sou · GQB347d3 · 2003-01-01 00:00:00 — anser att det är efter- strävansvärt att undanröja sådana neutralitetsbrister varför en speciell reducerad momsskattesats inte är en god idé. Det stora problemet inom e-handeln är att det är svårt att kontrollera handeln och att driva in skatterna. Det kan ifrågasättas om detta problem minskar genom att en reducerad skattesats införs. Enligt fakultetsnämndens mening är det istället angeläget att ökad integration och ökat internationellt samarbete kommer till stånd. anser inte att det ökade skatteutrymmet som en upprensning bland nedsättningarna inom mervärdesskatteområdet skulle leda till behöver användas till en generell sänkning av mervärdesskattesatsen. De ökade skatteintäkterna skulle kunna användas till andra angelägna ändamål. PRO anser det inte klargjort att det behövs en sänkning av den generella skattesatsen inom överskådlig tid. menar att alkoholens medicinska och sociala skade- verkningar bör väga tungt när frågan om sänkta punktskatter på alkohol övervägs i det fortsatta arbetet. Näringslivets skattedelegation delar den allmänna analysen vad gäller energiskatterna (vägavgifter, elektronisk debitering, etc.) och delar också uppfattningen att bränslebeskattningen bör breddas till fler bränsleslag. anser att punktskatterna bör sänkas och att alla bran- scher bör betala för sin miljöpåverkan (gradvis utfasning av nedsätt- ningen av energibeskattningen inom industrin). pekar på förhållandet som lyfts upp i betänkandets sammanfattning om möjligheter att tillämpa undantag från nedsättningar av energiskatterna för industrin. Detta kan komma att begränsas p.g.a. . I första hand kan det handla om att tillämpa industrins nedsättning av CO2-skatten generellt för hela nä- ringslivet. Denna fråga har utretts i en särskild utredning som lämnade betänkandet Svåra skatter. Här föreslås att hela näringslivet ges en likformig nedsättning av energi- och koldioxidskatten. anser att viktigaste insats för det globala klimatproblemet är att vara en drivande kraft i det internationella för- handlingsarbetet. klimatpolitik bör ha ett internationellt fokus och de styrmedelsinsatser som väljs bör utgå från kostnadseffektiva lös- ningar. har nationellt infört ett flertal styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Koldioxidskatten är ett sådant exempel. Inom framför allt produktionen av fjärrvärme syns effekten av skatten tydligt, då användningen av biobränsle har ökat kraftigt. delar därför synpunkten att sänkta energi- och koldioxidskatter för hela näringslivet (inklusive el- och värmeproduktion) troligtvis leder till ökade utsläpp av koldioxid i och kan vara en förlust för den svenska och globala miljön, om inte de sänkta skatterna kompenseras med andra effektiva styrmedel. Ett annat förhållande som lyfts upp i betänkandet är de krafter som finns inom EU för att kostnaderna för vägnätet i första hand ska finansieras genom vägavgifter och inte driv- medelsskatter. Det nämns i betänkandet att det finns fördelar i att växla en skatt mot en förbrukningsanknuten avgift. Enligt Energimyndighetens uppfattning är en positiv effekt av att använda en drivmedelsskatt att denna stimulerar till teknikutveckling mot bränsleeffektivare motorer. Om drivmedelskatten ersätts av väg- avgifter bör dessa utformas så att inte incitamenten till effektiv bränsle- förbrukning försvinner. Exempelvis kan en koldioxidkomponent ingå som påverkar avgiftens storlek. Betänkandet behandlar även importen av obeskattade bränslen. inser att en fortsatt övergång till ett skattebefriat bränsle leder till skattebortfall i statsbudgeten, därför bör alternativa vägar att täcka ett eventuellt framtida skattebortfall utredas vidare. instämmer i att alkoholskatten bör sänkas, men menar att ölskatten bör sänkas lika mycket i procent som sprit- och vinskatterna för att få stopp på den ökande införseln av öl. Föreningen kan inte acceptera att möjligheten till distansköp införs innan ölskatten sänks ner till en rimlig