sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Forskarkompetensen finns till största delen i utlandet, ibland delvis knutna till statistikbyråer som är naturliga samarbetspartners för SCB. SCB inledde ett formaliserat samarbete med uni- versitet. Ett samarbetsavtal tecknades, vilket bygger på ömsesidig- het; båda parter skall i princip vinna lika mycket på avtalet. Ett mot- svarande avtal kan förstås skrivas också med en enskild, t.ex. natio- nalekonomisk, institution. Det är ännu för tidigt att utvärdera samarbetsavtalet med . Avtalet ger endast en form, som måste fyllas med ett innehåll av konkreta samarbetsprojekt. Flera av de idéer som listas nedan ingår eller planeras inom ramen för detta samarbetsavtal. Troligen blir de flesta ansatser mer verkningsfulla inom ramen för ett institutionellt samarbete, oavsett om detta formaliseras i ett av- tal eller inte. Den stabilitet som ett institutionellt samarbete ger kan knappast heller underskattas. Utbytestjänstgöring, dvs. att en forskare arbetar på SCB och en SCB-anställd vid en institution, har en stor potential. Det förutsätter dock en god planering, med väl förbered- da arbetsuppgifter så att t.ex. den som skall komma till SCB på lämpligt sätt är involverad i SCB:arens arbete på institutionen. Ett institutionellt samarbete underlättar en väl fungerande utbytestjänst- . Goda förutsättningar finns att utveckla en utbytesverksam- het med internationella organisationer på statistikområdet och med utländska statistikbyråer. SCB har haft ett antal professurer inom ämnet statistik och har nu- mera även en professur i ekonomi. Erfarenheterna är mycket goda. Det finns anledning till en ytterligare satsning på kompetens på denna nivå inom området ekonomisk statistik. Den bör dock före- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt gås av en diskussion om både inom vilka specialområden det är vik- tigast att satsa (ekonomisk statistik är ett vitt begrepp) och vilken organisatorisk lösning som är lämpligast. Rekrytering på denna nivå kan ses som ett led i en kompetens- höjning för framtiden inom området ekonomi. Det markerar också en attityd och en hållning till de komplicerade uppgifter som ålig- ger en statistikmyndighet. Diskussionen om en utbyggd analytisk kompetens (se avsnitt 7.11) är också intressant i detta sammanhang liksom diskussionen i avsnitt 2.4 angående möjligheterna att förut- se och anpassa verksamheten till nya framtida statistikbehov. En utbyggd analysfunktion kan vara en lämplig organisatorisk bas för rekryteringar på professorsnivå. Förväntningarna på vad en profes- sor eller motsvarande skall prestera bör preciseras t.ex. vad gäller krav på vetenskapliga insatser, vetenskapligt ledarskap och veten- skapligt kontaktnät. Ekonomisk statistik är som nämnts ett vitt begrepp. Man kan inte urskilja en sammanhållen vetenskaplig grund för verksamheten ekonomisk statistik. Det finns t.ex. ingen bas som är nära överens- stämmande med något av de traditionella universitetsämnena. I stäl- let drar verksamheten nytta av vetande inom flera discipliner som nationalekonomi, redovisning, ekonometri, statistik och matema- tisk statistik. Att dela en professur mellan SCB och en institution kan ha många fördelar. Normalt torde en delad professur behöva ha åtmins- tone halva tiden vid SCB för att nå en god effekt. En intressant aspekt av delade professurer är att de borde kunna utlysas vid uni- versiteten. En delad professur vore troligen ett utmärkt inslag i en institutionell samarbetsansats. Inom SCB finns ett mindre antal personer som doktorerar med stöd av SCB. I regel rör det sig om att de ges en möjlighet att på deltid, t.ex. , men som en del av ordinarie arbete, arbeta på avhandling eller läsa in litteratur. Det är här viktigt att det finns klara regler och en nära uppföljning av doktorandernas framsteg. Det finns vidare ett begrepp, industridoktorander, som SCB i ett fall utnyttjar sig av. Innebörden är att doktoranden redan vid antagningen får en