sou · GQB349 · 2003-01-01 00:00:00 — Ur hälsosynpunkt är det viktigt att arbetspassen bryts upp av viloperioder, och att man helst inte arbetar mer än två långa arbetspass i rad innan vila. Hälsoeffekterna av övertid är inte klarlagda. torde effekterna vara de samma som vid långvarig komprimering av arbetstider, dvs. många och långa arbetspass i rad. Man kan se att effekterna av långvarigt övertidsar- bete i stor utsträckning är beroende av flera strukturella faktorer, som kön, ålder, hälsostatus och familjesituation m.m. pekar på att det självvalda övertidsarbetet inte är kopplat till ohälsa, utan att de som väljer att arbeta övertid återfinns ofta i arbeten med mycket god arbetsmiljö och eventuella negativa effekter bolstras antagligen på så vis.45 Frågan om övertidens eventuella hälsoeffek- ter sätter ljuset på att arbetstiden inte kan studeras isolerat utan måste sättas i samband med andra strukturella förutsättningar. Till exempel bör den totala arbetstiden rimligtvis vägas in, dvs. även den oavlönade arbetstiden tillsammans med den avlönade arbetsti- den, för att det ska gå att skapa sig en uppfattning om arbetstagar- nas totala arbetsbelastning. 45 Hearing om arbetstider och hälsa arrangerad av Knas 22/2 2002. Arbetstiden – ett problem? Den nya tidens stress och utbrändhet är begrepp som återkom- mer ständigt i debatten och alstrar artikelserie på artikelserie på dagstidningarnas insidor och idagsidor. Kraven på kortare arbetstid har ofta sin grund i viljan att minska stressen bland människor i samhället. Finns det ett samband mellan arbetstider och stress, och hur ser ett sådant ut? Vad är stress egentligen? Leder en minsk- ning av arbetstiden till minskning av den negativa stressen? Syftet med följande avsnitt är att försöka definiera vad stress är och under vilka förutsättningar stress kan uppstå, samt att resonera kring om I det följande ska i det som följer försöka definiera vad stress är och under vilka förutsättningar stress uppstår, samt resonera kring arbetstiders utformning kan bidra till upplevelser av stress. 7.5.1Vad är stress? Enkelt uttryckt är stress kroppens, hjärnans och psykets reaktion på utmaningar, påfrestningar och krav. Det är både en fysiologisk och psykologisk reaktion. Reaktionen tjänar till att mobilisera kraft för att klara av att hantera dessa påfrestande situationer. När vi blir stressade utsöndrar hjärnan hormon, adrenalin och noradrenalin, som sätter kroppen i ett spänningstillstånd, redo att slåss eller fly, att lösa problem på arbetet och skriva klart rapporter.46 Stressreak- tionen kan ge oss energi att ta oss över hinder och är i många fall en positiv och stimulerande kraft. I andra sammanhang kan en stress- reaktion vara mindre ändamålsenlig, den hjälper oss inte att komma vidare och kan på så vis bli en nedbrytande kraft. Stressorer kallas de faktorer som utlöser stressreaktioner. De kan vara både utifrån och inifrån kommande hot, som exempelvis i form av nedskär- ningar och omorganisering på arbetsplatsen eller en separation eller i form av oro, obehag, depression eller sorg. 7.5.2Vad är negativ stress? Den stress som inte leder till en upplösning av den påfrestande situationen kan bli ohälsosam för individen, stressen blir negativ 46 , , Stress och hälsa 2000; Vår Hälsa, , 2000, Negativ stress och ohälsa, Information om utbildning och arbetsmarknad 2001:2, & , 2001. Arbetstiden – ett problem? istället för positiv. Negativ stress kan sägas vara den fysiologiska och psykologiska påfrestning som individen erfar när hon ställs in- för en situation där förväntningar och krav inte stämmer överens med hennes möjligheter att påverka och lösa situationen. Om den negativa stressen är långvarig eller kontinuerlig kan den i ett lång- siktigt perspektiv vara skadlig, både fysiskt och psykiskt. Vid bestå- ende stress försämras individens möjlighet till återhämtning, med resultatet att immunförsvaret försämras, vilket i sin tur kan leda till olika sjukdomar. Trötthet, sömnsvårigheter