sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Svensk språkteknologi – vadan och varthän? Översikt över språkvårdsorgan i och övriga ...... Svenskan och de övriga språken i utbildningssystemet ......... Denna volym innehåller bilagorna nr 2–6 till betänkandet Mål i mun. Förslag till handlings- program för svenska språket. Bilaga nr 1 (kommitténs direktiv) ingår i volym 1 av betän- kandet. Denna rapport är framtagen på uppdrag av språket. Den motiveras främst av att det i kommittédirektiven an- ges att attityder till språk i ska belysas. Rapporten bygger på två undersökningar som gjordes : en enkät- undersökning och en intervjuundersökning. Syftet var att granska attityder till svenska, engelska och andra språk i . Tanken är att de två studierna ska komplettera varandra. Enkät- undersökningen lyfter fram vad informanterna tycker, medan intervjuundersökningen fokuserar på hur man tänker och varför man har de åsikter man har. De huvudsakliga resultaten och slut- satserna behandlas i del 3 (Svenska språkattityder – några tenden- ser). Därefter följer en mer detaljerad resultatredovisning (del 4 och 5). Rapporten inleds dock först med en litteraturgenomgång av svensk forskning om språkattityder. 2.Forskning om språkattityder – en litteraturgenomgång Aktuell forskning om språkliga attityder i utgör bland annat doktorsavhandling in (1998).1 Avhandlingen behandlar olika språkideologier i och majoritetsgruppens attityder till och politik gentemot minoritetsgrupperna, och då i synnerhet samerna och tornedalingarna. De historiska förändring- arna som via assimilationspolitik har lett till dagens integrations- strävanden och betoning av kulturell mångfald bildar bakgrund till studier av debatten om modersmålsundervisning samt frågan om 1 Se litteraturförteckning för fullständiga uppgifter. huruvida krav på språkkunskaper ska ställas för blivande svenska medborgare. Som en del av sin undersökning har Wingstedt ställt samman en omfattande enkät om inställningen till olika språk- frågor. Enkäten sändes ut till 800 slumpvis utvalda svenskar. Svars- frekvensen var låg: det vill säga 331 personer. Informanterna verkar dock representera svenska folket tämligen väl. Huvudsyftet med enkäten var att undersöka språkattityder för att kartlägga olika språkideologiers struktur. Därför inkluderades såväl frågor som rör variation inom det svenska språket som frågor om attityder till främmande språk samt till minoritets- och invandrarspråk. (1999) har gjort en mindre undersökning, vars utgångs- punkt är Wingstedts avhandling. En del av hennes enkät, de frågor som rör svenska i allmänhet, lät 72 språkvetare i och besvara. I Wingstedts undersökning anser exempelvis en stor del av informanterna att svenska språket håller på att försämras och att ungdomar talar en allt sämre svenska. I det här fallet har språkvetarna en motsatt åsikt. Vad gäller synen på lånord har språkvetarna likaså en något mer positiv inställning än allmänheten. En annan aktuell doktorsavhandling är tycker och talar (1998). Syftet med undersökningen är att beskriva två aspekter av tvåspråkighet bland sverigefinnar. Studien består av två delar. Den första delen rör språkattityder, eftersom dessa har stor betydelse för andraspråksinlärningen, den tvåspråk- iga identiteten och det första språkets överlevnad. studerar de attityder till olika varieteter av talad svenska och finska som finns bland sverigefinnar och en finsk respektive en svensk kontrollgrupp. För att mäta attityder används en indirekt metod (en anpassad version av det så kallade matched guise-testet). Test- personerna får höra bandinspelningar med talare av olika språk- varieteter för att sedan bedöma talarnas karaktärsdrag. Den andra delen är rent lingvistisk och försöker karaktärisera sverigefinnarnas och kontrollgruppernas kommunikativa kompetens genom att testa deras känslighet för stilistiska synonymer, till exempel mamma-morsa. Resultaten visar att sverigefinnarna har integr- erats i olika hög utsträckning. De