sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — instämmer i betänkandets förslag om att åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där vi vill kunna använda svenskan. TNC vill dock förtydliga att staten bör ta ansvar för terminologiverksamheten genom att även i fortsättningen ge bidrag till TNC. TNC instämmer även i betänkandets förslag att TNC ska kvarstå som ett eget organ. TNC instämmer också i att terminologiska insatser är viktiga i utveck- lingen av den mjuka infrastrukturen. TNC vill tillägga att utvecklingen inom detta område går snabbt och att det därför är viktigt att de befintliga resurser som finns hos nuvarande TNC utnyttjas – bl.a. för att undvika tempoförluster. har tagit del av det remissyttrande som TNC lämnat. stödjer i allt väsentligt de synpunkter och förslag som TNC lämnat. instämmer i förslag som innebär ökade ansträngningar att skapa ny svensk terminologi inom olika teknik- och vetenskapsområden. i instämmer i att staten skall ta ansvar för nordiskt samarbete på terminologiområdet. KLYS delar utredningens bedömning att svenskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk som skall gå att använda och utveckla inom alla områden. Inte minst gäller det TVs dominerande roll som språklig normbildare. KLYS anser att den svenska språkvården i hög grad angår våra massmedia och vill därför kraftigt tillstyrka att åtgärder vidtas för att säkerställa att svenska termer prioriteras även inom media och andra publika sammanhang. LO vill understödja kommitténs analys och förslag till åtgärder när det gäller terminologiarbetet inom flera viktiga områden. Centralen för Teknisk Terminologi i instämmer i betänkandets förslag om att åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där man önskar att svenska ska kunna användas. Om svenskan skall bevaras som ett gångbart språk inom alla specialområ- den är det ytterst viktigt att åtminstone vissa högskolor får resurser som möjlig- gör en satsning på undervisning i kommunikation som inkluderar terminologi- undervisning. Terminologin är en betydande del av fackspråket och resurser för termbildning och termvård bör säkras. Det finns även ett behov för forskning och utbildning på högskolenivå i terminologi. TSK påpekar möjligheterna till ett samarbete med , där har satsat på forskning och utbild- ning i fackspråk och terminologi, inte minst med inriktning på svenska och med nordisk anknytning. TSK vill poängtera betydelsen av ett gott samarbete mellan olika organ som sysslar med språkvård och terminologi, oberoende av hur arbetet och ansvarsför- delningen organiseras i praktiken. Samarbetet är värdefullt och nödvändigt för att termer och uttryck ska få genomslag. TSK ser för sin del fram emot att få fortsätta och gärna intensifiera sitt samarbete inte bara med TNC utan även med det nya språkråd. instämmer i förslaget. SOST instämmer även i de konstate- randen som görs under rubriken skall ges stöd, men är dock av flera skäl tveksamma till möjligheten att få stöd från branschorgan inom optik- området. Det första skälet är att de nya termerna skapas vid forskningsfronten för att etablera god terminologi medan den uppstår. Företagen ligger vanligen ganska sent i användarkedjan och väntas inte kunna motivera utgifter för termarbete. Universitetsvärlden har minst lika stor betydelse för termarbetet som näringslivet. Det andra skälet till tveksamhet är att branschorgan inom optik uppskattas utgöra av all optisk verksamhet i . Resten hänför sig till vitt spridda, nya verksamheter inom utveckling, bredband, bildskärmsprojektion, belysning, synhjälpmedel vilka alla nyttjar optisk teknik utan att framstå som optikföretag. Med så många nya krav är det desto viktigare att den språkliga kommunikationen fungerar väl. SOST instämmer i bedömningen att terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur. menar att det är en mycket angelägen uppgift att åtgärder vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck skapas inom alla de områden