sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — påpekar att de som är svagpresterande i språk kan ha svårt att följa undervisningen, men att de då kan byta till vanlig undervisning. valde ett gymnasium med undervisning på engelska, därför att hon alltid har varit fascinerad av språket och tycker att det är roligt att tala engelska. Dessutom ville hon göra något nytt efter- som hon var lite skoltrött. Hon menar att en stor fördel med ett sådant gymnasium är att man blir mindre rädd för att prata eng- elska och hon tror att många tycker att de inte pratar tillräckligt bra. säger att det var mycket jobbigt att läsa på engelska i början, men att man kommer in i det och inser att man inte kan förstå vartenda litet ord. Det viktigaste är att man förstår hel- heten. Hon påpekar att man läser på engelska på också och förr eller senare måste man ju ändå börja. hade gärna sett att de hade fler engelsktalande lärare. Många lärare var inte så duktiga på engelska. Dessutom hade hon gärna haft vanlig under- visning i engelska också, vilket de inte alls hade. är ändå rätt nöjd med sin gymnasietid, men hon tycker inte att hennes engelska utvecklades så mycket . Däremot vistades hon i och då lärde hon sig en mer fullständig engelska, med vardagsord och slanguttryck. klagar i gengäld på att hon tycker att hennes svenska är dålig och att hon inte har så stort svenskt ordförråd. Hon tycker dessutom att svenskan är ett ord- fattigt språk, och att många ord och uttryck saknas. Svenskan har samma ord för många saker och det är lite tråkigt. 5.5Åsikter om engelska på arbetet samt inom högre studier och forskning jobbar på ett IT-företag där engelska används mycket. Man har många utländska företag som kunder och en del anställda kan inte svenska. Engelska bör dock alla kunna. All central information sker på engelska, och möten där icke svensktalande är med är på engelska. Inom hans egen grupp används däremot svenska, efter- som alla är svenskspråkiga. Den information som går ut från hans egen grupp är både på engelska och svenska, och har översatts av en person som har hand om översättningen till engelska. Man måste alltså kunna läsa och tala, men inte nödvändigtvis skriva engelska. menar dock att man måste kunna engelska för att ha en fram- tid inom företaget. De som har svårt för engelska har ett handi- kapp. tycker inte att man överanvänder engelska, men många engelska uttryck har blivit vardagsuttryck, som man använder utan att reflektera över att man gör det. menar att det är naturligt och nödvändigt att man använder engelska eftersom företaget vill nå en internationell marknad och dessutom har anställda som inte kan svenska. En uns av kritik kan dock skönjas när han säger att det visserligen är bra att man tar hänsyn till dem som inte kan svenska, men att det blir lite opersonligt och man kommer lite längre ifrån varandra när kommunikationen är på engelska. Nästan alla på företaget är ändå svenskar och har svenska som modersmål. Vissa kan dessutom engelska sämre. Informationen blir tydligare och rakare om den ges på modersmålet, men han har dock inte upplevt att det har blivit missförstånd. jobbar på ett företag som finns i många länder och koncern- språket är uttryckligen engelska. anser även hon att det blir naturligt att språket är engelska och hon tycker att det är roligt och spännande att jobba på ett internationellt företag. Liksom i fall är också arbetsgrupp svenskspråkig, men ofta ska rapporter läsas av andra och då skriver hon direkt på engelska. Någon över- sättare finns inte och alla skriver själva, med mycket skiftande kva- litet som följd, vilket engelskspråkiga ibland klagar över. menar att man absolut överanvänder engelska . Språket är tämligen svengelskt och begrepp som finns på svenska ersätts ändå med eng- elska ord. Hon blir irriterad på att man blandar språken och på så sätt utarmar svenskan, som hon märker att hon själv tar efter och gör likadant. Hon konstaterar att hon aldrig skulle gå upp på barrikaderna för