EU-nivå. vid uppmärksammar att skatteavvikelser kan vara en form av statsstöd som måste godkännas av . Särskilt viktiga är enligt nämnden de undantag som industrin erhållit inom energibeskattningen. Villaägarna anser att beskattningen på el och villaolja har blivit alltför hög och måste sänkas till en rimlig nivå. Dessutom måste momsen på energi- och koldioxidskatten slopas. belastas villaägarna med ytterligare en skatt i form av de gröna elcertifikaten. Villaägarna anser att finansieringen av förnybar energi skall ske via statsbudgeten och inte genom en extra skatt på energin. Företagarna anser att inte bara industrin utan även övriga näringslivet ska omfattas av de nedsättningar som endast omfattar industrin. Klassificeringen av en verksamhet kan annars styra om punktskatt ska utgå eller inte. De svenska punktskatterna måste komma i nivå med omvärldens för att inte hämma företagandet i . vänder sig mot resone- manget i betänkandet om huruvida koldioxidskatten ska ses som en miljöstyrande eller som en fiskalt motiverad skatt. Med hänvisning till att den effekt man vill komma åt är global hävdas att endast en global beskattning av koldioxidutsläpp skulle få miljöstyrande effekter. Men den svenska koldioxidskatten är väl närmast att betrakta som ett natio- nellt bidrag till en internationell styrning avsedd att uppnå globala klimateffekter. Att det isolerade bidraget till klimateffekt från svenska utsläppsreduktioner är litet är då inte skäl att bortse från att koldioxid- skatten har en miljöstyrande funktion. Betydelsefulla styreffekter av en koldioxidskatt kan också förväntas, åtminstone inom transportsektorn. Upprepade ekonometriska studier tyder således på betydande effekter på bensinefterfrågan, särskilt på lång sikt då effekterna på nya bilars speci- fika bränsleförbrukning hinner slå igenom. Bensin ska alltså inte ses som en stabil skattebas. Dieselbeskattningen behandlas knappt alls, fastän den är den mest komplicerade och rör både privat konsumtion och närings- verksamhet. delar inte slutsatsen att det är ett mindre problem att skattebasen inom yrkesmässig trafik blir alltmer rörlig. Genom att transport- marknaden öppnas upp inom EU skapas möjlighet till skattekonkurrens – en skattekonkurrens som även kan få konsekvenser i form av att produktion i flyttas över på utländska händer. Det har kunnat observeras inom sjöfarten och blir vanligare inom väg-, flyg- och järnvägsområdena. Detta kanske har mindre betydelse ur ett fiskalt än ett transport- närings- och miljöpolitiskt perspektiv, men är likväl viktigt att uppmärksamma. Med de utgångspunkterna kan det finnas ett nationellt svenskt intresse av att verka för att en större del av skatterna och avgifterna på transportområdet tas ut enligt en territorial- princip. Utredningen borde också ha påpekat att det finns andra motiv än de fiskala och skattekonkurrensorienterade för att lägga om vägtrafik- beskattningen mot mera sofistikerade system, typ kilometerskatt. Det gäller särskilt möjligheterna att mera preciserat fånga trafikens negativa externa effekter i skatterna och avgifterna. En ytterligare poäng kan vara att sådana system skapar bättre möjligheter att skilja mellan produktion och privat konsumtion respektive mellan fasta och rörliga skattebaser inom transportsektorn. anser att diskussionen om vägtrafikbeskat- tningen med fördel hade kunnat vidgas till överväganden om trafikbe- skattningen i dess helhet och t.ex. uppmärksammat problemet med att skattebasen varit på drift inom bl.a. sjöfartsnäringen. Det är oklart om utredningen anser att de snedvridningar som följer av denna internationalisering och som bl.a. leder till resursslösande överkonsum- tion av transporter, är något som bör motverka inom EU och andra internationella organisationer eller passivt anpassa sig till. kan i huvudsak ansluta sig till vad som framförs i avsnittet om energi- och miljöskatter. När det gäller de resonemang som förs om vissa nyttigheters prisokänslighet vill LRF tillägga att