där vi vill kunna använda svenskan. /vill påpeka att strävan efter svenska termer och begrepp inte får drivas därhän att det uppstår kommunikations- problem (mellan å ena sidan term- och begreppsutformare, å andra sidan nyttjarna) i de sammanhang termer och begrepp används. anser att stor uppmärksamhet skall riktas på aktivt skapande av svenska termer inom olika fackspråk och att vården av fackspråk skall intensifieras. För sverigefinnarna är det av avgörande betydelse att t.ex. de centrala termerna som beskriver det svenska samhället även i fortsättningen är svensk- språkiga, eftersom det alltid är de svenskspråkiga ursprungstermerna som utgör utgångspunkten i bildandet av egen terminologi på sverigefinska. anser att utredningen i detta avsnitt har förbisett de ämnesord som har använts som sökord i katalogerna på de svenska biblioteken. Ämnesorden utgör en terminologi som man kan använda för att söka systematiskt i bibliotekskatalogerna och de förändras och förnyas kontinuerligt. Att underhålla ämnesorden är ett krävande arbete som har skett inom föreningens ram. anser att detta arbete bör inordnas i de statliga satsningarna på det allmännyttiga terminologiarbetet. Handikappförbundens samarbetsorgan påpekar att det är av stor vikt att även terminologin inom handikappområdet integreras i terminologiarbetet. TPB har praktiska erfarenheter från hur instanser inom EU inom många språkområden har svårt att översätta detta slags termer. Handikappförbunden vill även framhålla vikten av ett skandinaviskt samarbete då det gäller tekniska termer. menar att det är angeläget att svenskt termarbete, bl.a. det som utförs i Svenska datatermgruppen, fungerar väl. Den bör ha tillräckliga resurser för att inte bara kunna förse alla språkanvändare med svenska datatermer av god kvalitet utan att kunna göra detta uthålligt och kontinuerligt med tanke på det ständiga tillflödet av termer. Inte minst viktigt för etermedierna är det att det kan ske med tillräcklig snabbhet. 2.5.1 Attityder till svenska språket Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att förändra attityderna till svenska språket och olika språkliga varieteter i positiv riktning. Svenska språket är av hävd det språk som talas i och är därmed bäraren av vårt kulturarv. En enkätundersökning som utredningen låtit göra visar att svenska anses vara ett mycket viktigt skolämne. Den visar även att åsikterna är delade om det ställs för stora krav på invandrares språkkunskaper i svenska när de söker jobb. Personer med utländsk bakgrund har fortfarande problem på arbetsmarknaden. Detta är en fråga som till stor del handlar om attityder. Andra undersökningar visar att toleransen inom etermedia mot dialekter förefaller att öka. Kommittén konstaterar att befolkningen i uppfattar svenska språket som mycket viktigt för , eftersom det är en del av landets identitet. Förslag på olika åtgärder för att förändra attityderna svenska språket och olika språkliga varieteter i positiv riktning är att N forskning om attityder till språkliga varieteter (dialekter, sociolekter och brytning) bör ökas, N forskning om förekomsten av språkproblem i arbetslivet bör öka, N skall ges ökade resurser för arbete med dagens dialekter, N språkvården skall genomföra intensifierade informationsinsatser om bra och dåligt språk, N svenskans hela variation med dialekter och olika brytningar skall avspeglas i etermedierna. Alla remissinstanser som kommenterat avsnittet är positiva, även om ingen uttryckligen tillstyrker förslagen. Samtliga delförslag omnämns av instanserna, men flest gånger uppmärksammas förslagen om svenskans variation i etermedia och språkproblem i arbetslivet. biträder de förslag som gäller myndigheten. Remissinstanser som är positiva: , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk (NC), Språk- och folkminnesinsti- tutet (), , , facköver- sättarförening, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , LO anser att förslaget är mycket glädjande, särskilt förslaget