning i skuldfrågan. Då detta skrivs är skuldfrågan ännu inte klarlagd. har varit i kontakt med såväl representanter för konsult som , och exper- ter på betongkonstruktioner för att försöka få en bild av vad som orsakat skadorna på spårvägsbroarna och vilka åtgärder som vid- tagits för att undvika att det händer igen. Kommissionen har även kontaktat tekn. , som biträtt beställaren i diskussionerna kring dimensionerings-, konstruktions- och produktionsprinciperna. Någon klar och entydig bild av vad som orsakat de onormalt stora sprickorna i balkliven, har kommissionen inte kunnat få fram. Enligt den information som lämnats till kommissionen är par- terna överens om att sprickorna i alla fall inte uppstått till följd av något utförandefel av entreprenörerna. Det har inte heller kunnat påvisas att det i sig är något fel på de beräkningar som gjorts. Det råder däremot delade meningar om vilken teoretisk modell som bör användas vid dimensionering av aktuell brotyp, vad som egentligen föreskrivits i kontraktshandlingarna och vilka kompletterande kon- trollberäkningar som borde ha gjorts, särskilt med tanke på det onormala förhållandet mellan den s.k. nyttiga lasten (lätta spårvagnar i stället för tunga långtradare eller tåg) och brons egentyngd. dragande till sprickbildningen har varit temperaturskillnaden mellan brobalkens utsida och insida, vilket tydligt framgår på Gröndals- bron. I vilken utsträckning detta borde ha förutsetts vid dimen- sioneringen har inte heller slutligen avgjorts, men den dimensione- rande temperaturdifferensen som föreskrivs är enligt uppgift större än den som gällde då broarna dimensionerades . Beträffande broarnas hållfasthet, har de temporära åtgärder som vidtagits inneburit att den föreskrivna brotthållfastheten uppnåtts. Förutom kravet på uppfyllande av brottsäkerhet skall även den be- ställda beständigheten och livslängden uppnås. Även i denna fråga har parterna delade uppfattningar i skuldfrågan, främst beträffande vilka krav på kontroll av sprickkvidder som borde ha gjort med stöd av kontraktshandlingarna. Parterna är emellertid överens om att även angränsande brospann skall åtgärdas så att efterfrågad livslängd med säkerhet kommer att uppnås på hela broöverbyggnaden. En detaljerad redovisning av syn på varför dimen- sioneringen av broarna inte lett till förväntad hållfasthet och be- ständighet har lämnats i en artikel publicerad i tidskriften nr 2/2002. Faktauppgifterna om broarnas konstruktioner och dimen- sioner samt detaljer om sprickvidder o.d. är hämtade från artikeln.14 14 Sprickor i och i , , , Betong 2/2002. 5 Ansvar, tillsyn och kontroll 5.1Tillsyn och kontroll enligt PBL Debatten om fel och brister i byggandet har inte sällan fokuserat på systemet för tillsyn och kontroll enligt PBL. gällande bestäm- melser tillkom för att göra det möjligt att höja kvaliteten i det byggda, men också för att klargöra ansvarsfördelningen mellan samhället och den enskilde. Systemet med en omfattande kommu- nal granskning och överlappande kontrollfunktioner hade lett till oklara ansvarsförhållanden och garanterade inte produktens kvali- tet eller att samhällskraven uppfylldes.1 Det bör i sammanhanget också beaktas att huvuddelen av alla s.k. sjuka hus, inklusive de i föregående avsnittet relaterade projekten och Ar- kitekturmuseet i , har producerats med stöd av den äldre bygglagstiftningen och omfattats av då gällande system för tillsyn och kontroll. Det var således inte för att kostnaderna för tillsyn och kontroll skulle kunna sänkas som det gamla systemet ändrades, vilket många hävdar i debatten, utan för att kvaliteten i byggandet skulle kunna höjas. Det framgår tydligt av den konsekvensbedömning som låg till grund för beslut.2 Lagstiftaren förutsatte att bygg- och entreprenadföretagen skulle få ökade kostnader till följd av ett större ansvar för kontroll och kvalitetssäkring, men menade att detta skulle uppvägas av sänkta kvalitetsfelkostnader. Kommu- nerna antogs kunna minska sina kostnader som en direkt följd av att granskning skulle minska. Däremot nämns det ingenting i förarbetena till lagen om att kommunens ansvar för 1993/94:178, s. 52 f. 1993/94:178, s. 109 f. Ansvar, tillsyn och kontroll tillsyn av byggandet skulle minska eller att kommunens resurser för sådan verksamhet kunde dras ned.3 5.1.2Gällande bestämmelse i PBL Det nu gällande systemet för bygglov, tillsyn och kontroll i byg- gandet trädde i kraft den 1 juli 1995.4 Tillsyns- och kontrollsystemets syfte Systemet för tillsyn och kontroll skall säkerställa att byggnader eller anläggningar som uppförs eller ändras skall kunna antas komma att uppfylla kraven i 3 kap. PBL.