svenskan. Liksom på är det ett handikapp att inte kunna engelska. Det finns flera som inte kan engelska så bra, och de får problem . De kan till exempel inte ta alla jobb. Det förutsätts att alla kan engelska, men ibland är det inte så. tror att kravet på engelskkunskaper har blivit mer allmänt inom företaget: förr var det mest chefer som reste runt, nu reser också övriga runt. har skrivit en doktorsavhandling inom medicin och job- bar nu delvis som forskare. Hennes avhandling är skriven på engelska, vilket avhandlingarna inom medicinska fakulteten enligt henne alltid är. Hon tycker inte att det innebär något problem att skriva på engelska, eftersom alla artiklar hon har skrivit är skrivna på engelska. Att sedan skriva avhandlingen på samma språk var en självklarhet. Hon menar att man lär sig skriva på engelska efterhand, när man läser vad andra har skrivit, men den vanliga skolengelskan räcker inte långt. Hon anser att det är bättre att skriva direkt på engelska, eftersom det inte är lätt för en över- sättare att översätta en fackuppsats utan att det blir några fel. har dock alltid språkgranskare, som kontrollerar grammatiska fel, stavning och ordvändningar. Innehållet förstår de sig dock inte på. menar att man även i tal ofta använder engelska uttryck, men att alla begrepp ju inte heller finns på svenska. Hon tror inte att det är någon idé att försöka lyfta fram svenskan som vetenskap- ligt språk, eftersom man går ut internationellt och då måste man använda engelska. Hon är övertygad om att i fall man ska ha det internationella forskarutbyte som alla anser är så viktigt, så måste det nog vara på ett och samma språk och just nu är det engelska som gäller. Utan problem sker dock inte denna kom- munikation, i bland är det svårt att kommunicera med andra på till exempel kongresser, eftersom en del nationaliteter inte är så bra på engelska. , , och har alla studerat vid . I fall var litteraturen praktiskt taget helengelsk, vilket hon tyckte gick bra, även om det var jobbigt i början och tog tid. Hon upplevde inte att hon hade några problem med förståelsen, efter- som det fanns lexikon för vetenskapliga begrepp att tillgå. är också positiv och tycker att det är en nyttig övning, även om hon inte läser helt obehindrat på engelska. Hon menar att hon i alla fall får grepp om helheten, men säger sig helst läsa på svenska, eftersom hon får mer utbyte av litteraturen då. hade inte så mycket kurs- litteratur på engelska. Han tycker inte att han kan engelska till- räckligt bra. Han har inget flyt i sin läsning och känner att det är svårt att summera helheten. Det går inte att på samma sätt skumma igenom och titta tillbaka på det väsentliga som man gör när man läser på svenska: Man måste läsa allting och kanske ändå inte få fram vad som är det viktigaste och vad som är marginellt. menar att det är svårt att ha litteratur på engelska och tentor på svenska. Han måste läsa på engelska, tänka på spanska och skriva på svenska, vilket gjorde att det var jobbigare för honom än för de svenskspråkiga. Han hade gärna haft enbart svensk litteratur. 5.6Attityder till engelska i populärkulturen Vad gäller det amerikanska filmutbudet, tycker en del att den amerikanska kulturen är för dominerande och att man borde visa fler europeiska filmer. Hans menar att amerikanerna har tagit över genom sitt språk och därigenom slår ut andra kulturer och språk. anser att vi i har mycket bättre kultur, och tycker att det borde visas fler filmer från till exempel . tycker att det kan vara svårt att hänga med när man ser filmer på andra språk än engelska, kanske för att textningen är för dålig. menar att det är fantasilöst att det visas så mycket amerikansk film, speciellt på kommersiella kanaler, men att det är svårare att lansera andra filmer, eftersom engelska har blivit ett standardfilmspråk, liksom inom popmusiken: Man är så van vid det. Man tycker att det låter bäst. har själv gjort film och skrivit filmmanus, främst under ut- bildningen. Då har han alltid gjort film