vuxna männen står för den lägsta graden av integration, medan ungdomarna står för den högsta både vad gäller attityder och stilistisk känslighet, som de bevarat sin finska stilkänslighet och bejakar sin finska bakgrund. drar slutsatsen att en positiv dubbelidentitet är ett naturligt alternativ för sverigefinska ungdomar av – i motsats till den generation som kom till då assimilationspolitiken var rådande och attityderna till finska och överhuvudtaget var mer negativ. (1999) har gjort en mindre undersökning om språkattityder till svenska, engelska, finska och persiska hos personer som själva har något av dessa språk som modersmål och är bosatta i . Studien baseras på ett större forskningsprojekt i , och och en enkät från detta projekt användes i undersökningen. 160 enkäter delades ut och 117 ifylldes. Enkäterna är inte fördelade i enlighet med ett statistiskt genom- snitt. Resultaten visar att persiska har en lägre status än de andra språken medan engelska är ett prestigefyllt språk som de flesta vill öka sina kunskaper i, vilket betyder att invandrargrupperna hellre vill förbättra sina färdigheter i engelska än i svenska. Ingen ser engelska som ett hot mot det svenska språket. Studien visar även att invandrare verkar ha en mer liberal attityd mot andra språk än de svenskspråkiga informanterna. Slutsatsen blir att språkattityder är föränderliga och beror på yttre omständigheter. Många vill se fler lärare med invandrarbakgrund i skolan, men dessa har ändå ofta svårt att få jobb eftersom de inte anses kunna svenska tillräckligt bra. Inom ett forskningsprojekt vid har man försökt klarlägga kriterier som kan vara aktuella när lärare med utländsk bakgrund ska anställas. Man har intervjuat skolledare och lärarutbildare, samt låtit dessa bedöma fem utlandsfödda lärares pedagogiska egenskaper och språkfärdig- het utifrån ett inspelat videoband med korta sekvenser av de fem lärarna i olika undervisningssituationer. Man gjorde dessutom en fonetisk kartläggning av antalet uttalsfel hos informanterna. Det visade sig att bedömningen av lärarlämplighet och brytningsgrad visade en stor samstämmighet, det vill säga att man verkar dra slut- satser om yrkeskompetens utifrån uttalet, vilket naturligtvis är olyckligt. Man bör också skilja på brytning och språkkompetens i övrigt. Barn har till exempel ofta ett perfekt svenskt uttal trots språkliga brister på andra områden. Vuxna däremot kan ha en god språkkompetens, men stora svårigheter med att arbeta bort sin brytning (, Bredänge & Dorriots 1998; 1998). Engelska och svenska i högre utbildning och (1997) har under- sökt det engelska språkets framträdande ställning inom veten- skapen. Syftet var att kartlägga det muntliga och skriftliga språk- bruket vid universitets samtliga fakulteter genom inter- vjuer och enkätutskick. Studien visade att svenska språket nästan inte alls används som vetenskapligt språk inom en stor del av uni- versitetet, inte heller används några andra främmande språk utöver engelska. Det finns dock stora skillnader mellan fakulteterna, samt mellan grundutbildning och forskarutbildning/forskning. Engelska används i betydligt lägre grad inom grundutbildning än inom forskarutbildning och forskning. Den teknisk-naturvetenskapliga fakulteten utmärker sig genom sin höga andel engelska. Vad gäller skriftlig produktion inom forskarutbildningen är exempelvis nästan alla avhandlingar vid den teknisk-naturvetenskapliga, den farmac- eutiska och den medicinska fakulteten på engelska. Vad beträffar attityderna till den aktuella språkanvändningen finns det en tendens till att flera fakulteter vill öka användandet av engelska. Presentationen av studien avslutas med en diskussion kring kon- sekvenserna av engelskans dominans samt förslag till språkplanering för att förhindra en kvalitetsförsämring av undervisning och forskning. En stor del av den forskning om språkattityder som har bedrivits i och på andra håll har rört dialektala variationer. Ett exempel på en studie om starkt avvikande