även om nyttigheten tillmäts så stort värde att den generella priskänsligheten är låg vid den nu aktuella prisnivån så kan likväl motiva- tionen vara stark för att söka billigare eller mer tilltalande alternativ för att tillgodose behovet. I betänkandet sägs att "i ett snävare perspektiv finns ingen anledning för ett land av världens koldioxidutsläpp att beskatta detta hårt för att minska utsläppen". Till detta vill LRF framhålla dels att genom tidig koldioxidbeskattning lyckats minska utsläppen avse- värt vilket alla har nytta av men speciellt som kunnat bygga upp tidig kompetens på området, dels att tillgodoräknats dessa tidiga minskningar i bördefördelningen av Kyotoåtagandet inom EU. När det gäller frågan om att hålla isär fiskala respektive miljöstyrande skatter kan LRF hålla med om att det underlättar analys, överväganden och skattestrukturering. När det kommer till praktisk tillämpning skall man emellertid ha i minnet att all skatt som dras in till staten är fiskal och att det är det totala relativa skattetrycket som styr, oavsett vilken beteckning man satt på de olika komponenterna. När det gäller dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner vill LRF påminna om att ligger långt över allmänna nivån i EU och att LRF väntar på regeringens utlovade justering. En sådan justering ligger inom ramen för EUs energiskattedirektiv och bör enligt LRF innebära kraftig nedsättning av den svenska dieselskatten för nämnda arbetsmaskiner. Beskattningen av transporter är av stor betydelse för internationella konkurrenskraft. LRF finner att betänkandet ger rätt dimension på frågeställningen om skattebasernas beständighet vid t. ex. övergång till förnyelsebara energi- slag. Utvecklingen av bioenergi är stabil, förutsägbar och relativt långsam om man jämför med t. ex. växlingarna i den politiska synen på hur olika företeelser skall beskattas. Betänkandets överväganden om energibe- skattningen är i väsentliga delar i överensstämmelse med LRFs syn. Den nuvarande svenska energibeskattningen har i allt väsentligt en rationell grund (om man även räknar med regeringens löften om nedjustering av dieselskatten i jord- och skogsbruk). Enligt LRFs uppfattning har och EU en gemensam problematik att lösa ifråga om utformningen av ett energiskattesystem som klarar både den internationella konkurrenskraften och miljömålen. LRF anser vidare att undantagsreglerna i EUs statsstödsregler och i det nya energi- skattedirektivet (nytt sedan betänkandet skrevs) har som ett huvudsyfte att lösa problematiken med internationell konkurrenskraft och miljö. Därför bör utnyttja undantagsmöjligheterna så långt som möjligt. Gör vi det så bör nuvarande energiskattesystem kunna få kommissionens acceptans efter smärre justeringar. LRF anser sålunda att "hotet" från EU mot vårt energiskattesystem är kraftigt överdrivet, inte minst i (SOU 2003:38). Om det finns ett hot så beror det främst på att varit senfärdigt med att göra nödvändiga justeringar och inte på att det saknas möjligheter till lämpliga justeringar och anpassning. Undantagen är till för att användas och de har tillkom- mit för att lösa gemensamma behov. Betänkandet tar upp frågeställningen om en ökande import av obeskat- tade bränslen t.ex. torv, biobränsle och sorterat avfall. Avfallsimporten beror i stor utsträckning på höga fossilbränsleskatter i . Importen försvårar visserligen utvecklingen för inhemska förnyelsebara bränslen men LRF uppfattar att importen redan kulminerat. Det beror på att ex- portländerna själva börjat bedriva en politik för eget omhändertagande av biobränsle och sorterat avfallsbränsle. LRF anser att det vore utveck- lingshämmande med skatt på inhemskt biobränsle och att risken för ökande avfallsimport inte är så överhängande att det motiverar en allmän skatt på de bränslen som är skattebefriade. Problemet med allmän och likformig energiskatt på alla bränslen är att angelägna bränslen som torv, biobränsle och sorterat avfall har ett så lågt värde vid källan (/KWh för hyggesavfall) att även en låg allmän energiskatt i storleksordningen 0,/KWh skulle slå mycket hårt mot möjligheterna att få fram biobränslena. LRF avstyrker från allmän energiskatt som ett medel att bromsa import av avfallsbränslen. LRF anser att de nuvarande avfallsströmmarna till kan vara på väg att vända och om importen likväl ökar på ett oönskat sätt torde en avfallsförbränningsskatt vara ett mer adekvat styrmedel. instämmer i utredningens konstaterande att skatten på elektrisk energi är att betrakta som en ren konsumtionsskatt. Föreningen delar åsikten att fiskalt motiverade skatter ska tas ut i konsumtionsledet, medan de miljöstyrande skatterna ska tas ut så nära källan till miljöstörningen som möjligt. anser att utredningen förbisett energibeskattningens effekter för elmarknaden. De svenska elproducenterna agerar inte på en nationell svensk elmarknad utan på en gemensam nordisk marknad, vilken i sin tur håller på att utvecklas till en gemensam europeisk elmark- nad. En förutsättning för en effektivt fungerande marknad är att alla aktörer på marknaden möter ett så likartat regelverk som möjligt. Det är därför av största vikt att en harmonisering sker med regelverket på den nordiska och i förlängningen den europeiska elmarknaden. anser att beskattningen på energi- och miljöområdet behandlats fragmentariskt där olika förändringar behandlas av separata utredningar. Föreningen vill därför i samman- hanget påpeka och kritisera den totala avsaknaden av helhetsperspektiv inom energi- och miljöbeskattningen. efterlyser en helhetssyn på skatte- och styrmedelsfrågor för att skapa ett hållbart energiskattesystem som tar sin utgångspunkt i internationell harmoni- sering och som bidrar till kostnadseffektiva lösningar på miljöproblemen. Utredningen nämner att man inom EU har en mer utbredd energibe- skattning. Här vore det enligt på sin plats att påpeka dels att skatteuttaget inom övriga EU-länder är väsentligt lägre än i , dels att beskattningen inom EU i övrigt i stor utsträckning avser impor- terade energislag som t.ex. olja, medan EU-inhemska energikällor som kol och naturgas ej beskattas. Detta kan jämföras med svenska förhål- landen där samtliga fossila bränslen beskattas och kärnkraften har belagts med extra pålagor. Införandet av näringslivsmodell är ett steg i rätt riktning för att skapa harmoniserade förutsättningar. anser att det är noterbart att transportsektorns energibe- skattning endast behandlas översiktligt i betänkandet. tanke på att transportsektorn står för av de svenska utsläppen av koldioxid. delar utredningens mening att så kallade miljöskatter effektivt påverkar miljöarbetet i rätt riktning. I utredningen diskuteras en möjlig- het att införa beskattning av biobaserade bränslen som en kompensation för skattebortfall till följd av minskad efterfrågan på fossila bränslen. Enligt mening kan dock en sådan beskattning försvåra strävan att, genom minskade utsläpp av växthusgaser, uppnå miljökvalitetsmålen avseende begränsad klimatpåverkan. instämmer i vad som anförs i betänkandet om det önskvärda i att sätta ned punktskatter på alkohol för att motverka legal och illegal införsel. Hotell- och Restaurangföretagare tillstyrker utredningens förslag till sänkta alkoholskatter och menar att förslaget bör genomföras skyndsamt. Att sänka alkoholskatterna till en genomsnittlig EU-nivå skulle innebära mer än en halvering av kostnaden för alkoholskatter för den svenska hotell- och restaurangnäringen och påverka den på ett gynn- samt sätt i flera avseenden. Höga alkoholskatter är inte längre ett verkningsfullt alkoholpolitiskt verktyg. Den del av totala alkoholkon- sumtionen som utgörs av hembränd, lagligt införd och smugglad alkohol ökar kontinuerligt. Av den anledningen bör alkoholskatterna sänkas då de enligt SHR:s uppfattning inte bör motiveras på rent fiskala grunder. instämmer i utredningens bedömning vad gäller punktskatter. Det bör dock beaktas att vad gäller tobaksvaror är det oftast fråga om