att Språk- och folkminnesarkivet ska få utökade resurser för arbete med det faktiska bruket och vidmakthållandet av dagens dialekter. NC instämmer i förslaget och anser bl.a. att åtgärder bör vidtas för att personer med brytning ges samma möjligheter på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt som infödda svenskar. noterar med tillfredsställelse den positiva inställ- ning till de svenska dialekterna som kommer till uttryck i betänkandet och biträder i huvudsak de förslag som kommittén framför vad avser myndigheten. stödjer kommitténs uppfattning att en ökad förekomst av språkliga varianter i radio och TV troligen skulle bidra till en mer positiv inställning till språklig variation och dessutom förstärka dialekternas möjlighet att överleva. är en principiellt betydelsefull hållning som kommittén har när den framhåller att det i tillståndsvillkoren för public service ska betonas att svenska med brytning och dialekter ska ges mer utrymme. vill verka för att attityderna till språkliga varianter förändras i positiv riktning. Skolan är givetvis ett viktigt forum. Minst lika angeläget är attitydför- ändrande insatser riktade mot allmänheten, i synnerhet unga föräldrar. kan här i samverkan med språkvården föra den viktigaste insatsen. finner förslagen glädjande och helt riktigt. anser att man starkare bör trycka på att det krävs ett omfattande arbete för att förändra attityderna till mångspråkighet. Nämnden vill även framhålla att det kan behövas särskilda attitydskapande åtgärder bland vissa invandrargrupper där kunskaper i svenska ses som mindre viktiga. skriver att betänkandets ambition att svenskans hela variation med dialekter och olika brytningar skall avspeglas i etermedia är ett ställningstagande som behöver befästas och legitimeras med att erkänna att fram- tidens svenska kommer att tillåta en korsbefruktning genom minoriteternas fullständiga delaktighet i kulturlivet. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ser kommitténs förslag att öka forsk- ningen om förekomsten av det som uppfattas som språkproblem i arbetslivet som mycket angeläget. DO delar kommitténs uppfattning att det är en brist att den befintliga befolkningsstatistiken inte redovisar språktillhörighet. vill DO poängtera att etnisk tillhörighet och språktillhörighet varken är eller kan behandlas som synonyma begrepp. En uppgift om förstaspråk bör införas som variabel i statistiken. Såväl när det gäller etnisk som språklig tillhörighet gäller att uppgifterna uteslutande ska baseras på självidentifiering respektive självskattning. Det är varje individs rättighet att själv definiera sin tillhörighet. tycker att förslaget är bra. Kommunen anser att det vara en god bedömning att forskningen av språkproblem i arbetslivet och om attityder till språkliga varieteter bör öka. Likaså att intensifiera informationsinsatserna om bra och dåligt språk där attityderna till ungdomars språk uppmärksammas särskilt. delar kommitténs åsikt att såväl dialekter och socio- dialekter som svenska med brytning skall ges utrymme i etermedierna. UR anser att hela utbudet skall präglas av att är mångkulturellt. Svenska med brytning är en naturlig del av utbudet, precis som svenska utan brytning. UR anser att förslag om förändring i tillståndsvillkoren bör tas upp i beredningen inför en ny tillståndsperiod. instämmer i kommitténs resonemang angående vikten av att forska kring dialekter. Om forskningsanslagen ökas till m.fl. leder det till bättre kunskaper om variationer inom svenska språket. LO menar att kommitténs slutsatser när det gäller behovet av forskning kring olika språkliga varieteter och deras attitydpåverkan, samt förekomsten av språkproblem i arbetslivet, är mycket viktiga. uppskattar mycket att utredningen har hög målsättning gällande språk i : Vi ska leva upp till EUs språkpolitiska mål – modersmål samt två EU-språk till alla medborgare; minoritetsspråken ska säkerställas; alla ska har rätt till språk: svenska modersmål och främmande språk. Arbete