och olust kan också öka. Hjärt-/kärlsjukdom och mag-/tarmsjukdom kan också bli en konsekvens av kontinuerlig stress. Den psykiska reaktionen kan vara depression och utmattningssyndrom som visar sig t.ex. genom trötthet, aggressivitet, djup självkritik och cynism liksom genom ljud- och ljuskänslighet. och har utvecklat en modell för att analysera stressituationer och hälsoeffekter, den s.k. krav/kont- roll-modellen. Modellen har främst använts för att analysera stress i arbetssituationer. Kortfattad innebär vilken slags stress individen upplever är beroende av hur situationens krav och individens möj- lighet att kontrollera och hantera kraven förhåller sig till varandra. Att befinna sig i en kravfylld situation utan att ha medlen att han- tera den kan vara mycket påfrestande. Även situationer där krav- nivån är för låg kan ge upphov till negativ stress.47 Risken för ohälsa blir större ju större diskrepansen är mellan kravnivån och möjligheten att hantera dem. Ytterligare en riskfaktor är avsaknad av socialt stöd och respons från omgivningen. Den stressande krav- nivån måste inte vara definierad av någon annan, utan kan lika gär- na vara individens egna krav och förväntningar på sig själv och sin prestation. I ett prestationsinriktat arbetsliv finns självklart risken att stressande situationer uppstår och att arbetstagarna inte upple- ver sig ha möjlighet att förändra sin situation – antingen genom att de inte kan skaffa resurser att lösa och genomföra sin arbetsuppgif- ter på ett tillfredställande sätt, eller genom att de inte upplever att de har möjligheten att uppmärksamma arbetskamrater och chefer om hur de upplever situationen. Bland det som konkret kan orsaka negativ stress i en arbetssitua- tion kan vara:48 47Begreppet negativ stress är hämtat från Theorell-Karaseks analysmodell, där den specifika innebörden kopplas till stressituationer i arbetslivet. I denna text används begreppet med en något breddad innebörd. 48Lista hämtad från Negativ stress och ohälsa, 2001. Arbetstiden – ett problem? –för stor arbetsbörda –otillräckligt med tid att slutföra ett arbete –att ha stort ansvar med liten befogenhet –avsaknad av stöd från chefer och arbetskamrater –avsaknad av möjlighet att framföra synpunkter på arbetsuppgif- ten, dvs. avsaknad av inflytande och kontroll över arbetsproces- sen –att inte kunna utnyttja sin kapacitet och sina kunskaper –att inte få positiv respons för sina prestationer 7.5.3Hur kan negativ stress motverkas? Negativ stress kan motverkas av att arbetstagaren får ökade resur- ser för att på olika sätt hantera sin situation. Ett ökat individuellt inflytande och möjligheten att påverka ger stora positiva effekter. För att den negativa stressen ska reduceras förutsätts emellertid in- te självklart att individen måste fullfölja och motsvara kraven i den stressande situationen: Inflytande och kontroll som stressreduce- ringsverktyg kan innebära att individen kan ta sig utrymmet att sät- ta gränser och göra val, t.ex. att avbryta en arbetsuppgift eller av- styra en viss utveckling. Andra faktorer som kan minska och före- bygga stressande situationer är tydlig information och kommunika- tion, möjlighet till reflektion, delaktighet och socialt stöd.49 7.5.4Blir vi stressade av vår arbetstid? Är stress en funktion av arbetstidens längd, eller är arbetstidens längd en funktion av vår stress? Det kan vara svårt att avgöra. I situationer där personer väljer att sitta kvar en eller på arbetet är det rimligtvis för att de uppfattar att de inte har slut- fört det arbete som de förutsatt sig. Arbetsbördan är för stor, eller så finns det en tidspress som spelar in – skriften måste vara klar i början på veckan, jag får lov att sitta helt enkelt – arbetet måste ur händerna, punkt slut. I dessa fall verkar det rimligt att säga att det inte är arbetstiden i sig som är orsaken till stressen, utan att problemet snarare ligger i arbetsorganisation och arbetets 49 Negativ stress och ohälsa, 