sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Om kommun tar kontakt med oss kommer vi att svara på frågor och lyssna på synpunkter, men vårt arbete med den på- gående processen kommer att drivas oberoende av detta och vårt krav på acceptans på den ort där djupförvaret förläggs ligger lika fast som . 15 (län) kommun ligger i län vid kusten till . Landytan är och antalet invånare uppgår till ca 22 000. Av dessa bor ca 4 900 i centralorten och sammanlagt ca 9 000 i fyra andra större tätorter, nämligen , , och . Befolkningen i kommunen är tämligen spridd. tillkommer åtskilliga tusen fritidsboende och turister. har kommunens invånarantal ökat med , dvs. betydligt över riksgenomsnittet. Detta beror främst på en betydande inflyttning i samband med att Fors- marksverket byggdes upp vid kusten norr om tätort, nära gränsen till . har dock befolkningen minskat något. Den offentliga tjänstesektorn svarar för av syssel- sättningen i kommunen, vilket är under riksgenomsnittet. Industrins andel är något högre. Största arbetsgivare är kom- munen med ca 1 800 anställda. Det dominerande företaget och den näst kommunen största arbetsgivaren är i med ca 1 350 anställda. Det enda andra stora industri- företaget är med ca 900 anställda. Förutom kraftverket med tre kärnreaktorer driver detta bolag för SKB:s räkning slutförvaret för låg- och medelaktivt driftavfall (SFR). Dessa kärntekniska anläggningar är belägna i den nord- ligaste delen av kommunen, från gränsen mot . drabbades av ett antal industrinedläggningar . stängdes som under århundraden varit en av landets viktigaste järnmalms- gruvor. Också inom jord- och skogsbruk och byggverksamhet har antalet sysselsatta minskat starkt. Liksom på många andra håll har kommunens ekonomi försvagats genom minskat skatte- underlag och ökade kostnader för socialbidrag m.m. Utbild- ningsnivån ligger under riksgenomsnittet, trots det stora antalet högskoleutbildade vid . I finns Bruks- gymnasiet och i Forsmarks bruk finns Forsmarks skola. Där bedrivs gymnasieutbildning med inriktning på data- och energi- teknik. Från tätort är avståndet till ca 7 mil, till och till . En betydande arbetspendling förekommer till den expansiva . Person- och godstransporter sker företrädesvis på landsväg. Genom kommunens södra del går dock en järnväg med gods- trafik (linjen ––). Den enda större hamnen i kommunen är . Vid och finns en mindre hamn som kan ta emot . Socialdemokraterna fick vid val majoritet i kommun- fullmäktige. Vid val förlorade partiet majoriteten men behöll en dominerande ställning. Fördelningen av de 49 man- daten i fullmäktige var fram till valet följande: s 22, m 9, c 8, v 4, fp 2, kd 2, mp 2.1 I folkomröstningen 1980 fick nejsidan av rösterna, vilket låg betydligt över riksgenomsnittet. hörde liksom och till de kärnkraftskommuner som fick information om SKB:s intresse för en förstudie inom kommunen. Frågan togs snabbt upp till behandling i kommunstyrelse och kommunfull- mäktige. beslöt fullmäktige medge att SKB skulle få genomföra en förstudie i kommunen. Beslutet fattades med stor majoritet. Företrädarna för c och mp reserverade sig mot beslutet. Från samma partier yrkades på att en förstudie skulle 1 Resultat av kommunalvalet : s 21 (-1), m 8 (-1), c 9 (+1), v 2 (-2), fp 3 (+1), kd 2, mp 2 och ett nybildat lokalt parti 2 (+2). Bildandet av sistnämnda parti hänger inte samman med kärnavfallsfrågan. föregås av en folkomröstning, vilket dock avvisades av majo- riteten. Kommunstyrelsen utsåg en referensgrupp bestående av en ledamot och en ersättare från varje parti som var repre- senterat i fullmäktige. Ersättarna gavs rätt att delta i samman- trädena. Kommunens planeringschef utsågs till projektansvarig för förstudien, tillika sekreterare i referensgruppen. Gruppen definierade sin uppgift så att den med en öppen attityd mot allmänheten skall följa, granska och lämna information om SKB:s arbete. Det kan noteras att , till skillnad från andra för- studiekommuner, valde att inte låta lokala