sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — För att undersöka dessa gruppers villkor bakåt används Louise-materialet för . De mest aktuella uppgifterna i rör 1999. Personernas olika inkomstslag används för att bedöma om de varit arbetslösa, sjuk- skrivna eller förtidspensionärer . (Se presen- tationen av för en närmare förteckning av vilka variabler som går att använda). Ansvariga för forskningsuppdraget: (SCB), (RFV), (huvudansvarig) (). I ana- lysarbetet deltar dessutom (). Delstudie 1.2 Arbetsmiljöbelastning som orsak till ohälsa och arbetslöshet (pseudoprospektiv studie) I detta delprojekt granskas hur goda respektive dåliga arbetsvillkor påverkar rekryteringen till sjukskrivning och arbetslöshet. oVilken roll spelar olika aspekter på arbetsförhållanden och indi- vidförhållanden för risken att bli sjukskriven, arbetslös eller förtidspensionär? oHur skiljer sig riskerna att bli korttidssjuk, långtidssjuk och förtidspensionär med avseende på olika arbetsmiljöfaktorer? oSer de arbetsmiljörisker som skapar ohälsa olika ut för män och kvinnor, för unga och gamla och för personer i olika sektorer? oVilka är de företag/myndigheter som producerar flest fall av arbetsrelaterad ohälsa? Material och tillvägagångssätt: Utgångspunkten är de individer som ingick i Arbetsmiljöunder- sökningen 1995. Dessa följs framåt under de fyra åren 1996-1999 i data från RFV och visas vilka individer som tillhör kategorierna långtidssjuka, förtidspensionerade, långtids- arbetslösa eller långtidsfriska enligt definitionerna i delstudie 1.1. Eventuellt kan data från den s.k. Besvärsundersökningen 1996 också läggas till för att få detaljerade uppgifter om olika typer av arbetsorsakade besvär. Ansvariga för forskningsuppdraget: (SCB, huvudansvarig), () och (SCB). Det finns flera studier som pekar på att många anställda oroar sig för att de av hälsoskäl inte klarar av att arbeta fram till ordinarie pensionsålder? Hur är viljan att fortsätta som lönearbetare på heltid fram till ? Detta projekt syftar till att ta fram kunskaper om dagens arbetsvärderingar och syn på att arbeta fram till , och vilka modifieringar och anpassningar av arbetsplatser och organisation och annat, som behövs för att människor skall kunna/vilja fortsätta fram till 65. Tre delstudier med olika fokus planeras. Delstudie 2.1 Anställdas arbetssituation, hälsa och attityder till pensionering Frågorna rör under vilka villkor olika grupper av anställda kan och vill arbeta. Har personer med slitiga jobb och/eller hälsoproblem starkare vilja att lämna arbetet? Varför lämnar stora grupper av anställda arbetsmarknaden trots att de varken har besvärliga arbetsmiljöer eller hälsoproblem? Finns i olika grupper olika för- väntningar och attityder till arbete som påverkar deras arbetsmark- nadsbeteende och hälsobeteende? Material: genomfört en enkätstudie till 6 800 indi- vider i åldrarna . Materialet består av såväl förvärvsaktiva som personer som lämnat arbetsmarknaden. Materialet lämpar sig för att svara på delar av dessa frågeställningar. Extra forsknings- insatser behövs för att forcera arbetet och genomföra specialbe- arbetningar. Arbetsgivares och personalchefers inställning till äldre arbetskraft Har arbetsgivare och personer som ansvarar för personalfrågor och personalrekrytering en negativ inställning till äldre arbetskraft? Hur skiljer sig olika sektorer? Överensstämmer arbetsgivares och personalchefers inställning till äldre med de attityder befolkningen i övrigt har? Delstudie 2.3 Långtidssjukskrivnas villkor och Huvudsyftet handlar om att få svar på frågor om hur de långtids- sjuka själva ser på sin situation. Inledningsvis genomför Arbets- livsinstitutets forskare ett mindre antal öppna och omfattande intervjuer som stöd för det fortsatta arbetet. Därefter genomförs intervju med 200 personer som just nu är långtidssjukskrivna (). Dessa tillfrågas om vilka åtgärder de varit föremål för, hur de bedömer sin situation och under vilka villkor de tror sig kunna förvärvsarbeta