delfinansiering av sin doktorandtjänst av SCB, i det nu aktuella fallet . I detta fall finns en mer direkt Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt knytning mellan SCB, och doktoranden. Denna konst- ruktion bör kunna ersätta eller komplettera nuvarande sys- tem. En förutsättning i alla de fall där SCB ekonomiskt (via tillåtelse att utnyttja arbetstid eller på annat sätt) stöder doktorander är dels att deras avhandlingsarbete har direkt SCB-relevans, dels att de be- döms fortsätta arbeta vid SCB. I samband med avhandlingsarbeten, som direkt berör SCB, är det naturligt att SCB ställer upp med biträdande handledare. Detta gäl- ler såväl SCB-doktorander som andra doktorander, som väljer att arbeta inom SCB:s område. Handledarna fyller en funktion för uni- versiteten genom att stå för specialistkompetens, som universiteten oftast saknar. Självfallet måste de ha både en formell (doktorsnivå) och en reell kompetens, som godkänns av . Gästföreläsare/gästforskare på SCB Gästföreläsningar är en billig och flexibel form för tillgång till väl- renommerade forskare. Sådan verksamhet kan med fördel i många fall ske decentraliserat i organisationen. Det kan dock finnas anled- ning att även lägga upp mer långsiktiga program där internationella experter kan spela en huvudroll. SCB kan också samordna arran- gemang tillsammans med universitet och andra svenska institutio- ner. SCB genomförde 2002 en sommarskola () i national- räkenskaper i samarbete med , statistik och informatik () vid . En internationellt fram- stående expert var huvudlärare. Ett 40-tal personer, främst från SCB och , men också från andra universitet/högskolor och någ- ra från andra centralbyråer, deltog i arrangemanget. SCB subven- tionerade skolan så att avgiften kunde hållas låg. Sommarskolor är troligen ett relativt billigt sätt att fästa upp- märksamheten på för SCB intressanta områden. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt finns planer på att låta prismätningar vara tema för en ny skola. Även sommarskolor o.dyl. passar bra in i ett institutionellt samarbete. SCB tar emot många studiebesök, främst från och östra . Personal från SCB gör också besök på andra centralbyråer, oftast i samband med omläggningar eller utredningar. Sådana be- sök, gärna med inbyggd reciprocitet, bör kunna utvecklas. Studiebesök görs oftast av chefer och experter. En utveckling vore att i ökande utsträckning skicka/ta emot yngre medarbetare. Målet med ett sådant utbyte skulle snarare vara att uppmuntra indi- videns vidareutveckling än att utveckla organisationen direkt. Som redan noterats ger SCB (indirekt) ekonomiskt stöd till några doktorander. Ett alternativ är att ge ekonomiskt stöd i form av sti- pendier till SCB-anställda. I så fall skulle SCB inte ställa upp med arbetstid, utan i stället ge ett belopp för att, helt eller delvis, täcka resor, mat och logi, kursavgifter etc. Stipendier skulle kunna ges till SCB-personal som vill vidareutbilda sig i eller i utlandet. Det vore därutöver önskvärt att, t.ex. via SCB:s hemsida, stimu- lera en bredare krets utanför SCB, dvs. i första hand studerande vid universitet och högskolor, att söka stipendier och forskningsstöd hos fonder m.fl. för vidareutbildning och fördjupning i discipliner som är relevanta för SCB:s verksamhet. Lämpliga utbildningsmöj- ligheter torde finnas på ett stort antal universitet och andra institu- tioner i utlandet. Utredningen har i sina kontakter med statistik- byråer och forskare i utlandet noterat några intressanta institutio- ner. I kan nämnas och . I samarbetar Office for National Statis- tics (ONS) nära med . Den franska sta- tistikbyrån, INSEE, har två framstående skolor med högre utbild- ning inom statistik och ekonomi. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Många universitetslärare saknar djupare insikter inom många om- råden av intresse för SCB. Nationalräkenskaper och prismätningar har redan nämnts. Ett sätt att stimulera intresset för SCB:s områ- den är att anordna kortare kurser för universitetslärare i anslutning till terminsstart eller terminsslut. Till skillnad från sommarskolor skulle denna typ av utbildning sikta in sig direkt mot lärare och ha målet att påverka deras undervisning och i slutändan t.o.m. kurs- innehållet. Troligen bör de göras gratis för deltagarna, vara öppna för alla universitet och läggas vid ett centralt universitet. SCB har personal som har såväl en god allmän kompetens inom sitt område som gott om realistiska tillämpningsexempel. Inom många institutioner och inom många ämnen saknar lärarna tillämpnings- delen (utanför rena forskningstillämpningar). Det är t.ex. mycket få lärare i statistik vid landets universitet, som har deltagit i en större datainsamling, som har arbetat praktiskt med kvalitetsfrågor i stora datamängder, etc. Framtagningen av nationalräkenskaperna skulle också kunna vara ett lämpligt område, liksom produktivitetsberäkningar och pris- mätningar. Genom föreläsningar på grundnivå (och kanske också på C- och D-nivå) skulle SCB kunna väcka studenternas intresse för SCB som arbetsplats och för SCB:s verksamhet. I detta samman- hang kan också information spridas om det stora dataunderlag som finns hos SCB och som ger stora möjligheter till forskning på många områden. Denna ansats är relativt långsiktig, men ger också andra (och kanske större) positiva effekter för SCB:s allmänna image. Troligen måste föreläsningarna erbjudas gratis. Om ansatsen skall provas bör ett antal modulföreläsningar tas fram. SCB får redan nu ett antal förfrågningar om praktikantplatser . Ofta är det svårt att kombinera studenternas önskemål (som- mararbete) med SCB:s produktionssituation. SCB skulle också kun- na använda möjligheterna till praktikantplatser mer offensivt. I ett institutionellt samarbete om en SCB-inspirerad universitets- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt utbildning skulle garanterade praktikantplatser kunna ingå. Det ligger i sakens natur att de i så fall rör sig om längre utbildning, minst en termin. På statistikområdet skulle det kunna röra sig om en statistikutbildning med inriktning mot officiell statistikproduk- tion, inom ekonomi kanske om en C-kurs med inriktning mot nationalräkenskaper eller prismätning. SCB har tagit fram en lista på uppsatsämnen inom statistik, och i viss mån inom IT. En utbyggnad av en sådan lista till ekonomiska ämnen är enkel, men kräver långsiktighet. Förutom att ta fram och uppdatera själva listan, måste SCB vara beredd att stå för viss hand- ledning. Det har också förekommit att studenterna har fått ett mindre belopp i ersättning om uppsatserna har varit bra och använd- bara för SCB. Även här finns en praxis. Relationerna till forskningen och omfattningen av egna forsknings- resurser varierar starkt mellan olika länder. I är kontakterna mellan de olika statistikproducenterna och den akademiska världen omfattande och nära. Det finns forskning på universiteten som är direkt knuten till aktuella problemområden inom den ekonomiska statistiken, t.ex. den nya ekonomin. Utbytet sker både bilateralt och via offentliga seminarier etc. Statistikproducenterna har före- trädare som deltar i kunskapsutbytet och har hög status i den aka- demiska världen. I har INSEE en avdelning för forskning med två väl- renommerade skolor med undervisning i statistik och ekonomi vil- ket ger en bred anknytning till den akademiska världen. Verksam- heten inom Statistics har starka inslag av forskning och analys. En särskild analysavdelning kompletteras av analysenheter, som finns inom de olika statistikavdelningarna. Avdelningen för nationalräkenskaper och analytiska studier innehåller en stor analys- enhet, ca 40 personer, med hög forskarkompetens. I har Statistisk sentralbyrå en forskningsavdelning med ca 75 anställda. Avdelningen arbetar med modellarbete och gör kvartalsvisa progn- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt ser över den norska ekonomin, en uppgift som i ligger på . Utredningen har i sitt