organisationer och föreningar företrädas direkt i kommunens förstudieorganisation. Man bedömde att referensgruppen genom sin allsidiga politiska sammansättning hade tillräckligt breda kontaktytor inom kom- munen. Dock var bl.a. representerad vid studieresor och då information lämnades om SKB:s rapporter. etablerade SKB en projektorganisation av samma slag som i tidigare förstudier. Förslag till program och arbetsplan togs fram och diskuterades med referensgruppen, som begärde vissa kompletteringar. godkändes förslagen av kommunstyrelsen, varpå ett samarbetsavtal träffades mellan kommunen och SKB. I avtalet reglerades vad som skulle ingå i förstudien, hur den skulle genomföras och hur information till kommunen och till allmänheten skulle lämnas. Det förutsattes att kommunens kostnader för sitt deltagande i förstudiearbetet skulle täckas från Kärnavfallsfonden och att SKB skulle ersätta kommunen för eventuellt arbete med att ta fram underlag för förstudien. Vid referensgruppens sammanträden, som hölls ungefär , presenterade SKB de delrapporter som succes- sivt togs fram. Gruppen framförde då sina synpunkter och önskemål om kompletteringar. Kommunens referensgrupp lämnade infor- mation till kommunfullmäktige och ordnade dessutom en serie möten för allmänheten i de fem större tätorterna. möten medverkade SKB jämte Kärnkraftinspektionen och . Folkkampanjen mot kärnkraft/kärnvapen, och inbjöds också men avstod från att delta. Gensvaret på kommunens informationsserie till allmänheten var inledningsvis mycket svagt. Försök från referensgruppens sida att intressera föreningar m.fl. att lämna information eller anordna studiecirklar kring förstudien gav heller inga större resultat. Först blev intresset för frågan något livligare. En lokal förening bildades, Opinionsgruppen för säker slutförvaring (Oss) , som intog en kritisk hållning till förstudiearbetet. Denna grupp ordnade några informations- möten med deltagande av kända debattörer och forskare. För detta fick gruppen bidrag av kommunen. 15.3Den preliminära förstudiens resultat En preliminär version av förstudierapporten lades fram av SKB . Följande tre lokaliseringsfall behandlades: Både förvarets ovanjordsdel och dess underjordsdel förläggs till Forsmark (fall 1 a). Ovanjordsdelen förläggs till Forsmark medan underjords- delen förläggs upp till därifrån (fall 1 b). De två delarna förbinds med en lutande transporttunnel. Förvaret lokaliseras helt avskilt från Forsmark (fall 2). I den preliminära versionen antyddes att det finns goda möjligheter att lokalisera hela slutförvaret till Forsmark. Ovan- jordsdelen skulle läggas intill den befintliga ovanjordsanlägg- ningen för SFR, som ligger på en halvö i havsbandet utanför . För slutförvarets underjordsdel finns det sannolikt goda geologiska förutsättningar i ett område som sträcker sig söder om . Befintliga data tyder på att berggrunden är homogen. Som nackdelar angavs att området har en relativt begränsad utsträckning, att det delvis är täckt av vatten och att det har känslig flora och fauna. Enligt den preliminära förstudien finns det också möjlighet att lägga under- jordsdelen på något större avstånd från enligt alternativ 1 b, eventuellt under havet. SKB redovisade den samlade bedömningen att området vid Forsmark i anslutning till SFR, dvs. fall 1 a, är det mest intres- santa med hänsyn till geologi, markanvändning, miljöpåverkan och transporter. kärnavfallsförvaring skulle kunna sam- las på en plats, och landtransporter av avfall skulle minimeras. Med en sådan lokalisering skulle också vissa funktioner hos och kunna samutnyttjas och slutförvaret få direkt tillgång till den kompetens som finns där. När det gäller konsekvenser för samhälle och miljö framhälls att drygt en tredjedel av den totala investeringen antogs komma att tillföras den lokala ekonomin. Eftersom kommunen be- räknades få ett långsiktigt bestånd av 8 500 à 11 000 arbetsplatser skulle tillkomsten av ett slutförvar med ca 300 arbetsplatser ge relativt blygsamma