framöver. Ett ytterligare tema är hur de påverkats av sjuk-skrivningen. Intervjun sker efter ett halvstrukturerat frågeformulär. Urvalet stratifieras ålder för att garantera att ett rimligt antal yngre kommer med. Datainsamlingen genomförs av SCB:s intervjuare och sprids över landet. Material: Forskarintervjuer med 10-20 personer för kvalitativ studie. Halvstrukturerade SCB-intervjuer med 200 personer med ett omfattande uppsökningsarbete för att minimera svarsbortfallet. Ansvariga för 2.1, 2.2 och 2.3: (), (RFV), (). I arbetet deltar dess- utom (RFV), (RFV), (Projektledare, ), () och (). Detta projekt handlar om den goda arbetsplatsen och syftar till att identifiera vilka förhållanden som leder till att människor är lång- tidsfriska. De välbehållna, helt friska, långtidsfriska eller kärnfriska är de som varken varit sjukfrånvarande eller sjuk- närvarande fast man med tanke på hälsotillståndet borde varit hemma. Detta förutsätter dessutom att man har ett regelbundet arbetsförhållande. Sjukskrivningsdata är i många sammanhang relativt väldokumen- terade och används ofta som ett utfall för att belysa ohälsa. Det finns däremot få studier som belyser sjuknärvaron. Sjuknärvaro är per definition ett ohälsotillstånd och kan ses som en alternativ strategi till sjuk-frånvaro. Ännu mycket färre studier finns som belyser de helt friska. framför att det finns goda skäl att både vetenskapligt och i praktiken utveckla frisk- och skydds- perspektivet i allt folkhälsoarbetet. Skyddsperspektivet är ett själv- klart och nödvändigt synsätt för att kunna analysera och förstå varför flertalet människor, trots att de utsätts för många hälsorisker och påfrestningar, förblir friska. Den medicinska vetenskapen har i mycket begränsad utsträckning ägnat uppmärksamhet åt detta. Intresset har i stället fokuserats kring varför vissa blir sjuka vid en viss exponering (1). I folkhälsorapporterna har använts ett hälsoindex som utvecklats av . Det bygger på infor- mation från dödsfallsregistret, folk- och bostadsräkningarna samt självrapporterat hälsotillstånd från Undersökningar av levnadsför- hållanden (). Fyra hälsonivåer (full hälsa, lätt ohälsa, måttligt svår ohälsa, och svår ohälsa) har definierats med hjälp av ett antal ULF-variabler som innefattar självrapporterad hälsa samt förekomst av långvarig sjukdom/handikapp samt rörelse- hinder. Full hälsa innebär således att man anser hälsotillståndet som gott och att man inte har någon långvarig sjukdom eller svårare rörelsehinder (psykisk ohälsa har bara delvis vägts in). har antalet levnadsår stadigt ökat men förväntat antal levnadsår med full hälsa i åldersintervallet har inte ökat alls. Framför allt har antalet år med lätt ohälsa ökat Man kan skönja en nedgång av antalet år med full hälsa för både män och kvinnor. Nedgången är tydligare för kvinnor. Minskningen av antalet friska år har främst skett i åldrarna och är större bland kvinnor än bland män (2). Vid en studie av anställda i visade analyserna att sannolikheten var mer än fördubblad att tillhöra gruppen helt friska om man mycket ofta var nöjd med hur man kunde utföra sina arbetsuppgifter. Sannolikheten att vara frisk var också påtagligt förhöjd för den som tyckte att han/hon gjorde ett bra jobb, sällan var indragen i konflikter, fick uppskattning från arbetskamrater och råd och hjälp från närmsta chef (3). Omvänt betraktat visade den studie Sektionen för personskade- prevention gjorde för sjukförsäkringsutredningen, SOU 2000:121, att starkaste associationen till att bli sjukskriven >4 veckor fanns för de män och kvinnor som hade hög fysisk belastning och sam- tidigt inte var nöjda med hur de kunde utföra sina arbetsuppgifter. De som enbart angav en av dessa exponeringar hade också förhöjda risker och riskerna kvarstod då resultaten kontrollerades för andra faktorer som kan ha betydelse för att bli långtidssjukskriven. Dåligt arbetsklimat i arbetsgruppen var en annan exponering som gav en måttligt men signifikant ökad risk för män och kvinnor att bli