insmuggling från tredje land. Detta kommer dock att bli en fråga om illegal införsel från annat EU-land efter EU- utvidgningen då och Baltländerna går in i EU. Skatteadministration, skattekontroll, m.m. och menar att den svenska skattekontrollen för arbetstagare är överförd till landets arbetsgivare (som har det fulla ansvaret för att rätt inkomstuppgift inrapporteras till skattemyndigheten). Kontrollen av andra skatter borde i större omfattning inriktas efter hur kontrollbehovet är i förhållande till skattens struktur och inte som vara alltför fixerad på bolagsbeskattningen. tillstyrker en översyn av behandlingen av skattemål. Förbundet föreslår en specialisering inom länsrätten. menar att man måste väga in kostnader för företag och individer som är föremål för kontrollen innan man kan be- döma om skatteförvaltningen är effektiv eller inte. Föreningen anser att merparten av skatteförvaltningens ökade resursbehov bör kunna tillskapas genom en effektivare användning av befintliga resurser. Vidare menar man att RSV inte bör bedriva opinionsbildande verksamhet. I övrigt föreslår en tidsbegränsad amnesti för såväl skattekrav som skattebrottsåtal. LO pekar på att det faktum att svenska hushåll har stora summor utom- lands givetvis inte är något positivt, men frågar sig hur stort problem det egentligen är. Vad är priset för att minska svenskars place- ringar utomlands som inte beskattas? TCO har ingenting att erinra mot ökade resurser till skatteförvaltningen för att komma åt skattefusk, men anser inte att en otillräcklig skatte- moral endast åtgärdas med ett bättre uppbördssystem eller opinionsbild- ningskampanjer. TCO vill istället peka på sambanden mellan en urholkad skattemoral och en urholkad offentlig service till följd av medvetna poli- tiska beslut . Den bästa skattemoralen upprätthålls själv- fallet genom en generell välfärdspolitik där tjänster och service upplevs som tillgängliga och av god kvalitet och genom skatter som uppfattas som legitima och rättvisa. Näringslivets skattedelegation anser att det inte kan uteslutas att det finns en risk att utredningen hyser en alltför stor tilltro till hur modern teknik kan underlätta kontroll och informationsutbyte. De möjligheter, som den tekniska utvecklingen även öppnar för skatteundandragande verksamheter, bör i sammanhanget inte underskattas. Delegationen avstyrker förslaget om extra anslag för kontroll och opinionsbildande aktiviteter till skatteförvaltningen och förespråkar istället en kombination av effektivisering och minskade opinionsbildande aktiviteter som finansieringsformer för eventuella ökade kontrollinsatser. Delegationen är skeptisk till att använda allmänna medel i opinionsbildande syften då det finns en risk att dessa syften i slutändan blir svåra att separera från ideologiska värderingar. Vidare betonar delegationen att frågor om majoritetsbeslut m.m. är komplexa och kräver noggrann avvägning beroende på skatteområde, typ av frågeställning m.m. Utredningens genomgång av sakläget ger visst underlag. Emellertid är underlaget otillräckligt för att ligga till grund för den typ av svepande rekommendationer rörande kvalificerad majoritet och utökat kommittéförfarande som utfärdas. Några exempel är att utredningen inte analyserat vilken betydelse eller utvecklingen med Konventet om Europeiska unionens framtid kommer att få framöver. Vidare vill delegationen understödja och utveckla utredningens resonemang i frågan om specialdomstolar. Delegationen förordar att det sker en specialisering inom länsrätterna som leder till att domarna får ökad kompetens genom att arbetet koncentreras till ett mera avgränsat rättsområde. Det kan noteras att specialisering i skattemål är vanligt förekommande i ett europeiskt perspektiv och tillämpas t.ex. i , , , , och . Statskontoret anser att skattekontroll och minimerat skattefusk är mycket viktiga frågor för legitimiteten i skattesystemet. Beskattningen skall gälla samtliga skattesubjekt. Om vissa kan smita undan kan det uppfattas