dialekter är en enkätundersökning bland gymnasieelever på . Undersökningen visar att dialekten har en hög öppen prestige på . En tredjedel av gymnasieeleverna uppgav att de alltid talar dialekt, flickorna oftare än pojkarna (Hammermo, Strömqvist & 1981). Det har även gjorts undersökningar av svenskars åsikter i allmänhet till standarsvenska och dialekt, bland annat har man studerat attityder till olika regionala varieteter. Syftet med aktuella studie (2000) var att undersöka vilka attityder vuxna svenskar i olika delar av landet har till mer utjämnade dialekter respektive standardspråk. Därför gjordes en attitydundersökning bland informanter i , , Linkö- ping, och . Ett antal direkta metoder användes: ett enkätformulär, ett lyssnartest, två attitydtest och kartritning. Studien grundar sig på ett mindre antal informanter än vad som var planerat. Resultaten visar bland annat att dialekter i de norra och västra delarna av landet är mer prestigefyllda, vilket bekräftar tidig- are forskning. I bok (1985:141–146) nämns två faktorer som anses bidra till att vissa dialekter åtnjuter högre prestige än andra: dels spridda stereotypa åsikter och fördomar om talarna av dialekten och dels förhärskande maktrelationer i samhäl- let. Bakom språkattityder finns det ofta sociala värderingar och attityder till olika människor, snarare än till deras språk. Dagens språkliga mångfald och ökande språkkompetens gör forsk- ning kring språkattityder än mer intressant och det finns stora områden kvar att utforska. I denna litteraturgenomgång har svensk forskning om språkattityder presenterats. Som framgår har en del redan gjorts på området, ibland dock utifrån ett ganska litet under- lag. Sammanfattningsvis tyder dessa undersökningar på att svenskar verkar ha en positiv inställning till engelska, men att man ändå anser att svenskan bör bevaras. Det verkar dessutom möjligt att kombinera en positiv hållning till flera språk. Slutligen finns det indicier på att brytning kan uppfattas som något negativt. 3.Språkattityder i – några tendenser Som en del i attitydundersökningen sammanställdes en enkät om 12 frågor som ställde till 1 000 personer i telefonintervjuer . Enkäten återfinns som ett appendix till denna bilaga. Attitydundersökningens andra del består av längre intervjuer vardera. Tio personer, fem kvinnor och fem män, har intervjuats. Intervjuerna har haft sin utgångspunkt i enkätfrågorna, men även spunnit vidare på dessa. Syftet har varit att skapa en större förståelse för hur informanterna tänker kring frågorna. Flervalsfrågor styr och begränsar inform- anten. De svarande tolkar frågorna olika, vilket ger ett ytligare resultat. Fördelen med en kvantitativ studie är dock att man kan göra generaliseringar utifrån ett större material. Intervjuer ger å andra sidan djupare förståelse för människors sätt att tänka och reagera, eftersom de tillåter öppna svar. I de intervjuer som gjorts har personerna, förutom egna svar och resonemang, dessutom uppmanats att svara enligt enkätundersökningens fasta svarsaltern- ativ, för att det om möjligt ska ge en större förståelse för enkät- resultaten. I det följande kommer de huvudsakliga resultaten från de två studierna att knytas ihop och diskuteras. För en utförligare och mer detaljerad redovisning hänvisas till del 3 och 4. Engelska och andra främmande språk Enkätresultaten visar att stödet för engelskan som obligatoriskt skolspråk i princip är fullständigt, medan de övriga språken vardera förordas av mindre än hälften av informanterna. Intervjuerna tyder på att orsakerna till att man väljer endast engelska som alternativ är minst två: dels anser man att det inte finns behov av fler främ- mande språk, och dels vill man inte lyfta fram något av de andra språken som obligatoriskt, utan tycker att eleverna här kan välja mellan språken. När det kommer till egen önskad språkbehärsk- ning blir man mer benägen att ta med fler språk. Inget språk utöver engelskan lyckas dock locka så mycket mer än hälften av informanterna