2001. Arbetstiden – ett problem? Då kan det också tyckas rimligt att hävda en sänkning av arbetstiden antagligen inte leder till en reducering av den nega- tiva stressen, utan att det är förutsättningarna för att utföra arbetet som måste förändras. Sänks arbetstiden utan att det sker andra för- ändringar i arbetsvillkor eller arbetsbörda skulle det kunna innebära att stressupplevelsen förstärks. Arbetstagarna måste istället hinna med sina arbetsuppgifter , vilket gör att arbetsbördan och prestationskraven ökar. Den möjlighet som exempelvis det obetalda övertidsarbetet inneburit som ett sätt att göra arbetssitua- tionen hanterbar försvinner och individen fråntas resurser att agera – med resultatet att en negativ stressbelastning kan öka. 7.5.5Kan frånvaro av arbetstid göra oss stressade? Negativ stress verkar med andra ord inte vara en funktion av arbetstiden längd, det är inte alltid riktigt att säga att ju mer vi arbe- tar desto mer stressade blir vi (även om det under vissa förutsätt- ningar också kan vara sant). Det kan finnas andra aspekter på kopplingen mellan arbetstider och negativ stress som är värda att beakta. Kanske går det att argumentera att frånvaron av arbetstid kan göra oss stressade, i betydelsen att det kan det kan vara negativt för arbetstagaren att inte kunna stödja sig mot de ramar som arbetstidsregleringar kan ge för att avgränsa arbete och arbetsinsats. Många menar att stress har sin grund i arbetsvillkoren snarare än arbetstiden. Arbetstidsreglerna på arbetsplatsen måste emellertid också betraktas som en del av arbetsorganisationen och arbetets upplägg. Som sådana kan de spela en viktig roll som stressreduce- rande verktyg. Vid studeras som nämnts fram- växten och effekten av flexibla arbetsorganisationer och lönearbets- former. Det tas fasta på de olika former av flexibilitet som utmär- ker såväl verksamhet som arbetskraft. En sådan form är arbets- tagarnas minskade bundenhet till arbetsplatsen, i såväl tid som i rum. Det är möjligt att arbeta hemifrån, på de tider som passar den enskilde. Arbetsgivaren har inte samma möjlighet att kontrollera om och under vilka former arbetet utförs, och det blir arbetstaga- ren som får det övergripande ansvaret för hela arbetsprocessen så- väl som resultatet. I den flexibla verksamheten har tidsregleringarna förlorat något av sin betydelse. Den flexibla verksamheten erkänner inga sådana begränsningar. Tiden har därför inte karaktären av en formellt fastlagd gräns för verksam- Arbetstiden – ett problem? I den flexibla verksamheten är tiden snarare den generella måttstock mot vilken verksamheten kontinuerligt mäts och värderas. Tiden sätter inga absoluta ramar. Den är istället något som ständigt ska övervinnas.50 Den mest påtagliga konsekvensen av en sådan utveckling menar m.fl. vara att de fasta strukturer som tidigare strukturerat så- väl verksamhetens form, som dess innehåll. När ramarna för när arbetet ska utföras blir mer diffusa, grumlas också ramarna för arbetets innehåll. Är gränsen mellan arbetstid och icke-arbetstid otydlig kan det innebära att gränsen mellan arbete och icke-arbete, yrke och privatliv också blir suddig. m.fl. pekar på att arbets- tagarna i deras studie genomgående ägnade mer tid åt arbetet när arbetstiden inte begränsades av utifrån reglerade arbetstider. Många lade en stor del av sin fritid på arbete, och hade svårigheter med att koppla bort tankarna på arbetet. Arbetet blev mer gränslöst. Många, forskare som politiker, pekar på de många positiva effek- terna av en mer flexibel arbetsorganisation och flexibla arbetstider och en ökad självständighet ses som en framtidsväg inom många yrken och verksamheter. Genom ett ökat inflytande över arbets- processen får individen större möjligheter att påverka sin situation och reducera eventuell stress. Om flexibilitet och smidighet över- går till osäkerhet och gränslöshet kan arbetssituationen bli svårhan- terad. Individen har inflytande, men hon har också hela ansvaret. Ansvaret