effekter på sysselsättningsgraden, en ökning med ett par procentenheter. SKB räknade med en ekonomisk stimulanseffekt, som emellertid inte skulle få avgörande betydelse för regionens samlade tillväxt. Någon bedömning av s.k. spin-off-effekter gjordes inte. SKB framhöll att vissa frågor kunde belysas i kompletterande utredningar . Därjämte planerades vissa fält- studier. Referensgruppen kom fram till att det borde göras en extern granskning och utvärdering av förstudierapporten med anlitande av högt kvalificerad vetenskaplig expertis. Ett antal frågor valdes ut som man ville få närmare belysta. Dessa frågor var av såväl grundläggande naturvetenskaplig som samhällsvetenskaplig och etisk natur. vände sig kommunen till . träffades ett avtal om utredningsuppdrag. farna forskare – i de flesta fall professorer – analyserade rappor- ten utifrån sina ämnesmässiga kompetenser. Resultat och slutsatser av dessa analyser lades fram i en rad expertrapporter för vilkas innehåll de enskilda forskarna an- svarade. Expertrapporterna sammanfattades av i en gemensam slutrapport som samtliga forskare stod bakom. konstaterade att SKB behandlat kända uppgifter enligt vetenskaplig praxis när det gäller geologiska och kemiska aspekter. I sammanhanget pekades på att det behövdes en del kompletteringar och att befintlig kunskap på vissa områden borde ha redovisats. På en punkt, nämligen berggrundens genomsläpplighet för grundvatten vid olika djup, fanns det enligt allvarliga brister i SKB:s analys. tog även upp samhällsvetenskapliga aspekter och betonade att prognoser har ett begränsat värde, eftersom det är omöjligt att förutse samhällsutvecklingen på . Vidare pekade man på att såväl de etiska frågorna som människors riskbedömningar är centrala i den demokratiska beslutspro- cessen. Nödvändiga etiska överväganden fritar dock aldrig, fortsatte , från förpliktelsen att bygga ett ställ- ningstagande på bästa möjliga vetenskapliga och tekniska under- lag med nuvarande kunskap. Parallellt med universitets granskning remitterades SKB:s preliminära rapport till politiska partier, organisationer, föreningar och företag inom kommunen. Vidare distribuerades en informationsbroschyr om granskningsprocessen till alla hushåll, även till sommarboende. redovisade SKB i en skrivelse till kommunen ett antal kompletteringar av förstudien som bolaget avsåg vidta på eget initiativ (se vidare avsnitt 15.5). SKB föreslog att kommunen skulle företa egna studier i fråga om två fråge- ställningar. Dessa gällde dels frågor om kommunens infrastruk- tur i samband med byggande och drift av ett djupförvar, dels en studie av hur ett djupförvar skulle påverka befolkningens väl- befinnande och näringslivets utveckling. På grundval av granskning, den lokala under- remissen och allmänhetens synpunkter utarbetade referens- gruppen ett underlag till kommunens yttrande till SKB. Kommunfullmäktige beslöt om ett yttrande till SKB över den preliminära förstudierapporten. Yttrandet byggde på utlåtandet från referensgruppen. Inledningsvis framhöll kommunen att förstudien utgick från en metod (KBS-3) som ännu inte är färdigutvecklad och under- strök att förutsättningarna kan komma att ändras fram till dess ansökan om att få bygga ett slutförvar någonstans inlämnas till regeringen. Kommunen krävde kompletteringar, förtydliganden och nya utredningar. Kraven kan sammanfattas enligt följande. Kommunen utgår från att SKB skall finansiera kommunens utredningar kring de två frågeställningar som aktualiserats i SKB:s brev (se avsnitt 15.4). Förstudien bör kompletteras med ett avsnitt om det lång- siktiga etiska perspektivet, där också ansvarsfrågan mellan generationerna belyses. Avsnittet om djupvariationer i fråga om berggrundens genomsläpplighet för grundvatten bör omarbetas. Förstudien bör omfatta en tredimensionell bild av geologin på för- varsdjup som visar tolkningar av förhållandena på ytan genom tvärsnitt av området Forsmark-Bolundsfjärden. Avsnitten om klimatologiska förändringars påverkan