arbete berört många frågor som kvalitet, ana- lys, framtida behov och krav etc., som också har pekat på behovet av ett nära och kontinuerligt samarbete med forskningen inom den ekonomiska statistikens område. Mycket talar för att SCB bör höja ambitionsnivån på detta område. Även aktiviteter som kan stimule- ra till att nationalräkenskaperna får en plats i universitetsundervis- ningen skulle vara värdefulla. Det finns många exempel från andra länder där analys- och forskningsinslaget är betydande och bidrar till att statistikutvecklingen drivs på. I föreliggande avsnitt diskuteras olika sätt att förbättra situatio- nen. Ett viktigt inslag skulle vara att anställa flera personer på pro- fessorsnivå eller motsvarande. Olika sätt att öka det institutionella långsiktiga samarbetet är också av vikt. Här har redan ett lovande samarbete inletts med . Hjälp till doktorander och marknadsföring av SCB:s unika dataunderlag är andra viktiga delar. Därutöver finns en hel rad av åtgärder, inte minst olika for- mer av utbyte nationellt och internationellt, som borde bli föremål för en övergripande strategi. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Startår för tidsserier för ekonomisk statistik i Statistiska Databaser arbetskraftsstatus, arbetslösa, veckoarbetstid Sjukfrånvaro (privat sektor) Löner, månad (konjunkturstatistik) Stat, kommuner, landsting Löner, år (strukturstatistik) Månadslön/timlön efter näringsgren Tillverkningsindustrin, månadslön/timlön Lönesummor (kontrolluppgifter) Lönesummor (skattedeklarationer) Hyror för nybyggda lägenheter Intäkter och kostnader i flerbostadshus Outhyrda bostadslägenheter i flerbostadshus Ombyggnad och rivning av flerbostadshus Bygglovsstatistik för bostäder och lokaler SOU 2002:118 Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Aktieägande efter aktieserie och marknadsplats , tillgångar och skulder, månad Utrikeshandel efter varugrupp och handelspartner Utrikeshandel, volymindex, kvartal Utrikeshandel, volymindex, år Företagens anställda efter näring och storlek Företagens finansiella tillgångar och skulder Konkurser och offentliga ackord för industri-, bygg- Industrins leveranser, order, produktion, Statsbidrag och inomkommunal utjämning Statens lånebehov och den svenska statsskulden Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt NR:s publicering av tidsserier genom olika kanaler Täckningen av nationalräkenskapsdata i statistiska data- baser () är god när det gäller kvartalsvisa serier . För försörjningsbalansen (beräknad enligt ENS 95) efter användningstyp finns kvartalsserier med löpande och fasta priser (referensår 1995) för perioden –2002. Däremot saknas säsong- rensade serier för perioden –1992. Täckningen är sämre i SSD när det gäller årsserier. För national- räkenskaperna enligt ENS 95 redovisas försörjningsbalansen efter användningstyp och arbetade timmar endast för åren 1993–2001. För nationalräkenskaperna enligt SNA 68 finns det äldre serier över försörjningsbalansen i löpande priser respektive fasta priser (referensår 1991) nämligen för åren 1950–1980 och 1980–1996. Dessa serier är inte uppdaterade. I nedanstående sammanställning redovisas endast sådana tids- serier i SSD som publicerats genom någon av följande kanaler: Statistiska meddelanden (), där NR redovisar årsstatistik via papperspublicering och elektroniskt på SCB:s hemsida. Pressmeddelanden, där NR redovisar senaste kvartalsresulta- ten med tidsserier bakåt. BNP kvartal, en uppdragsprodukt i pappersform vilken ut- kommer med pressmeddelanden och offentliggöran- det i SSD. Produktsidan för NR på SCB:s webbplats. Denna innehåller utvalda diagram och elektroniskt åtkomliga källdata. ekonomiska årsvisa tidsserier finns under specialingång- en ekonomi på SCB:s webbplats. Nedanstående tabell visar vilka tidsserier från NR man kan hämta från SSD. De tidsserier som redovisas i NR:s kvartalspublikation respektive på produktsidan för NR på SCB:s webbplats är normalt kortare än dem i SSD, men det finns undantag. Nationalräkenskaper –2001 finns för övrigt nedladdnings- bara i excelformat, som innehåller BNP, BNI, Försörjningsbalans, BNP från produktionssidan, sysselsättning, konsumtionsutgifter, fasta bruttoinvesteringar m.m. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Försörjningsbalans, Lp, Fp samt årsförändring BNP från produktionssidan, Fp, årsförändring Arbetade timmar efter näringsgren, antal, årsförändring Hushållens konsumtionsutgifter efter ändamål, Lp Hushållens konsumtionsutgifter efter varaktighet, Lp Fasta bruttoinvesteringar, Lp, Fp, årsförändring BNP från produktionssidan, Fp, årsförändring Arbetade timmar fördelade på näringsgrenar, antal och årsförändring Försörjningsbalans, Fp, kvartalsförändring BNP från produktionssidan, Fp, kvartalsförändring Arbetade timmar efter näringsgrenar, antal, kvartalsförändring BNP, Fp, årsförändring Post i försörjningsbalans efter användningstyp BNI, post i försörjningsbalans (SNA 68), Lp, Fp91 Försörjningsbalans, Lp, Fp, årsförändring Konsumtionsutgifter, faktisk konsumtion, Lp, Fp post i Försörjningsbalans, efter användningstyp efter ändamål, Lp, Fp, årsförändring efter varaktighet, Lp, Fp, årsförändring Anm. Lp = Löpande priser, Fp = fasta priser Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt På SCB:s särskilda portal för ekonomi ligger dessutom längre tidsserier för ett antal utvalda variabler, vilka framgår av ned- anstående tabell. Tidsserier på SCB:s webbplats för ekonomi BNP från produktionssidan (efter aktivitet), Fp, årsförändring BNP, Lp, Fp BNP per capita, Lp, Fp Försörjningsbalans 1980-2000, huvudaggregerat, Lp, Fp Exportens och importens betydelse för svensk ekonomi Konsumtion och investeringar, andel av BNP 8 Överväganden och förslag I detta kapitel redovisar utredningen sina överväganden och förslag. Förslagen omfattar både sådana som avser förbättrad statistik och sådana som avser förbättrade arbetssätt och förändrad organisation. De förra kräver i allmänhet ökade anslag och riktar sig därför till regeringen. De senare handlar däremot även om hur arbetet med att ta fram den ekonomiska statistiken organiseras och genomförs, men innebär ökade resursbehov, och riktar sig därför även till (). Utredningen föreslår att den ekonomiska statistiken ges ett markerat nivålyft när det gäller både omfattning och kvalitet. Det finns viktiga områden som inte täcks med statistik, vilket gör att så viktiga variabler som BNP inte kan skattas på ett tillfredsstäl- lande sätt. Inom den Europeiska Unionen (EU) pågår ett omfattan- de arbete med att utveckla den ekonomiska statistiken, att göra den mer jämförbar och att snabba upp den. bör delta aktivt i detta arbete. Sammantagna omfattar utredningens förslag till förbättringar av den ekonomiska statistiken en nivåhöjning av anslagen med ca . Nivåhöjningen fördelar sig över åren 2004–2006 med ungefär en tredjedel . Huvuddelen av förslagen avser national- räkenskaperna och underlag till dessa. Även andra delar av den eko- nomiska statistiken behöver emellertid förbättras. Förslagen berör förutom även Närings- och Socialdeparte- menten. Ungefär som utredningen överlämnas kommer SCB att överlämna ett underlag för fördjupad prövning och det tar också upp förslag om förbättringar av statistiken inklusive den ekono- miska statistiken. Förslagen har olika utgångspunkt. Utredningen utgår från sina direktiv, medan SCB:s underlag även tar hänsyn till andra behov och önskemål. I den mån de innehåller samma förslag har de harmoniserats mellan utredningen och SCB. laget finns tabeller som innehåller både utredningens och budget- underlagets förslag. De ger en samlad bild av de båda förslagen. har den ekonomiska statistiken tillförts en del ökade resurser för förbättringar av främst nationalräkenskaper- na, prisstatistiken och inkomststatistiken. Utredningen har vidare under arbetets gång tagit initiativ till ett antal förbättringar främst när det gäller att dokumentera den ekonomiska statistiken och sprida den via