för att slutprodukten ska blir det förväntade, liksom för att sätta de gränser som krävs för att göra arbetsprocessen hanter- lig. Det kan vara svårt för den enskilde att utan yttre ramar i form av reglerade arbetstider själv avgöra vilka gränser och vilka krav som är rimliga att sätta för att begränsa sin arbetsinsats.51 Kon- sekvensen kan bli att individen aldrig är fri utan alltid kan upp- leva sig tvungen att prestera mer och bättre. Ett sådant förhåll- ningssätt till arbetet påverkar inte bara individen själv utan även i högsta grad hennes (hans!) omgivning och familj. Tolkat utifrån krav/kontrollmodellens principer kan arbetstidsregler fungera som ett sätt att stärka individers möjlighet att möta kraven i sin arbets- situation och undvika att arbetet invaderar hela livet. Sambanden mellan arbetstidens längd och negativ stress är alltså tämligen komplexa. En sänkning av arbetstiden minskar inte själv- 50Allvin, m.fl., 1999. 51Lindgren, , Arbete, anställningsformer och organisering: en kritisk granskning av relationen individ–organisation i det moderna arbetslivet i Individen och arbetslivet, SOU 1999:69. Arbetstiden – ett problem? klart negativ stressen i arbetslivet. Däremot kan det finnas anled- ning att tro att klara arbetstidsregler i vissa fall kan vara ett sätt för arbetstagarna att hantera en gränslös och kravfylld arbetsbelast- ning. 7.6Arbetstid, individ och samhälle Det finns ingen forskning som på ett systematiskt sätt koncentre- rar sig och jämför hälsoeffekterna av arbetstider mellan olika grup- per i samhället och i arbetskraften. Däremot finns det forskning som försökt kartlägga och analysera skillnader i arbets- och arbets- tidsvillkor mellan män och kvinnor i olika delar på arbetsmark- naden. Resultat från forskningsprogrammet ger en grund för att resonera kring strukturella relationer, som kön, klass och livs- fas, samspelar med arbetstider inom olika branscher och ger åter- spegling i arbetstagares hälsa och välbefinnande.52 Nedan belyses några risksituationer och riskgrupper där arbetstidsfrågan är sär- skilt viktig.53 Villkor i arbetslivet och villkor i privatlivet samspelar när det gäller effekter på arbetstagares hälsa. Inom har man kunnat iaktta skillnader mellan mäns och kvinnors villkor och mellan villkoren i mans- och kvinnodominerade yrken. Även utbildningsfaktorer är av betydelse. Inom s.k. högkompetenssektorer är arbetsmiljön of- tast god, ofta betydligt bättre än inom andra sektorer, och arbets- tagarna inom denna sektor har också bättre förutsättningar till god hälsa. Här finns bl.a. möjlighet för arbetstagarna att själva utforma och anpassa sina arbetstider efter andra åtaganden i privatlivet. Där- emot återfinnes mycket bristfälliga villkor inom den personalinten- siva servicesektorn, som också präglas av en låg utbildningsnivå hos de anställda. Här finns också mycket små möjligheter för arbetsta- garna att påverka sin arbetssituation eller sina arbetstider. Ökad kundstyrning och slimmade organisationer innebär en ökning av obekväma arbetstider eftersom verksamheterna ofta behöver 52Det bör noteras att de som befinner sig på arbetsmarknaden i genomsnitt är friskare än de som står utanför arbetsmarknaden helt och hållet. 53Baserat i första hand på , m.fl., Hur kan könsskillnader i arbets- och livsvillkor förstås, Arbete och hälsa, 2000:15, Hälsa och hållbart arbetsliv i , , , 2001. Arbetstiden – ett problem? bemanning dygnet runt. Det kan innebära att många arbetar då resten av familjen är ledig, eller att arbetsdagen bryts upp i två arbetspass. Konsekvensen blir att arbetstagarna får svårt att kombinera sitt yrkes- och familjeliv på ett tillfredsställande sätt. innebär också ofta att det är svårt för arbets- tagarna att förutsäga sina arbetstider, då planeringshorisonten ofta är kortsiktig och personal kallas in på kort varsel. Osäkerheten bi- drar till att många arbetstagare binds upp tidsmässigt eftersom man av ekonomiska skäl är tvungen att hålla sig tillgänglig