i enkätstudien. Tyskan har tidigare haft en tämligen stark ställning i , men så är inte längre fallet, vilket märks genom att de yngre informanterna inte lyfter fram tyskan på samma sätt som de äldre. En del av intervjupersonerna påpekar att det tyska språket är lika användbart, även om några betonar nyttan av kunskaper i det tyska språket eller menar att tyskan är ett förhållandevis lätt språk att lära sig. Det finns många fördelar med att lära sig andra främmande språk utöver engelska, inte minst ger det en mer direkt tillgång till stora språk- och kulturområden utanför den anglosaxiska världen. En intervjuperson framhåller exempelvis att vi bör lära oss franska och tyska, eftersom vi är en del av . Han betonar också att spanskan håller på att bli ett allt större och viktigare språk. Men för att lära sig ett främmande språk behöver man naturligtvis motiv- ation, till exempel genom mer intensiva kontakter med berörda språkområden. Finns inte behovet och nyttan så finns inte heller motivationen. Att lära sig ett främmande språk är tidskrävande och språkkunskaperna kräver dessutom underhållning för att studierna inte ska ha varit förgäves. Det är då lätt att vara praktisk och inrikta sig på det världsspråk man vet att man alltid kommer att behöva goda kunskaper i. Angående undervisningsspråk i skolan är drygt hälften av informanterna i enkätstudien negativt inställda till att det borde finnas fler skolor där undervisningen främst sker på engelska. Relativt många är ändå positiva, och mest positiv är man i åldrarna 15–, där mycket få helt tar avstånd från yttrandet. Hos de flesta intervjupersoner som delvis instämmer finns det en viss tvek- samhet inför påståendet, som man uppfattar som lite för extremt. Man ser gärna en utökad undervisning på engelska, men inte en undervisning främst på engelska. Bland dem som delvis tar avstånd framför en person samma åsikt. Dessutom betonar man vikten av goda svenskkunskaper. De två informanter som inte själva har svenska som modersmål är bland de mest tveksamma och de fram- häver det svenska språkets vikt för samhället, kulturen och identiteten. Många av de fördelar och nackdelar som förts fram i debatten nämns av informanterna. Särskilt betonas att man kanske blir sämre på svenska. Den informant som själv gått i en skola med engelska som undervisningsspråk är dock den enda som nämner att lärarna själva inte alltid är så bra på språket. Hon menar att hon trots allt inte lärde sig så mycket engelska under sin skoltid, utan att hon lärde sig mycket mer under sitt år i . Dessutom klagar hon på sitt dåliga svenska ordförråd och det är kanske symptomatiskt att hon tycker att svenskan är ett ordfattigt språk. Hennes engelskkunskaper verkar faktiskt till en del ha erövrats på bekostnad av en mer utvecklad svenska. En annan av informanterna framhåller hur viktigt det är att man kan det mer intellektuellt krävande formella språket, och just detta språk torde utvecklas särskilt . Påståendet om att man använder alltför mycket engelska i håller inte så många med om. Knappt två tredjedelar av informanterna är negativa, men en dryg tredjedel har ändå en positiv inställning till yttrandet. Ju yngre man är desto mindre håller man med om att vi skulle använda för mycket engelska. I den yngsta åldersgruppen är man mycket negativt inställd till påståend- et. Bland intervjupersonerna är det inte heller särskilt många som håller med om uttalandet. När man refererar till användning av engelska i samhället pekar man ibland på den angloamerikanska kulturens dominans, men främst är det användningen av engelska ord och begrepp man tänker på. Endera tycker man att dessa används för mycket och hotar det svenska språket, eller så anser man att det är naturligt att använda sig av engelska begrepp inom vissa områden. Även de som arbetar på engelskdominerade arbets- platser reflekterar främst över de engelska ord som blivit vardags- uttryck på arbetsplatsen. Man ser det dock som naturligt och nödvändigt att engelskan