på svenska, eftersom de görs i med svenska skådespelare och utspelas i : Det vore tramsigt att göra det på engelska. Det blir automatiskt mer en parodi. har dessutom ett stort musikintresse och är själv medlem i ett band. Bandets texter är på engelska. Han menar att det är naturligt, eftersom banden de influerats av sjunger på engelska. Engelska är dessutom tacksamt att sjunga på. Det låter bra och det är ett mjukt språk. Han menar även att de inte tar sig själva som musikband på fullt allvar, och då är det lättare att sjunga på engelska. Det är lättare att hitta ord som låter bra och det är säl- lan man lyssnar på låttexterna ändå. Vill man däremot att det ska betyda något skriver man på svenska: Vill man uttrycka någon- ting, så gör man det bäst på det språk man själv tänker på. Engelska blir automatiskt mer nonsens: Man väljer ord som låter häftigt. Svenska blir rakare och öppnare. Svenska ord känns mycket mer värdeladdade: Att säga eller sjunga Jag älskar dig istället för I love you baby – det är stor skillnad. 5.7Åsikter om användningen av engelska i samhället allmänt sett Påståendet om att man använder för mycket engelska i håller inte många med om. När man instämmer tänker man främst på användningen av engelska ord. instämmer delvis: I vardagsspråket kan jag hålla med om det. Det är väldigt mycket svengelska . Vi förvanskar termer och importerar. Det finns en risk för att svenskan tunnas ut. Det vore bättre om vi kunde hålla isär språken. Även instämmer delvis: Engelskan finns praktiskt taget överallt och kommer mer och mer. Som exempel nämner hon reklam och kläder, och frågar sig om det kanske är mode att man ska använda engelska ord. Man tycker kanske att man är tuff eller att man hänger med. Hon fastslår att man ska tala svenska eller engelska, men inte blanda. är mest negativ till engelskan och han instämmer helt i påståendet. Han nämner att man brukar säga att det mest amerikaniserade landet efter är . och tar helt och hållet avstånd från påståendet, medan resterande delvis tar avstånd. tar upp att det används många engelska ord för olika begrepp, till exempel inom IT, men menar att de svenska översättningarna kan låta lite töntiga och löjliga. menar att engelska begrepp inom IT-branschen be- hövs, eftersom IT är en global marknad och man ju vill göra sig förstådd utåt. Det skulle bara bli rörigt och kännas fånigt att översätta begreppen till svenska. Hans reagerar på att man gör reklam på engelska för svenska produkter. Annars tycker han att man snarare kunde använda mer engelska i . 5.8Tankar om svenskans och engelskans framtid i Efter detta påstående ställdes ett par följdfrågor, som främst rörde sig kring möjligheten att engelskan skulle kunna få ett mycket stort inflytande i och kanske rentav ta över, och om det i så fall finns någon anledning att redan nu arbeta för det svenska språket. Hans, som jobbar som guide på somrarna, guidar ibland också på engelska, men är inte särskilt nöjd med sin engelska. Han ser gärna att det engelska språket får ännu större genomslagskraft än det redan har. Enligt honom vore det bra om engelskan kunde bli lika användbar som modersmålet och att vi alla vore tvåspråkiga. Han vill dock inte att vi helt överger det svenska språket, eftersom vi då förlorar kontakten med vår historia och vår kultur. Han vill inte heller att vi övergår till att prata engelska inom familjen. Hans tror dock att engelskan kommer att ta över allt mer, eftersom de yngre är bekanta med engelska på ett helt annat sätt än de äldre är. Han säger sig vara sorgsen över att svenskan inte har samma ställning i världen som engelska och han reagerar på att amerikaner tar för givet att alla andra kan engelska. Även tror att engelskan kommer att få större inflytande och att majoriteten måste kunna engelska för att klara sig i samhället. Han har själv ingen kontakt med engelskan, annat än när han är ute och reser, men han tycker inte att det är viktigt att bevara svenskan, utan anser att vi lika gärna kunde övergå till