på slutförvaret respek- tive om långsiktigt perspektiv på samhällsutvecklingen bör kompletteras med en redovisning av osäkerheterna. Den kemiska toxiciteten på miljön av ett djupförvar skall redo- visas. Med utgångspunkt från de kompletteringar som SKB hade utlovat (se avsnitt 15.4) noterade kommunen att den väntade sig –en precisering av hur bristen på indata vid lokaliseringen av ett förvar under havet kan kompenseras med annan metodik, –översiktliga redovisningar av in- och utströmningsområ- den på topografiska kartan, av utförd maringeologisk kart- läggning av närområden till SFR, av vad en havsytehöjning kan innebära för förvaret, samt av hur grundvatten- sänkning i samband med förvaret kan påverka miljön , –en mer utvecklad plan för hur SKB avser att ta hand om bergmassorna samt en förbättrad karta över avrinnings- områden. Rapporten bör kompletteras med fakta ur rapporter som tagits fram efter det att den preliminära studien färdigställdes (jfr avsnitt 15.6) som några faktafel bör rättas. Kommunen påpekade vidare att det i förstudien och i universitets granskningsrapport framkommit frågor som inte direkt har med förstudien att göra, men som kommunen anser att SKB borde ta upp efter förstudien. Kartläggning av Singözonens karaktär. Kartläggning av tektoniska linser. Kartläggning av malmpotentialen på förvarsdjup. Kartläggning av maringeologin. Påverkan av grundvattensänkning. Återställningsplan för bergmassor. publicerade SKB rapporten (R-98-57) Förstudie Delprojekt jordarter, bergarter och deformations- zoner. Rapporten innehöll redovisningar av kompletterande arbe- ten som utförts sedan den preliminära förstudierapporten hade publicerats. En studie avsåg fältkontroll av berggrunden inom två av de potentiellt intressanta områdena (Forsmarksområdet och ett område nära ). Den andra studien avsåg en regional tolkning av deformationszoner baserad på flygburna magnetiska mätningar som hade gjorts . SKB lade fram rapporten (R-00-20) Naturvärden i Forsmarksområdet – Sammanställning av befintliga inventeringar, planer och program samt en fältstudie. Arbetet med denna rapport hade till större delen utförts . Vidare publicerade bolaget rapporten (R-00-24) Förstudie Öst- – Kommunens yttrande över den preliminära slutrappor- ten samt kompletterande utredningar. Rapporten innehöll dels bolagets svar med anledning av universitets yttrande över den preliminära slutrapporten, dels och till sin huvud- sakliga del – en presentation av de utredningar och komplette- ringar som SKB hade utfört med anledning av kommunens yttrande. SKB:s slutversion av förstudierapporten är daterad . I denna slutversion ingick en beskrivning av kommunens remiss- hantering. Resultatet av de kompletterande utredningar som SKB gjort hade inarbetats. Även förändringar av de yttre för- utsättningarna för förstudien, exempelvis införandet av miljö- balken och resultat från SKB:s fortlöpande utvecklingsarbete avseende slutförvaret, påverkade rapportens innehåll. Viktigare förändringar jämfört med den preliminära versionen var följande. I ett inledande avsnitt behandlades slutförvarsfrågan i ett långsiktigt etiskt perspektiv, där också ansvarsfrågan mellan generationer belystes. Avsnittet om berggrundens vattengenomsläpplighet hade omarbetats, liksom beskrivningen av osäkerheter i förutsägel- ser av klimatförändringar. En tredimensionell tolkning av berggrundsförhållandena vid Forsmarksområdet hade till- fogats, liksom en översiktlig diskussion om hur bergmassorna kan hanteras. Kartor och text hade reviderats för att motsvara dagsläget vad avser skyddade och värdefulla områden för naturvård, kultur- miljövård och friluftsliv i kommunen. Detta gäller även läns- styrelsens strategi för miljövårdsarbete, miljöarbetet inom kommunen liksom kommunens miljösituation. Vidare hade avsnittet om hur grundvattnet kan påverkas kring förvaret och möjliga konsekvenser av detta utökats. Studien hade tillförts aktuella uppgifter rörande befolkning och sysselsättning samt resultat