används, eftersom man anser att man inom dessa delar av näringslivet, samt inom forskningen, snarare är del av en internationell arena, än av en svensk domän. Att då lyfta fram svenskan blir något av ett onödigt dubbelarbete. Det är emel- lertid inte så troligt att de som inte är i kontakt med forskning och den internationaliserade delen av näringslivet alltid är så medvetna om i vilken utsträckning engelskan används. En informant uttrycker till exempel skepsis mot att företag med engelska som koncernspråk ändå är särskilt engelskdominerade. Det är ett faktum att goda kunskaper i engelska behövs och blir detta troligen allt viktigare. Intervjuresultaten visar att det i engelskbetonade miljöer dessutom oftast förutsätts att alla kan bra engelska, även om så inte är fallet. Detta leder ibland till kommunikationsstörningar, exempelvis i form av texter som för- fattats på ett språk som inte håller kvaliteten. De som inte kan bra engelska är i viss mån handikappade, och även om man kan språket bra kan det upplevas som opersonligt och mer otydligt när viktig information ges endast på engelska till i huvudsak svenskspråkiga mottagare. På förutsätts man också förstå de komplic- erade texter som ska läsas på engelska. Detta kan vara ett särskilt problem för dem som inte har svenska som modersmål och som då måste hantera tre olika språk under sina studier. En informant menar dessutom att en del ungdomar är rädda för att tala engelska, och kanske är det så att många människor känner ett krav på sig att kunna det statusfyllda språket bättre än de anser sig göra, eftersom alla svenskar är så duktiga på engelska. Ett par informanter påpekar att det är svårt att nyansera sig och uttrycka sina känslor på ett annat språk. Att det är det svenska språket som är vårt främsta kommunikationsmedel, vårt bästa uttrycksmedel för tankar och känslor, samt en viktig del av vår identitet, verkar det överlag inte råda så stora tvivel om. De flesta informanter i båda studierna är positiva till påståendena om att svenska är ett viktigt skolämne samt att svenska språket är en identitetsskapande faktor i samhället. En informant menar dock att ungdomar har en lite halvslapp inställning till svenska, något som inte bekräftas i enkätstudien, även om det finns en tendens till att yngre personer är något mindre positivt inställda. Här är antagligen också åldersindelningen för grov för att ge rätt utslag (15–). I materialet finns dessutom en tendens till att de som inte har enbart svenska som modersmål i högre grad betonar den identitets- skapande faktorn. Detsamma gör även de två informanter i intervjuundersökningen som har annat modersmål än svenska. Båda betonar svenska språkets viktiga roll och ser det som positivt i fall man vidtog åtgärder för att stärka svenskan i . En av dessa framhäver att detta är något man gör för att öppna sig mot andra och inte för att stänga in sig. Båda framhäver hur väsentligt det är att man kan sitt modersmål bra innan man lär sig andra språk, och den ena av dessa informanter ser gärna att man höjer svenskämnets status i skolorna. Den andre menar dessutom att många svenskar favoriserar engelskan och är alldeles för förtjusta i att tala språket. Angående svenskans och engelskans framtid i tror flera informanter att engelskan, i mindre eller större utsträckning, kommer att ta över alltmer, och ett par ser det som något positivt och menar att vi gärna kunde bli helt tvåspråkiga respektive enspråkigt engelsktalande. Andra ser det dock mer som en negativ utveckling. En informant menar att utvecklingens inriktning beror på vad det svenska folket bestämmer sig för. Svenskan och minoritets- och invandrarspråken har aldrig varit ett språkligt homogent land, och den språk- liga mångfalden är både större och synligare, bland annat genom den nya minoritetsspråkslagstiftningen. Enkätstudiens informanter är mer positiva till de officiella minoritetsspråkens be- varande än till invandrarspråkens. Detta blir särskilt tydligt om man ser till