att tala engelska i : Det kan ju vara ett problem över några generationer, men sen när alla pratar eng- elska så är det ju ingen som tänker på det mer. Då spelar det ingen roll längre. säger spontant att det kanske kommer , då helt försvinner. Det tar några generationer, men sedan är vi kanske där. Själv vill hon att och svenskan ska finnas kvar, men menar att det helt är beroende av vad det svenska folket bestämmer sig för. Hon tror att ungdomar nog har en lite halvslapp inställning till svenska, och att de är ganska amerik- aniserade och lättpåverkade. menar att det vore enklare om alla talar samma språk, men att det inte vore värt alla bekymmer det skulle medföra att övergå till ett annat språk, om det alls vore möjligt. I vilket fall skulle det ta , 50–, menar han. tror att engelskan kommer att bli allt viktigare, men att alla inte kommer att behöva kunna engelska. Däremot kommer det att bli ett allt större handikapp att inte kunna språket. Han påpekar att det inte bara handlar om det engelska språket utan också om den amerikanska kulturen, som brer ut sig alltmer. tror inte att man kommer att glömma bort svenskan i , men att det är möjligt att engelskan får större inflytande. tror inte heller att engelskan kommer att ta över eller att man måste kunna flytande engelska, men att man måste ha en viss förståelse för exempelvis olika begrepp. Han tror inte att det är nödvändigt att man kan engelska även om man jobbar på ett företag med engelska som koncernspråk, utan att det mest är personer i ledningsgrupper och sådana som har kontakt med kunder i utlandet som måste behärska språket. tror att det kommer att bli en motreaktion av typen värna svenska språket, eftersom det ofta brukar bli det när något blir för överdrivet. Hon tror att svenskan kommer att finnas kvar och att det inte behövs några politiska insatser för att försäkra sig om det. menar tvärtom att det finns en anledning att jobba för svenskan och att engelskan kan få för stor påverkan på det svenska språket. Hon betonar att engelskan är viktig i alla sammanhang, men att svenskan också är viktig och bör bevaras som den är utan uppblandning: Alla borde skärpa till sig när det gäller detta. tror inte att engelskan helt kommer att ta över, men att det blir någon sorts halvengelska och halvsvenska. Hon anser att politikerna bör jobba mer för att stärka svenskan och ge svensk- undervisningen mer status. Ungdomarna bör få veta att om man är bra på sitt eget språk, blir man bättre på engelska också. Hon tror inte att de människor i som inte har svenska som moders- mål skulle ha något emot en sådan utveckling, i varje fall inte om de tänker efter och är förnuftiga. menar däremot att det finns en risk för att engelskan kan ta över och att man förlorar det svenska språket på långt sikt. Han menar att svenskar tycker om att prata engelska för att det är kul, och att de på något sätt känner sig bättre och viktigare då de talar engelska. anser att politikerna bör jobba för att främja svenskan. Han menar att man ska förstärka sin egen kultur, innan man närmar sig andra kulturer. För att kunna tala andra språk måste man kunna sitt eget språk bra, betonar han. Han tror att en del invandrare eventuellt kan bli oroliga för en sådan utveckling, men att ett förstärkande av svenskan inte betyder att man är ultranationalist, och att man inte ska tolka det så, utan tvärtom som något man gör för att öppna sig mot andra. 5.9Åsikter om svenska som skolämne Påståendet om att svenska är ett mycket viktigt ämne i skolan instämmer alla informanter helt i. Många betonar att man behöver kunna bra svenska för att kunna uttrycka sina känslor, göra sig för- stådd och kunna kommunicera med andra, så att man klarar sig ute i samhället. uttrycker det så här: Det är vårt modersmål och man har ett stort handikapp om man inte behärskar det bra. Hans menar att modersmålet, som man föds in i, är viktigare än det andra språket. påpekar att om man vill värna om den svenska kulturen, så innebär det också att vara rädd om språket. är mer pragmatisk och betonar att det är viktigt att lära sig grammatik och ord. Hon klagar på att hennes lärare bara sysslade med litterat- urhistoria och inte lärde dem någon grammatik och hon tycker att ungdomar är dåliga på grammatik. Själv vet hon enligt egen utsago knappt vad ett verb är för något. Hon vill öka sitt ordförråd, som hon tycker är bristfälligt, men menar att man därför inte bara måste läsa litteraturhistoria. 