långtidssjukskrivna. Höga krav från arbetet och låg kontroll gav också en risk för långtidssjukskrivning hos kvinnor (4). Resultat från en longitudinell studie () i visade att en stark känsla av sammanhang predicerade god hälsa både hos kvinnor och män. Författarna menar dock att även om känslan av sammanhang kan tolkas som en autonom intern resurs skall den dock betraktas som komplement till, och inte ersättning för, information om andra redan kända orsaker till hälsa/ohälsa (5). Ett annat friskhetsbegrepp, ett index med direkt inriktning på arbetsförmågan (Work Ability Index) utvecklades i . Indexet definierar nuvarande och framtida arbetsförmåga. Vid en 11-årsuppföljning av de baslinjeundersökta 6500 yrkesverksamma personerna studerades arbets- och livsstils- variabler som var associerade med förbättrat WAI-värde. Analyser visade att minskat repetitivt arbete, att i högre grad vara nöjd med chefen samt ökad fysisk aktivitet var signifikanta prediktorer på förbättrad arbetsförmåga i åldern , både bland kvinnor och män oberoende av arbetskrav (6). De data som insamlades till Under- sökning om hälsa, livskvalitet, arbetsförhållanden och sjukfrån- varo kan användas sätt under förutsättning att man kan följa hälsoutvecklingen i RFV:s sjukskrivningsregister täckande efter enkätinsamlingens avslutande . De som enligt enkäten varit helt friska (1630 pers., av de svarande) samt inte har någon sjukregistrering i RFV´s register under senaste 12 månaderna jämförs beträffande arbetsför- hållandena med resten av kohorten. I bör det finnas uppföljningsdata från ca 1900 personer som gjort baslinjeundersökningen. Vid denna befanns vara välbehållna. Med ett svarsbortfall på bör hälsoutvecklingen för ca 220 välbehållna föreligga under det 1½ år som gått mellan baslinjemätning och uppföljningen. Ett glapp på ½ år finns dock då frågorna i uppföljningen angående sjuknärvaro/sjukfrånvaro endast avser bakåt. -Vilka var välbehållna initialt? Vilka fortsatte att vara det? -Finns det sjuka som blivit välbehållna? Kan faktorer och förändringar i arbetsmiljön identifieras? material 1: förberedelser och () mot sjukförsäkringsregistret. -material 2: datainsamling1½ -årsuppföljning i HAKuL- projektet samt filrättning 7/8 datafilerna från material 1 & 2 färdiga och körningar kan påbörjas 15/10 preliminär rapport till diskussion i expertgruppen 15/11 rapport överlämnas till Sektionen för personskadeprevention vid : Per (huvudansvarig) Bilaga 6 Information om sjukfrånvaro i årsredovisningen Information om sjukfrånvaro i årsredovisningen Uppgift om sjukfrånvaron i årsredovisningen är av intresse för de som är anställda i företaget eller överväger att bli det. Det är också av intresse för det allmänna. Uppgiften kan också vara av intresse för ägarnas bedömning av effektiviteten i ledningens förvaltning av företaget. Genom upplysning om sjukfrånvaron lyfts denna fråga fram som en viktig fråga både i den allmänna debatten och därigenom också för ledningen av företaget. Eftersom uppgiften skall lämnas i årsredovisningen omfattas bara de företag som enligt årsredo- visningslagen är skyldiga att upprätta årsredovisning, d v s företag med mer än 10 anställda eller en balansomslutning större än . Av praktiska skäl bör uppgift om sjukfrånvaron inte intas i koncernredovisningen. En sammanställning av sjukfrånvaron i internationella koncerner av mindre intresse eftersom utgångs- punkten för upplysningskravet är utvecklingen av sjukfrånvaron i . Att införa ett upplysningskrav för den svenska delen av koncernen torde vara praktiskt olämpligt. Vidare pågår ett euro- peiskt harmoniseringsarbete avseende noterade bolags koncern- redovisning. Det är tveksamt om det är vare sig klokt eller möjligt att införa särregler för koncernredovisningen i svenska noterade koncerner. Upplysningskravet bör därför bara avse koncern- bolagens årsredovisningar, inte koncernredovisningen. Jag har fått i uppdrag av utredningen för ökad hälsa i arbetslivet HpH att utreda möjligheterna att ålägga