om arbets- tillfällen skulle dyka upp. Dåliga arbetsvillkor, monotona arbets- uppgifter och obekväma och förutsägbara arbetstider samverkar till att göra det svårt för de anställda, som är både män och kvinnor, att kunna ta sig ur situationen. Det är inte bara inom sektorer med låg utbildningsnivå som arbetsvillkoren är ogynnsamma. Inom grup- pen välfärdsarbetare, dvs. en grupp högutbildade arbetstagare in- om offentliga verksamheter, har det skett en snabb försämring av arbetstagarnas välbefinnande. Det handlar i hög utsträckning om kvinnor inom yrken där det skett snabba och omfattande resurs- neddragningar, som saknar möjlighet till stöd från omgivning och arbetsorganisation och som försöker möta krav från såväl yrke som familj. Frågan om arbetstiders effekter skiljer sig mellan män och kvinnor. Könens skilda villkor påverkas av den könssegregerade arbetsmark- naden, och att förutsättningarna inom olika yrken är olika. Även i de fall där kvinnor och män återfinns i samma arbetsorganisationer påverkas de på olika sätt. Det beror på att arbetet i hemmet är könsuppdelat. När potentiellt betungande arbetstider för män i princip uteslutande innebär lönearbetstid, påverkas kvinnors arbets- och arbetstidssituation i hög grad av den totala arbetstiden, dvs. även den oavlönade arbetstiden måste räknas in. Kvinnor är inte lediga när de går hem från arbetet utan fortsätter sin arbetsdag i hemmet. Det innebär att det finns skillnader mellan mäns och kvinnors möjlighet till återhämtning och vila, och att kvinnor i högre grad upplever svårigheter att kombinera yrkes- och familje- liv. Möjligheten till socialt stöd och en buffertzon är viktiga aspek- ter för att arbetsliver inte ska tära på den enskildes hälsa. Resulta- ten i visar på att familjen har olika betydelse för Arbetstiden – ett problem? män och kvinnor. För män innebär tillgången till familj och partner bättre förutsättningar för att kunna återhämta sig, familjen blir den stötdämpare som behövs vid tunga perioder i arbetet. För kvinnor fungerar familjen snarare som ytterligare en kravfaktor, man upple- ver gränslösa krav från två håll som det sociala stödet brister. Möjligheten att vila familjens sköte står inte öppet på samma sätt för kvinnor som för män. De yrkesgrupper där skill- naderna mellan män och kvinnor är störst är inom s.k. gränslösa arbeten (yrken med stort ansvar och stor frihet). Skillnaderna är också beroende på livsfas, för de män som saknar ett socialt sam- manhang eller familj kan det gränslösa arbetet innebära en från- koppling från stabila sociala relationer, med isolering och olika riskbeteenden som följd. Sammanfattningsvis visar att vad gäller arbetsti- der, arbetsvillkor och arbetstagarnas hälsa går utvecklingen mot en allt tydligare polarisering mellan olika grupper. Vissa högutbildade grupper i arbetskraften tycks gå mot allt gynnsammare arbetsvill- kor och möjlighet att utforma sin egen arbetstid, medan villkoren för andra, främst lågutbildade grupper blir allt hårdare, med resulta- tet att ohälsan bland arbetstagarna ökar. 7.7Är arbetstiden ett problem? Syftet med detta kapitel har varit att försöka belysa sambanden mellan olika typer av ohälsa och arbetstider. Slutsatsen det går att dra är att arbetstiders utformning och längd förvisso kan vara ett problem, men att problemen inte är generella utan uppstår under vissa förutsättningar och i vissa sammanhang. Arbetstiden kan lik- nas vid en gränsmarkör som på olika sätt organiserar förhållan- den mellan olika sfärer i livet. Gränsen kan handla om hur länge och när vi arbetar, längden och förläggningen, eller vilken möjlighet vi har att påverka var gränsen ska dras, inflytandet. Beroende på livssituation, genuskontrakt, arbetsorganisation och anställnings- kontrakt samt samhällsförändringar påverkas vi olika av våra ar- betstider. 8 Arbetstiden – en lösning? 