från fördjupade studier av- seende ett slutförvars påverkan på fastighetspriser. Vidare fanns en mera ingående redovisning av osäkerheter i lång- siktiga samhällsprognoser. Med utgångspunkt från de fyra lokaliseringsfaktorerna långsiktig säkerhet, teknik, mark och miljö samt samhälle redovisade SKB en helhetsbedömning enligt i huvudsak följande. Det finns bra förutsättningar för vidare studier rörande lokalisering av ett djupförvar till kommun. Mest intressant är att förlägga djupförvarets ovanjordsanläggning till SFR med underjordanläggningen i området mellan Fors- marksverket och Kallrigafjärden. Därmed kan förvaret för- läggas till lämplig berggrund som verksamheten kan utnyttja de fördelar som en samlokalisering med SFR-an- läggningen och ger. Ett alternativ är en förläggning av ovanjordsanläggningen till med underjordsanläggningen i det geologiskt intressanta området väster om väg 76. Om detta alternativ skulle aktualiseras behöver en fördjupad studie göras om en sådan lokalisering är möjlig med hänsyn till bestämmelser om skydd av vissa kust- och skärgårdsområden. SKB:s helhetsbedömning är att både Forsmark och Hargs- hamn erbjuder bra tekniska förutsättningar för ett djupförvar som påverkan på miljön kan begränsas genom att industriområden utnyttjas för ovanjordsanläggningarna och genom att landtransporter undviks. Båda alternativen bedöms även ge goda förutsättningar för en långsiktigt säker förvaring av kärnavfallet i berggrunden. Dock krävs provborrningar innan detta kan fastställas. 15.8Kommunen inför beslut om platsundersökning offentliggjorde SKB att Forsmarksområdet var en av de platser där bolaget önskade utföra platsundersökningar med borrningsarbeten. SKB begärde i brev att kommun skulle ta ställning till förslaget. Någon månad senare överlämnade SKB sina slutsatser om platsundersökningar till för granskning, den s.k. FUD-K (avsnitt 9.3). Som ett led i Kärnkraftinspektionens beredning av ärendet gav den kommunen tillfälle att yttra sig. De områden i Norduppland som under förstudiearbetet hade analyserats närmare som potentiella områden för platsunder- sökningar framgår av figur 7. Källa: SKB. Bland annat för att underlätta berörda kommuners ställnings- taganden anordnade Kärnkraftinspektionen och utfrågningar av SKB dels i Nord- , dels i /, dels i . Dessa utfrågningar var avsedda att ge tillfälle både för politiskt för- troendevalda i kommunerna och för allmänheten att föra fram frågor och synpunkter, vilka skulle kunna ligga till grund för kommunernas fortsatta arbete med frågorna. Kommunens yttrande till Kärnkraftinspektionen med anled- ning av FUD-K var kortfattat och allmänt hållet. Det innehöll ingen antydan om kommunens inställning till förslaget om en platsundersökning vid Forsmark. – Denna uppläggning av kom- munens yttrande ligger väl i linje med vad alla förstudiekom- muner hade förklarat, nämligen att de endast var beredda att ta ställning till förslag från SKB om platsunder- sökningar under förutsättning att både tillsynsmyndigheterna Kärnkraftinspektionen och samt regeringen efter genomförd granskning funnit att SKB:s förslag var väl- grundade. fattade kommunstyrelsen beslut om fortsatta uppgifter för referensgruppen. I dessa uppgifter ingick fortsatt informationsarbete – också i samverkan med motsva- rande grupper i de två andra norduppländska kommunerna – samt analys av SKB:s slutrapport från förstudien jämte säker- hetsrapporten 97. Inom referensgruppen var uppfattningen att resultatet av sådana analyser kunde presenteras först när regeringsbeslutet med anledning av FUD-K förelåg. Ett led i analysen av den slutliga förstudierapporten utgjordes av ett uppdrag som referensgruppen gav åt att granska SKB:s kompletterande utredningsrapport (jfr avsnitt 15.6). Den rapporten innehöll bolagets svar med anledning av kritik av den preliminära för- studierapporten. informerades referensgruppen om resultatet av granskningen, vilket publicerades . Slutsatsen var att SKB på ett tillfredsställande