för dialekterna måste inrymmas i dessa mål och ställas i nivå med dessa avsikter. Det gäller även att tillvarata, stimulera och utveckla alla tänkbara slag av språkintresse och kompetenser. Bibliotekens nuvarande system gynnar inte tillgängligheten till litteratur skriven på svenska folkmål. Det saknas språkliga media på biblioteken. En vilja att stimulera kultur, kunskap och bildning borde medföra att litteratur på olika svenska varieteter görs åtkomliga. En svårighet är att i de flesta dialektala samman- hang saknas än så länge fonematiskt och etymologiskt godtagbara skriftsystem. påpekar att akuta insatser på alla nivåer och plan krävs för att dalmålet ska kunna överleva. Tre saker är speciellt angelägna: N att höja dalmålets status i samhället N att uppmuntra föräldrar att föra det lokala språket vidare till sina barn N att sprida kunskapen om att två- eller flerspråkighet inte är ett hot mot kunskaper i svenska, utan tvärtom ger ett ökat språkligt medvetande. hävdar att staten arbetat för att jämna ut språkskillnaderna i landet och akademin kräver nu N att staten stödjer satsningar på dalmål, framför allt inom skolan och att medel till förs forskning och projekt inom området språklig identitet N att dalmålet erkänns som officiellt språk bredvid rikssvenskan i dalmåls- området och att kompetens inom lokala/regionala språk ska anses meriterande i serviceyrken etc. N att lärarutbildningarna ske erbjuda studier i lokala/regionala språk. I sitt yttrande för fram ytterligare förslag: att dalmålet och andra s.k. folkmål skall inbegripas i konvention om historiska minoritetsspråk; att resurser tillförs medier, inklusive filmproducenter, och kultur för satsningar på dalmål. 2.5.2 Attityder till och kunskaper i nordiska språk Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att stärka den nordiska språkgemenskapen. är en del i den nordiska språkgemenskapen. Det finns en lång tradition av samarbete över riksgränserna i . Detta samarbete har starka historiska rötter. Men för att hålla den nordiska språkförståelsen vid liv behöver vi möta de andra nordiska språken mer genom att läsa texter på våra nordiska grannspråk och lyssna till och tala med våra nordiska grannar. Problem kring språkförståelse de nordiska språken emellan handlar till stor del om bristande möjligheter att öva sina nordiska språkkunskaper. Kommittén menar att det bör vara en strävan att alla svenskar ska kunna förstå talad och skriven norska och danska och att vi ska ha kunskaper om de övriga nordiska språken. Förslag på åtgärder för att stärka den nordiska språkgemenskapen är att N tillgången till medier på olika nordiska språk skall öka, N nordisk text-TV bör återinföras, N nordisk språkgemenskap inom utbildningsväsendet skall främjas, N möjligheterna att ha modersmålstalare som lärare i grannspråken bör förbättras, N inslagen av norska och danska läromedel inom högskolor och universitet bör öka, N det nordiska utbytet bör öka. Även i detta avsnitt är de flesta remissinstanser som har lämnat kommentarer generellt positiva till kommitténs förslag. invänder att ytterligare en handlingsplan för att stärka den nordiska språkgemenskapen i skolan inte skulle tillföra något. De skrivningar som finns är tillräckliga, problemet är att de inte implementeras, menar . UR ser brister med de av kommittén föreslagna bilaterala avtalen om utbyte av TV-sändningar. Annars är just förslaget om ökad tillgång till medier på nordiska språk det som omnämns flest gånger bland de positiva remissyttrandena. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): /, , , , Talboks- och punktskriftsbiblio- teket, , , kom- mun, , i , KLYS, Handikapp- förbundens samarbetsorgan, Sverigefinländarnas delegation, , /tillstyrker kommitténs förslag. menar att grannspråksundervisningen vid nordiska språk- institutioner i och landets lärarutbildningar måste tillföras ett särskilt statligt tilläggsanslag. Det har betydelse för hela den svenska högskolan att det finns verksamma nordiska lektorer vid åtminstone de stora universiteten. välkomnar förslagen om att stärka den nordiska språkgemenskapen och det nordiska utbytet. konstaterar att kommittén föreslår en rad kloka åtgärder för att stärka den nordiska språkgemenskapen. Talboks- och instämmer i förslaget om ett ökat nordiskt utbyte. tycker det är glädjande att kommittén fäster stor vikt vid att stärka den nordiska språkgemenskapen. Möjligheterna att se danska och norska TV-program bör omgående förbättras, helst genom en lag som ålägger företag att erbjuda sina kunder en public service-kanal från vardera och , såsom föreslogs i SOU 1997:68. Är detta inte genomförbart bör bilaterala avtal slutas om utbyte av TV-sändningar. Nordisk text-tv bör återinföras. Systemet med nordiska lektorer vid universitet och högskolor bör återupprättas genom någon form av statsanslag för dessa tjänster, så att inte anställningsbeslutet överlämnas helt till den enskilda högskolan. tycker det är bra att kommittén uppmärksammat betydelsen av nordisk språkgemenskap. Det finns anledning att särskilt uppmärk- samma nordiskt lagstiftningssamarbete. PRV anser det angeläget att förutsätt- ningarna för fortsatt samnordisk lagberedning stärks eller i vart fall inte försämras. stödjer förslagen i detta avsnitt även om det i en kommun som kan finnas särskilda svårigheter i att använda tid till de nordiska språken i ungdomsskolan. instämmer i förslaget om att främja den nordiska språkgemen- skapen. i instämmer i att åtgärder skall vidtas för att stärka den nordiska språkgemenskapen och i de allra flesta av de förslag och bedömningar som betänkandet lämnar på området. Föreningen lyfter särskilt fram skolans betydelse och välkomnar förslaget om att utarbeta ett handlingsprogram för att stärka den nordiska språkgemen- skapens betydelse i förskola, skola och vuxenutbildning. Vidare anser föreningen att det är viktigt att stärka de nordiska språkens ställning i kursplanerna i svenska inom skolväsendet. För att de ökade resurser som getts skolan ska komma undervisningen i nordiska grannspråk till del krävs dock tydligare anvisningar när det gäller grannspråksförståelse i kursplanerna för det svenska språket i såväl grund- som gymnasieskolan. Ingen elev ska behöva lämna skolan utan att ha inhämtat faktiska kunskaper i såväl tal som skrift gäller nordiska språk. För att få behörighet att utbilda svensklärare borde tillgång till lektorer i nordiska språk vara en förutsättning vid universitet och högskolor. och bidragssystem bör anpassas så att detta säkerställs. Föreningen instämmer även i att vistelse i annat nordiskt land, förslagsvis minst med konkret utbildningsinnehåll, bör vara ett obligatoriskt inslag i svensklärarutbildningen. Det är också viktigt att resestipendier för elever och lärare, skoldatanätet, system för utbytestjänstgöring etc, ges ökade resurser i enlighet med vad kommittén själv föreslår. KLYS tillstyrker förslaget att tillgången till medier på nordiska språk skall öka, bl.a. genom fler program från andra nordiska länder i svensk Tv och radio. Det skulle enligt KLYS behövas en särskild informationsinsats för att göra de nordiska kanalerna, framför allt de nordiska public service-kanalerna, kända i större delar av . KLYS håller med om att det bästa sättet att utveckla intresset för den nordiska språkgemenskapen är det personliga mötet med de andra nordiska ländernas kultur och språk. Det är därför en god idé att överväga ett utökande av de resurser som avsätts inom ramen för det nordiska kultursamarbetet. KLYS finner det i sammanhanget angeläget att villkoren för den nordiska bokdistribu- tionen ses över. Handikappförbundens samarbetsorgan instämmer med utredningen om ett ökat nordiskt utbyte. Sverigefinländarnas delegation menar att förslaget att stärka den nordiska språk- gemenskapen är en viktig markering i en situation då de nordiska språken håller på att förlora mark som kommunikationsspråkländerna emellan. Därtill skulle förstärkning av de nordiska