som socialt accepterat att inte betala skatt. Det är således av yttersta vikt att en hög inbetalningsgrad bibehålls. Statskontoret stödjer därmed utredningens förslag vad gäller myndigheternas samverkan i skattemål samt en översyn vad gäller behandlingen av skattemål. delar utredningens uppfattning att regler, service och kontroll i första hand måste stötta dem som vill göra rätt för sig. Förenklingar och service är nyckelord. Ett område som borde kunna utvecklas mer är att studera regelsystemet från legitimitetssynpunkt. Det frivilliga åtagandet ökar om reglerna uppfattas som legitima och det borde därför vara möjligt att inventera regelsystemet från denna aspekt i syfte att utmönstra sådana regler som har en låg legitimitet. Vad rådet möjligen också efterlyser är en lika strukturerad plan för att arbeta med kontrollfrågor och skattebrottsbekämpning som redovisats för de materiella skattereglerna. Av särskilt intresse är åtgärder som ökar risken för upptäckt eftersom undersökningar visar att det är den effektivaste förebyggande metoden på skatteområdet. noterar att utredningen inte angett hur de kostnad- sökningar utredningen föreslår, för att stärka utlandskontrollen och samarbetet med utlandet respektive åtgärder för att stärka den laglydiga attityden inom skatteområdet, skall finansieras. anser att det är önskvärt med kortare handläggningstider för skatteärenden för de företagare som har skatte- ärenden som är av stor betydelse för hur deras företagande skall utveck- las beroende på utgången i skattemålet. anser att det är angeläget att företagen kan förutse vilka konse- kvenser olika beslutsalternativ har, och att det därför är viktigt att dom- stolsväsendet skapar tydliga prejudikat inom en rimlig tid. stäl- ler sig därför bakom utredningens förslag om en förutsättningslös över- syn av behandlingen av skattemål i domstolarna. tillstyrker förslaget om att tillföra RSV ytterligare resurser för att förstärka det internationella samarbetet och informa- tionsutbytet. Det finns ett starkt behov av ytterligare åtgärder för att värna de skattebaser som är utsatta för hot via internationella transak- tioner. RSV anser det särskilt angeläget att öka insatserna mot mervärdesskattefusket i form av bl.a. karusellhandel sparande i länder varifrån kontrollinformation inte kan erhållas skatteundandragande via internprissättning. Utredningen föreslår också att RSV tillförs ett extra anslag motsvarande cirka en procent av det samlade anslaget för att svara för långsiktig opinionsbildning med sikte på att stärka den laglydiga attityden inom skatteområdet. RSV instämmer i förslaget. Att påverka allmänheten tar dock tid och resurser och är ett arbete som måste bedrivas med långsiktig inriktning. Troligen kan det förhindra eller kraftigt begränsa framtida stora skattebortfall. Undersökningar som verket genomfört och andra forskningsrapporter visar att attitydpåverkande information är effektiv för att hålla etik och moral på hög nivå i samhället. RSV instämmer i utredningens uppfattning att det ofta tar oacceptabelt för många skattemål att vinna laga kraft. är inte någon ovanlig tidsrymd för processer i samtliga instanser. Det är synnerligen angeläget att tiderna för handläggning av skatteprocesser minskas. delar utredningens uppfattning att myndighets- strukturen är splittrad när det gäller insatserna mot ekobrott. Statsmakten har delat upp ansvaret för insatserna mot ekobrott på tre myndigheter. Detta är enligt en mindre lyckad organisatorisk lösning. anser de att den ordinära polis- och åklagarorganisationen borde återfå det sammanhållna ansvaret för ekobrottsbekämpningen. Företagarna är skeptisk till att ska tillföras resurser för propaganda. Attitydpåverkan bör ligga utanför arbets- uppgifter. Däremot gör goda insatser för att informera om skatterna och skattereglerna. Dessa insatser är ofta mycket uppskattade av företagare. Företagarna vill påpeka att en snabb behand- ling i skattedomstol underlättar för småföretagare.