hur många som helt instämmer i uttalandet: närmare två tredjedelar för minoritetsspråkens del respektive en tredjedel för invandrarspråkens. Samma tendens finns hos intervjupersonerna. Man betonar oftast språkets betydelse för identiteten, men några påpekar också att frågan egentligen bara är viktig för de berörda grupperna. Dessutom poängteras att det är mycket viktigt att in- vandrarna även lär sig svenska. De som är mer tveksamma till in- vandrarspråkens bevarande anser att de inte har samma tillhörighet i , eller uttrycker en rädsla för att svenskans kvalitet eller ställning ska hotas om det blir för många språk att ta hänsyn till. Till påståendet om att det vore bäst om alla i hade svenska som modersmål har drygt hälften av enkätstudiens in- formanter en negativ inställning. Personer är mer negativa än övriga. Intervjupersonerna är överlag något mer nega- tivt inställda. Alla tio har tolkat frågan som knuten till minoritets- och invandrarspråken, vilket är naturligt med tanke på påståendets placering i enkäten, men det är också möjligt att en delförklaring till att yngre personer i enkätstudien är mer negativa står att söka i en allmänt sett mer positiv inställning till flerspråkighet och användning av engelska. Informanterna motiverar sitt avstånds- tagande med kommentarer som att ett helsvenskt samhälle är en omöjlighet och att det vore tråkigt och likriktat. De som har en viss förståelse för påståendet menar att det trots allt vore enklast och mest praktiskt. Den person som instämmer helt har en ganska enspråkig syn på hur ett samhälle bäst organiseras. I enkätstudien har de som inte har enbart svenska som modersmål en betydligt mer negativ hållning. De två intervjupersoner som har annat modersmål betonar nyttan med att vara flerspråkig och mångkult- urell. Påståendet om att det ställs för stora krav på invandrares kun- skaper i svenska när de söker jobb är man tveksam till. Knappt hälften av enkätstudiens informanter är negativt inställda. Dess- utom har ovanligt många angett att de inte vet hur de ska förhålla sig till yttrandet, något som går igen i intervjupersonernas svar. Man har här varit ytterst ovillig att ange ett svarsalternativ och hän- visar till att kraven beror på vilket jobb det gäller. Dessutom fram- förs åsikten att det ställs höga krav på svensktalande också. I enkätstudien är den yngsta åldersgruppen något mer positiv till yttrandet, medan personer som inte har enbart svenska som modersmål är särskilt positivt inställda. De två intervjupersoner som har annat modersmål menar att invandrare ibland diskrim- ineras på arbetsmarknaden. Den som är yngst av intervju- personerna är den enda av de övriga som framför samma åsikt. Hon menar att det nog kan vara så att man förknippar bristfällig svenska med bristfälliga yrkeskunskaper. Uttalandet om att man måste acceptera att invandrare talar svenska med utländsk brytning har däremot de flesta informanter i båda studierna en positiv hållning till, även om viss kritik mot så kallad Rinkebysvenska kommer upp hos en informant. Motivering- arna är i flera fall att det är omöjligt att få bort en brytning, att det kan vara charmigt bara det är förståeligt och att det kan liknas vid dialekter. Attityder till brytning, liksom till en svenska med andra avvikelser från , spelar stor roll för invandrares möjligheter att leva i utan diskriminering, och forskning om brytning (se litteraturgenomgången) visar ändå på att större tolerans och eftertänksamhet kan behövas. Som en del i attitydundersökningen sammanställdes en enkät om 12 frågor som ställde till 1 000 personer (416 män och 584 kvinnor) i telefonintervjuer – . Enkäten återfinns som appendix. Nedan redovisas resultaten. Den första frågan i enkätundersökningen rörde vilket modersmål informanterna anser sig ha. uppger sig ha Svenska som modersmål. De övriga fördelar sig på följande sätt: Något av officiella minoritetsspråk dvs. finska, tornedalsfinska, eller jiddisch (eller Något annat språk (eller 58 personer)