sätt uppfyllt de flesta av rekommendationer i utvärderingen av den preliminära förstudierapporten. Det gällde såväl korrigeringar och kompletteringar som att SKB på olika punkter redovisade en samstämmighet i synsätt. Dock tyckte att det kvar- stod några invändningar i sak och skiljaktigheter i bedömning och värdering när det gällde vissa frågor om hydrologi, geologi och samhällsutveckling. Som framgått av avsnitt 9.3 fattade regeringen sitt beslut med anledning av FUD-K . Frågan om kom- munens medgivande till platsundersökningen i Forsmark togs upp till överläggning mellan kommunkansliet och kommunstyrelsens ordförande. Slutsatsen blev att någon ytterligare remissomgång inte behövdes, eftersom ärendet kunde anses väl berett. Därför föreslogs att frågan skulle behandlas i kommunstyrelsens arbetsutskott , i kom- munstyrelsen och i kommunfullmäktige . Så skedde också. Vid ett fullmäktigesammanträde som redan var utlyst till lämnades särskild information om innehållet i regeringsbeslutet. beslutade kommunfullmäktige medge SKB att genomföra platsundersökningen i Forsmark under för- utsättning att avtal kunde träffas med SKB om villkoren för genomförandet. Röstsiffrorna var 43 för och 5 emot. De som röstade emot var tre av de åtta företrädarna för c och de två företrädarna för mp. En ledamot (c) avstod. Frågan om avtalets innehåll behandlades vid ett sammanträde med fullmäktige . Det förslag till avtal som fullmäktige godkände (med en reservation) innebar i huvudsak följande. Platsundersökningen skall genomföras i enlighet med ett för- slag från SKB . Frågor som kommunfull- mäktige tidigare () begärt skulle tas upp skall be- svaras under platsundersökningen. SKB svarar ensamt för genomförandet av platsunder- sökningen och för samtliga kostnader för denna. Kommunen har rätt till fortlöpande information, insyn i arbetet och på- verkan på platsundersökningens genomförande. Avtalet innebär inte något åläggande vare sig för kommunen eller SKB att fortsätta med undersökningar/studier om plats för ett slutförvar för använt kärnbränsle och kärnavfall. SKB skall inhämta kommunens medgivande stegvis i den fortsatta processen (platsundersökningsskedet, detaljundersöknings- skedet). Utredningsmaterialet skall i sin helhet vara tillgängligt för kommunen och allmänheten. Platsundersökningens huvudrapporter skall föreläggas kom- munen för granskning. Tekniska huvudrapporter skall ha sammanfattningar som är läsbara för allmänheten. Kommunens kontaktperson är kommunchefen. SKB skall fortlöpande lämna rapportering till en av kommunstyrelsen tillsatt referensgrupp. (I avtalet är referensgruppens uppgifter angivna i enlighet med vad som framgår av redogörelsen längre fram i detta avsnitt.) Parterna förutsätter att kom- munens samtliga kostnader för åtgärder enligt denna punkt skall ersättas av Kärnavfallsfonden via Kärnkraftinspektionen. Kommunen biträder SKB med lokal utredningskompetens för framtagande av underlag för platsundersökningen. SKB svarar för kostnaderna. SKB har ansvar för att samverkan och information mellan bolaget och kommunen sker kontinuerligt, vilket även om- fattar kommunstyrelse och då så påkallas av kommunen, kommunfullmäktige och övriga nämnder. SKB:s ambitionsnivå vad gäller information till allmänheten skall vara hög. Kommunens invånare skall periodiskt infor- meras genom annonser i ortspressen. Fortsatt särskild om- sorg skall ägnas kommunikationen med närboende, mark- ägare och kommunens ungdomar. Även fritidsboende skall informeras. SKB upprättar ett lokalt platskontor i och har ambition att använda sig av lokal arbetskraft där så är lämpligt med hänsyn till bolagets upphandlingsregler och personal- policy. Som framgått av det föregående medverkade referensgruppen formellt sett inte i beredningen av fullmäktiges beslut den 4 de- cember 2001. Däremot hade fullmäktige redan vid det ovan nämnda informationstillfället genom gruppens försorg givits tillgång till ett antal handlingar som hade inkommit till referensgruppen.