5.10Åsikter om svenska som identitetsskapande faktor Påståendet om att svenska språket är viktigt för eftersom det är en del av landets identitet instämmer nio informanter helt i. instämmer delvis, men tycker att frågan är svår att svara på. Han säger att språket har betydelse för hans identitet, eftersom det är det språk han kan, men engelska hade å andra sidan gått lika bra. Svenska är viktigt för att det är vårt språk, men vi kunde också lika gärna byta språk, menar han. anser däremot att inte riktigt vore utan det svenska språket. menar att svenskan har betydelse för hans identitet, eftersom han tänker på svenska och använder svenska ord och termer, vilket formar ident- iteten. Känslan för ordens betydelse har man inte på samma sätt i ett annat språk. Man kan inte beskriva exakt hur man känner, menar han. betonar att hon inte kan nyansera sig och uttrycka sig på ett klyftigt sätt på ett annat språk. Man blir tråkig, dum och humorlös: Jag är mer på svenska än jag är på något annat språk. 5.11Inställningen till minoritets- och invandrarspråk i Sju informanter instämmer helt i påståendet om att det är viktigt att bevara minoritetsspråken i och två informanter instäm- mer delvis. Flertalet av dessa motiverar sitt ställningstagande med att det är viktigt för dem som talar språken, för deras identitet och kultur. tillägger att deras kultur också är viktig för . och , som instämmer delvis, tycker att det är en svår fråga. Båda poängterar dock att det är viktigt för grupperna själva. menar att det inte har någon större betydelse för honom och säger att det är trevligt att språken finns så länge man inte behöver lära sig dem. Därefter knyter hon an till sitt år i och säger att hon aldrig har varit så svensk som hon var under den tiden. Modersmålet är det språk man alltid är bäst på och är tryggast med, menar hon. vill eller kan inte ta ställning, men säger att man gärna för hans del kan bevara språken, men att det inte spelar någon roll för honom och att han aldrig skulle engagera sig i frågan. Vad gäller påståendet om att det är viktigt att bevara invandrar- språken i är man något mer tveksam. Sex informanter instämmer dock helt, medan två instämmer delvis. delvis avstånd, medan en tar helt och hållet avstånd. Även här tar många upp att det är viktigt för invandrarna själva att de kan behålla sin kultur. Dessutom poängterar lika många att det också är viktigt att man lär sig svenska så att man kan fungera i det svenska samhället. Även och tar upp dessa båda punkter. påpekar att de här språken dessutom är en del av den svenska kulturen. , som instämmer delvis, tycker att det är svårt att motivera varför, men menar att invandrarspråken inte har samma tillhörighet i som minoritetsspråken. , som delvis tar avstånd, betonar även han identitetsfrågan och vikten av svensk- kunskaper. Dessutom menar han att man inte kan bevara för mycket av samtliga språk, att det kanske blir för upphackat. Han uttrycker en oro för att svenskan kommer att blanda in för mycket av de andra språken, men säger sedan att det kanske är naturligt och sker ändå. tar helt och hållet avstånd och menar att det inte finns någon anledning att bevara språken: Alla kan ju inte ha ett eget språk. Det blir ju svårt. Påståendet om att det vore bäst om alla i hade svenska som modersmål kan tolkas på mer än ett sätt, men troligt är att de flesta informanter ser det som knutet till minoritets- och invandr- arspråken, eftersom detta uttalande återfinns i anslutning till de påståenden som knyter an till denna fråga. Alla tio