8.1Kan arbetstider göra oss friska? Om arbetstider på olika sätt kan påverka vår hälsa och välbefinnan- de negativt, kan då arbetstider då också användas som ett instru- ment för att få oss att må bättre? Arbetstidsreformer verkar kunna vara ett sätt att skapa ett hållbarare arbetsliv, och öka välbefinnan- det bland arbetstagare. Arbetstidsreformer behöver emellertid inte automatiskt innebära en arbetstidsförkortning. Att sänka arbetsti- den kan vara ett sätt att försöka förbättra arbets- och levnadsvillko- ren bland anställda. Ett annat sätt kan vara att öka arbetstagarnas inflytande över sin arbetstid och i förlängningen över sin livssitua- tion, genom olika slags arbetstidsmodeller. Inom vård- och omsorgssektorn har relativt många arbetsplatser genomfört försöksverksamhet med kortare arbetstid.54 Syftet har varit att öka hälsa och välbefinnande hos de anställda, som upplevt att deras arbets- och allmänna livssituation varit för betungande. Ambitionen har ofta också varit att minska sjukfrånvaron på arbetsplatsen, för att minska kostnaderna och för att verksamheten ska kunna bedrivas bättre. Trots att det genomförts relativt många försök med att korta arbetstiden, går det inte att säkert säga något om de medicinskt diagnostiserbara effekterna av en sådan reform. Det beror bland an- nat på att de utvärderingar som har gjorts inte håller tillräckligt hög standard för att det ska gå att vetenskapligt fastställa sambanden, 54 Se bl.a. , m.fl., Kortare arbetsdag, hälsa och välbefinnande, Stressforsknings- rapporter, nr 281; IPM, 1999, , Kortare arbetsdag; Personalekonomiska insti- tutets skriftserie, , 1994; , ; , Myt eller fakta. En belysning av 6-timmars arbetsdag med 8-timmars lön inom i kommun, i , 1996. Arbetstiden – en lösning? till exempel saknas kontrollgrupper och tillräckliga uppföljnings- tider.55 Osäkerheten beror också på att försöken inte isolerar even- tuella effekter av sänkningen p.g.a. att förkortningen kombinerats med andra typer av förändringar i arbetsorganisationen, i form av exempelvis ökad självstyrning och arbetstidsflexibilitet.56 I vissa tunga och fysiskt ansträngande arbeten har det dock visats att redu- cerad arbetstid kan minska belastningsskador hos de anställda.57 Utifrån de undersökningar som gjorts är effekterna av en arbets- tidsförkortning på arbetstagarnas fysiska hälsa svåra att fastställa. I vissa fall har det noterats en minskning av korttidssjukfrånvaron, de långsiktiga effekterna är oklara. Det är dock tydligt att refor- merna på många håll givit stora effekter på arbetstagarnas välbefin- nande och upplevelse av såväl arbetssituation som allmän livs- situation. En arbetsförkortning kan leda till kraftigt positiva sociala effekter, arbetstagarna upplevde att de orkade mycket mer, både på arbetet och i hemmet och att deras livssituation förbättrades markant.58 8.3Inflytande och flexibilitet – andra arbetstidsreformer Förutom försök med förkortad arbetstid har många arbetsplatser laborerat med andra typer av arbetstidsmodeller för att öka hälsa och välbefinnande hos de anställda. Reformerna har också haft syf- tet att förbättra förutsättningarna för att verksamhet och beman- ning ska flyta smidigt. Många modeller innebär att arbetstagarna dels får större möjlighet att styra över utformningen av sin arbets- tid, dvs. vilken tid eller dag man arbetar, och dels att arbetsdagen kan bli mer tidsmässigt flexibel genom t.ex. flexsystem. De infly- tandemodeller som är vanligast är olika schemaläggningssystem där arbetstagarnas önskemål utgör grunden och anpassas till verksam- hetens behov. Exempel på sådana modeller är den s.k. tvättstuge- modellen, time-caresystemet, olika typer av poängsystem. Andra modeller som ger ökad flexibilitet för arbetstagarna att förlägga 55Åkerstedt, 2001. 56Baldwin & Dareblom, 1996. 57Miller & , 1998. 58Åkerstedt, 2001. Arbetstiden – en lösning? arbetstid och ledighet är timbankssystem och årsarbetstider.59 Liksom vad gäller försök med sänkt normalarbetstid har det inte fastställs några medicinska effekter av ett ökat inflytande och arbetstagarstyrd flexibilitet.