företag att i sin årsredovisning ange sjukfrånvaron. Syftet är att därigenom dels ge företagets intressenter information om sjukfrånvaron, dels allmänt stimulera en utveckling mot mer hälsosamma arbetsplatser. Alla aktiebolag och ekonomiska föreningar utom de minsta måste enligt årsredovisningslagen (1995:1554, ÅRL) offentliggöra en årsredovisning. Den skall enligt ÅRL 2 kap. 1 § innehålla balans- räkning, resultaträkning, noter till dessa samt förvaltnings- berättelse. Stora bolag skall också inkludera en finansieringsanalys (kassaflödesräkning). Årsredovisningen skall granskas av reviso- rerna som skall utfärda en revisionsberättelse över sin granskning. De små företag som är exkluderade är s k 10/24-bolag, d v s företag som har färre än 10 anställda och en balansomslutning (summa tillgångar) som understiger . Moderbolag i koncerner skall också – med vissa undantag – inkludera en koncernredovisning som skall visa koncernens samlade resultat och ställning. Koncernredovisningen består av samma delar som årsredovisningen i moderbolaget, d v s balansräkning, resultaträkning, noter och förvaltningsberättelse samt i större koncerner en finansieringsanalys. Förvaltnings- berättelsen görs normalt gemensam för moderbolaget och koncernen. Koncernredovisningen skall granskas av moderbolagets revisorer. Årsredovisningslagens bestämmelser om personalredovisning Enligt ÅRL 5 kap. 18 § skall årsredovisningen innehålla uppgift om medelantalet under räkenskapsåret anställda personer med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män. anställda i flera länder skall uppgifterna lämnas för varje land för sig. Vidare skall det enligt 19 § finnas uppgift om hur stor del av årets redovisade personalkostnader som avser 1) löner och andra ersättningar och 2) sociala kostnader med särskild uppgift om pensionskostnader. Därvid skall särskilt anges de löner och andra ersättningar liksom pensionskostnader som avser styrelseledamöter och verkställande direktör. Uppgifter enligt 18 § och 19 § för koncernen skall lämnas i koncernredovisningen (7 kap. 14 §). Uppgifterna om antal anställda och löner lämnas som tilläggsupplysning i not eller noter till resultat- och balans- räkningarna. Något krav på att ange sjukfrånvaron finns alltså inte. Om företagen skulle åläggas att lämna uppgift om sjukfrånvaro ligger det närmast till hands att lämna denna information i samma not. ÅRL gäller också för börsbolag. Börsbolag noterade på Stockholmsbörsen måste enligt det noteringsavtal de tecknat med börsen dessutom följa rekommendationer. Dessa innebär mer långtgående krav i en rad avseenden. Rådets rekommendationer är baserade på International Accounting Standards (IAS), numera rena översättningar i den omfattning detta är möjligt med hänsyn till svensk lagstiftning. Inom EU har fattats principbeslut om att alla börsnoterade bolag inom EU skall tillämpa IAS . IAS har ungefär samma krav på redovisning av personal som ÅRL, d.v.s. antal och löner. Dock krävs ingen uppdelning på män och kvinnor, en bestämmelse som är mycket ovanlig utomlands. Inte heller krävs särredovisning av sociala kostnader och pensionskostnader. har dock ännu inte implementerat de IAS-rekommendationer som innehåller dessa bestämmelser i . Om det skulle införas ett krav i ÅRL om redovisning av sjukfrånvaron kommer detta också att gälla börsbolagen. De t är svårt att bedöma om den svenska kan föreskriva mer långtgående upplysningskrav för svenska börs- koncerner än vad som gäller enligt IAS, t ex avseende sjuk- frånvaron i koncernen. EU:s avsikt är ju att harmonisera innehållet i de europeiska börsbolags aktiemarknadsinformation. Bilaga 1:3 SOU 2002:5 Varför uppgift om sjukfrånvaro i årsredovisningen? De viktigaste intressenterna för årsredovisningen är ägarna/medlemmarna, långivare och fordringsägare, Ägarna borde ha ett visst intresse för information om sjukfrånvaron. Uppgiften är en aspekt på hur företagsledningen förvaltar företagets resurser. En hög sjukfrånvaro är en indikation på att