språkens ställning höja även de svenska minoritets- språkens status. stödjer det nordiska utbytet och har inget att anföra mot de förslag som framförs i sådan riktning. Oavsett den stora fördel det innebär att kunna uttrycka sig på sitt eget språk, finns det anledning att vara öppen för vikten av adekvat kommunikation och inte alltför doktrinärt hålla fast vid språkregler. Framför allt från och sida finns starka önskemål om att även engelska skall användas i nordiska sammanhang. instämmer i att de stora möjligheterna som den nordiska språkgemenskapen medför måste spridas i skolorna. SFRF föreslår att i handlingsprogrammet för främjande av den nordiska språkgemenskapen inom förskola, skola och vuxenutbildning skall även finska språket nämnas. SFRF anser att elever i svenska förskolor och skolor konfronteras med finska språket . SFRF anser att för att den nordiska språkförståelsen och kultur- kompetensen skall vidareutvecklas bör i tillståndsvillkoren för SVT betonas utbudet av finskspråkiga program. Remissinstanser med invändningar (inkl. tveksamma): , vill invända att det redan finns ett rikt utbud av handlingsplaner och initiativ för att stärka den nordiska språkgemenskapen. Problemet är att befintliga planer inte implementerats i skolorna. Ytterligare en plan förändrar sannolikt ingenting. Istället krävs förslag som syftar till att öka insikten och medvetenheten i skolorna om det värdefulla med en nordisk språkgemenskap. anser att skrivningarna i styrdokumenten redan framhåller att eleverna ska inhämta kunskaper om språken i samt även att de i gymnasieskolan arbetar med både skriven och talad norska och danska. Dagens skrivningar är tillräckliga. anser liksom kommittén att förekomsten av nordiska språk i medier är viktig. Bilaterala avtal föreslås av kommittén. UR vill peka på bristen med att man i dessa avtal utformar rikttal för andelen nordiska program som ska sändas av respektive programbolag. I och med utvecklingen av digital-tv kommer spridningen av de nordiska programbolagens utbud att underlättas. vill i samband med att kommittén berör användningen av nordiska språk inom näringslivet, lyfta fram informatörernas betydelse för spridningen av svenska och andra språk. En satsning på riktad och av staten finansierad kompe- tensutveckling för informatörer med syfte att stärka och utveckla yrkesgruppens språkliga kompetens bör ske. Ett annat sätt att stärka det svenska språket kan vara att se över innehållet avseende språkmoment i utbildningar för yrkesgrupper inom informationsom- rådet. Inom Internet-området finns dessutom uppenbara risker för domänför- luster. DIK ser tecken på att det råder skillnader avseende kvalitet bland det stora antalet utbildningsanordnare inom området media- och kommunikationsveten- skap. Det är viktig att utbildningarnas språkliga delar följs upp och förstärks anser DIK. anser att det nordiska språksamarbetet även bör behandla ortografi, teckensystem, stavningsnormer bl.a. för att underlätta språkbruket över gränserna, för att stärka den nordiska språkgemenskapen inför framtida språkhot, för att underlätta och möjliggöra ett fonematiskt stavningssystem för dialekterna. 2.5.3 Minoritetsspråk, invandrarspråk och teckenspråk N Åtgärder skall vidtas för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk N Teckenspråkets ställning skall klarläggas. Åtgärder skall vidtas för att stärka och utveckla teckenspråket. Utredningens bedömning: Minoritets- och invandrarspråken i bör stödjas Kommittén anser att det är viktigt att bevara mångspråkigheten i . Förekomsten av de olika språken berikar vårt land. De nationella minoriteterna och deras språk utgör en viktig del av kulturarv. Staten har ett ansvar för att ge de nationella minoriteterna det stöd och skydd som behövs för att de skall kunna bevara sin särart och hålla sina språk levande. Kommittén menar att insatser behöver genomföras för att bevara och stödja de nationella minoritetsspråken, de olika invandrarspråken och teckenspråket.