SCB:s webbplats. Dessa förbättringar svarar mot en del av de brister, som har framkommit i utredningens kartläggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. De kom- menteras i samband med redovisningen av överväganden och för- slag i föreliggande kapitel. Kapitlet inleds med ett avsnitt 8.1 med allmänna överväganden. Där- efter följer två avsnitt med utredningens förslag: förbättrad statistik (avsnitt 8.2) samt förbättrade arbetssätt och förändrad organisation (avsnitt 8.3). Kapitlet avslutas med avsnitt 8.4 om kostnader och finansiering. Den svenska ekonomiska statistiken är kostnadseffektiv och står sig väl vid en jämförelse med statistiken i andra utveck- lade länder. Det finns emellertid många områden på vilka förbättringar av den ekonomiska statistiken är möjliga och önskvärda. De resurser som avsätts för officiell statistik i är vid en internationell jämförelse förhållandevis små både i abso- luta termer och i förhållande till landets storlek. Resurserna för den ekonomiska statistiken har minskat trots särskilda satsningar på denna stati- stik. Nationalräkenskaperna behöver förstärkas resursmässigt och organisation och arbetsformer behöver förändras. Den ekonomiska statistiken behöver förbättras även på ett antal andra områden, bland annat för att ge ett bättre under- lag för nationalräkenskaperna. Förändringar i organisation och arbetsformer avseende den ekonomiska statistiken bör övervägas. En strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska sta- tistiken bör upprättas. Skälen för utredningens bedömningar Utredningen har två typer av underlag för att bedöma den svenska ekonomiska statistiken. Den första är den kartläggning av behovet av ekonomisk statistik som utredningen redovisade i sitt första delbetänkande1 samt de synpunkter som i övrigt har framkommit från användare av statistiken under utredningens arbete. Kartlägg- ningen visade att det finns en rad synpunkter på hur den ekonomis- ka statistiken borde förbättras, inte minst mot bakgrund av sam- hällets förändringar och att den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för ekonomisk analys och politik. På vissa punkter fanns det en bred enighet bland användarna om vilka förbättringar som var mest angelägna. Det gällde särskilt pris- mätningar för den privata tjänstesektorn, IT-statistik, input-output- statistik, kapitalstocksberäkningar och en uppsnabbning av den eko- nomiska statistiken. Det fanns emellertid också ett stort antal andra områden som nämndes som angelägna i intervjuerna med statistik- användarna. Utredningen har i det fortsatta arbetet analyserat möjlig- heterna att åstadkomma förbättringar av den ekonomiska statisti- ken på dessa områden. Den andra typen av underlag är de internationella jämförelser, som har kommit fram under utredningens arbete. Utredningen har bland annat besökt elva länder under arbetets gång för att jämföra med vad som åstadkoms i dessa länder och för att få underlag för förslag till förbättringar av den svenska ekonomiska statistiken. De internationella jämförelserna visar att den svenska ekonomis- ka statistiken står sig väl i ett internationellt perspektiv. Å ena sidan har de problem som har uppmärksammats särskilt i utredningens kartläggning av användarnas behov, t.ex. bristen på IT-statistik, input-output-statistik och kapitalstocksberäkningar, i allmänhet hanterats bättre i andra länder. Det tycks också som om tidsserier- na i nationalräkenskaperna i allmänhet är längre i andra länder. 1 SOU 2001:34 Behovet av ekonomisk statistik. Delbetänkande av Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. andra sidan kan varje land ha andra problem, som har hanterats bättre i . Problemet med brist på bra prisindex för den priva- ta tjänstesektorn är gemensamt för alla länder; några länder har emellertid kommit längre än i detta avseende. Ett allmänt intryck är att har prioriterat effektiv statistik- produktion medan man i de flesta andra länder har satsat mer på analys av siffrorna.