intervjupersoner tolkar också påståendet därefter och sex av informanterna tar helt och hållet avstånd från yttrandet. En del med motiveringen att det ju vore omöjligt eller med en kommentar om att påståendet är konstigt. tycker att det låter tråkigt och att det är bra för dynamiken i samhället att det finns olika språk. menar att vi då inte skulle få några nya influenser, men att många språk ibland leder till missförstånd och irritation. Hon tycker att det kan vara jobbigt att inte förstå vad som sägs i sitt eget hemland. Hon påpekar att man ska bevara sin kultur, men att man också måste anpassa sig lite grann. och Hans tar delvis avstånd med mot- iveringen att det kanske inte vore bäst, men i varje fall enklast. Även tar delvis avstånd. Han menar att det är omöjligt men att det självklart vore praktiskt. instämmer helt och menar att det måste vara allra enklast och att det är en nackdel att vi har så många språk i : Man måste ju kunna kommunicera på ett språk som alla kan. menar att det inte finns några nackdelar med mångkult- länder om man hanterar det på ett bra sätt. Han känner själv att han i en positiv bemärkelse har två identiteter, utan att därför känna sig försvenskad. Han värdesätter också att hans egen latin- amerikanska kultur blivit alltmer känd och uppskattad i . känner sig i tämligen svensk, men hon har sina rötter och sina minnen kvar och håller alltid på sitt gamla hemland i sportsammanhang. Hon berättar att några av hennes före detta elever har fått jobb på svenska företag i hemlandet, att de har stor nytta av sin kultur och sitt språk, och att de har lyckats bättre än svenskarna där. Hon menar att man visserligen klarar sig på engelska, men om man kan ett lands språk bemöts man på ett helt annat sätt. På en mer direkt fråga om modersmålsundervisningens eller hem- språksundervisningens fördelar och nackdelar ställer sig de flesta informanter positiva till denna undervisning. Man menar att det är bra att valmöjligheten finns och att det är viktigt att barnen kan hålla kontakten med föräldrarnas språk. Hans är av samma åsikt men är ändå lite tveksam. Han menar att det kan finnas en risk för att man inte lär sig svenska lika bra. Han är dock medveten om att han delvis motsäger sitt tidigare resonemang om fördelarna med en svensk-engelsk tvåspråkighet i , och känner sig därför kluven. menar att modersmålsundervisningen är positiv så länge den inte slår ut andra resurser, som kuratorer och special- lärare. tycker också att det är bra, men menar att många invandrare som hon har pratat med är kritiska till det sätt undervis- ningen bedrivs på: De känner att den nästan tvingas på dem och prioriteras framför andra ämnen. De säger att de självklart vill bevara sitt modersmål, men inte till vilket pris som helst. pratar spanska med sina barn, men tror inte att han ska låta barnen läsa spanska som hemspråk. Han menar att de lär sig spanska hemma och med andra barn, och han tror inte att det finns resurser och förutsättningar i skolan för att modersmålsundervis- ningen ska bli bra: Lärarna kan inte alltid bra spanska eller också talar de en annan dialekt. har jobbat som modersmålslärare och säger att hon bara har motiverade och duktiga elever som själva har valt att läsa sitt språk. Att läsa hemspråk är tidskräv- ande och man måste vilja det själv. Hon tycker inte att det finns några nackdelar med undervisningen i dagens läge, eftersom den är förlagd efter skolans slut. var eleverna tvungna att välja bort undervisning i något annat ämne och det tyckte hon inte om. Hon berättar att hennes egen dotter hade stor glädje av sitt hem- språk under semestern då man besökte hemlandet. Hon kunde prata med släktingar, läsa tidningar, titta på TV, förstå vad folk sade på gatan och därigenom uppleva landet och känna en tillhörighet på ett helt annat vis. Påståendet om att man måste acceptera att invandrare talar svenska med utländsk brytning instämmer alla informanter helt i. Hälften framhåller att det är omöjligt att få bort en brytning.