verksamheten drivs på ett ineffektivt sätt och tvärtom. Den sjuklön som bolagets svarar för är ju en direkt kostnad för bolaget. Dessutom tillkommer kostnader för vikarier eller andra kostnader för att undvika produktionsbortfall. Längre sjukfrånvaro drabbar i första hand samhället via sjukförsäkringssystemet men innebär dessutom kostnader för företaget. Detta kan t ex gälla t ex sjuklön för högavlönade som ligger över den nivå som täcks av sjukförsäkringen. Långtids- frånvaro innebär också liksom korttidsfrånvaro indirekta kostnader i form av att rekrytera och utbilda ny personal. För långivare och andra fordringsägare liksom för kunder och leverantörer är uppgiften troligen av mindre intresse även om de borde se hög sjukfrånvaro som en riskfaktor. Däremot kan uppgift om sjukfrånvaron vara av stort intresse för de anställda, både de som är anställda i företaget och de som överväger en anställning i företaget. Det kan säga en del om arbets- förhållandena i bolaget. Sjukfrånvaro och personalomsättning torde vara de två uppgifter som vid sidan av lönsamheten och naturligtvis löneläget som är de mest centrala för arbetstagare. För samhället (stat och kommun) är uppgift om sjukfrånvaron av stor betydelse. I och för sig borde staten via försäkringskassorna ha uppgift om vilka som är de sjukskrivnas arbetsgivare. Till- sammans med uppgift om antalet anställda i bolaget kan försäk- ringskassorna räkna fram företagets relativa sjukfrånvaro. Men detta gäller bara den del av sjukfrånvaron som registreras i försäkringskassorna, d.v.s. långtidssjukfrånvaron. Korttidsfrån- varon som företaget själv står för registreras inte av försäkringskassorna. För samhället är det också viktigt att frågan om sjukfrånvaron lyfts fram i den allmänna debatten. En förutsättning för detta är att allmänheten och media har tillgång till uppgifter om olika företags sjuk-frånvaro. Den allmänna debatten skulle skapa ett tryck på företagen att undvika hög sjukfrånvaro och vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena. Att företagen måste offentliggöra sin sjukfrånvaro i årsredovisningen borde alltså få den ur samhällets synpunkt positiva effekten att sjukfrånvaron blir en viktigare fråga i företagen vilket borde stimulera åtgärder för att få ned sjukfrån- varon. Min slutsats är att uppgift om sjukfrånvaro i första hand är av intresse för nuvarande eller presumtiva anställda och för samhället. Den kan också vara av intresse för ägarna eftersom den är en indikation på hur effektivt företag använder sin personal. För att komplettera bilden av företagets hantering av sin personal borde årsredovisningen också innehålla uppgift om personalomsättningen, d.v.s. hur stor andel de anställda som slutat . Det ger en god bild av företagets attraktivitet som arbetsgivare. Hög personalomsättning innebär vidare kostnader i form av rekryterings- och upplärningskostnader. Men det faller utanför ramen för denna PM. Vilken information bör lämnas? Ur ägarnas synvinkel är det i första hand företagets sjuklönekostnad som är intressant. Denna uppgift ger direkt den finansiella konsekvensen av i första hand den korta sjukfrånvaron. Men däri ingår också företagets del av kostnaden för långa sjukskrivningar. Sjuklönekostnaden är lätt att mäta. Om bolaget har försäkrat sig uppkommer frågan om försäk- ringsersättningen skall reducera sjuklönekostnaden. Det verkar rimligt ur ett finansiellt perspektiv. Men borde inte i så fall försäkringspremien ses som en del av kostnaden? Problemet är att då säger ju inte sjuklönekostnaden något om den verkliga sjukfrånvaron. Därmed bli uppgiften mindre intressant för anställda och samhället. Vidare har företagen ofta viss sjuklöne- ersättning även för sjukfrånvaro efter sjuklöneperioden. Detta gäller som nämnts speciellt högavlönad personal. Den totala sjuklönekostnaden är därför en siffra som kan vara svårtolkad. Det talar för att det i första hand är den verkliga sjukfrånvaron som är det intressanta. Och i så fall uttryckt som en relation till t ex totalt antal anställda så att det går att jämföra med andra företag. Vilka företag bör lämna informationen? 10/24 bolagen måste exkluderas, dvs. företag som inte har haft mer än i genomsnitt 10 anställda eller som enligt senaste fastställda balansräkning har en balansom- slutning understigande . Dessa företag behöver ju inte lämna någon årsredovisning. Uppgift om dessa företags sjukfrånvaro är dessutom av mindre intresse för samhället. delar i sin normgivning upp de större bolagen i tre grupper: varmed avses företag var aktier är föremål för offentlig handel eller som genom sin storlek har ett stort allmänt intresse. Icke-noterade stora företag varmed avses företag med i genomsnitt mer än 200 anställda eller en balansomslutning överstigande 1000 basbelopp (). Icke-noterade medelstora företag vilket är övriga företag, d v s med mellan 10 och 200 anställda eller balansomslutning . Innan jag går in på frågan vilka bolag som bör lämna uppgift om sjuk-frånvaron i årsredovisningen vill jag ta upp frågan om uppgiften också skall lämnas för koncernen. Praktiskt taget alla noterade bolag är moderbolag i koncerner och för bl a ägarna är det koncernredovisningen som är det centrala. Uppgifter om antal anställda och löner skall lämnas också för koncerner. Våra börsnoterade storkoncerner har anställda i en rad länder. Sjuk- försäkringssystemen varierar stort vilket kan ha betydelse för vad som betraktas som sjukfrånvaro. Det är också tveksamt om en uppgift om sjukfrånvaron för t ex hela med cirka 650 bolag runt om i världen ger någon meningsfull information för anställda eller det allmänna. Om uppgiften är intressant för ägarna och aktiemarknaden borde kravet komma från IAS eller . Möjligen kan en särredovisning för den svenska delen av koncernen vara av intresse för framförallt det allmänna. Men en sådan lösning skulle vara något alldeles speciellt för sjukfrånvaro. Det finns inga andra uppgifter som skall lämnas för den svenska delen av internationella koncerner. Det skulle nog vara svårt att få förståelse för en sådan lösning. Det verkar inte heller vara rimligt att göra skillnad mellan större och mindre koncerner, eller inhemska och mer internationella koncerner och ställa högre informationskrav på mindre eller inhemska koncerner. Dessutom är det antagligen mindre intressant för anställda att få en koncernsiffra som kanske inkluderar en rad olika företag och arbetsplatser. Vad säger en sådan om arbets- förhållandena på en viss arbetsplats? Min slutsats är att uppgiften om sjukfrånvaron i första hand är intressant på bolagsnivå. Detta gäller i varje fall för de anställda och det allmänna. För ägarna och aktiemarknaden vore dock siffror för koncernen mer intressanta. Men det bör lämnas åt de noterade bolagens normgivare, d.v.s. och , att ta ställning till denna fråga. När det gäller vilka bolag som bör redovisa sjukfrånvaron har vi uteslutit de minsta s.k. 10/24-eftersom dessa inte behöver offent- liggöra någon årsredovisning. Att de stora företagen enligt definition ovan (icke-noterade med mer än 200 anställda eller balansomslutning större än ) skall inkluderas är uppenbart. Frågan är om de medelstora företagen skall inkluderas, d.v.s. de som har mer än 10 men mindre än 200 anställda eller balansomslutning . Det som talar emot är att gruppen inkluderar relativt små företag där uppgiften om sjukfrånvaron är av mindre intresse. Å andra sidan förefaller det att gå väl långt att exkludera företag med över 100 anställda. Att införa en ny gränsdragning för infor- mationsplikten avseende sjukfrånvaron komplicerar regelverket för företagens årsredovisningar. Risken är stor att företagen missar att lämna uppgiften och därmed bryter mot lagen. Tyvärr finns det ingen statistik över hur många företag som ingår i gruppen medelstora och ännu mindre hur många av dessa som har mindre än 100 anställda. Mot denna bakgrund verkar det vara mest praktiskt att inte bara de stora företagen utan även de medelstora skall lämna uppgift om sjuk-frånvaron .