sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — När det gäller nationalräkenskaperna levererade ungefär hälften av uppgifterna . är speciellt i . Nationalräkenskaperna kommer då i två versioner, dels en snabb- version som levererades , men inte innehöll alla efter- frågade uppgifter, dels en ordinarie version som levererades . Aktionsplanens krav är . Det innebar att kunde leverera huvudaggregaten i försörjningsbalansen , men inte inkomster, sparande och upplåning. klarar i princip att leverera uppgifterna . Det finns dock några få efterfrågade uppgifter, som inte levererar. När det gäller de offentliga finanserna hade inte levererat de begärda uppgifterna inom angivna . Det berodde enligt ansvariga vid SCB på avstämningsproblem. Kraven på mer detalje- rad statistik per kvartal för den offentliga sektorn är nya för året och rutinerna har ännu inte kommit igång. klarar i princip att leverera dessa uppgifter, men kvaliteten på uppgifterna kan komma att bli dålig. När det gäller arbetsmarknadsstatistiken levererade statis- tik för bara 2 av de efterfrågade 15 delområdena . Det berodde främst på att huvuddelen av de efterfrågade uppgifterna hämtas ur NR-systemet och därför liksom övriga NR-uppgifter levererades . Även i detta fall finns det några få efterfrågade uppgifter, som inte levererar. Leveranserna av kvartalsdata från arbetskraftsundersökningarna har varit kraftigt försenade pga. omläggningar av datainsamlingen, men skall kunna levereras betydligt snabbare än vad som krävs i hand- lingsplanen. När det gäller företagsstatistiken levererade statistik för 23 av 32 efterfrågade delområdena . Problemen gällde byggsek- torn, där några uppgifter kom för sent och det uppstod en del tek- niska och andra problem för andra uppgifter. I princip skall emellertid klara att leverera alla de efterfrågade uppgifterna . Kraven på detta område kommer dock att höjas väsentligt i sam- band med att skall kunna uppfylla den handlingsplan för uppsnabbning av kortperiodisk statistik som behandlas avsnitt 5.4. När det gäller utrikeshandeln levererade statistik för 2 av de 5 efterfrågade delområdena . På ett område var förseningen bara marginell, men på två andra områden krävs en avsevärd upp- snabbning. Det gäller en snabbstatistik för handeln med länder utan- för EMU-området liknande den som finns för länder utanför EU. Här planeras en uppsnabbning . Det gäller också snabba- re uppgifter för den totala handeln med länder inom EU. Här finns inga konkreta planer . Kraven på statistiken har ökat parallellt med att arbetet med EMU Action Plan har fortskridit. Det ökade kravet på tjänstestati- stik har resulterat i att en utvidgning av handlingsplanen på detta område diskuteras. Snabbare statistik som underlag för den gemen- samma penningpolitiken har kommit i fokus och understöds inte minst av ECB. På detta område har också särskilda aktiviteter genom- förts som beskrivs närmare i avsnitt 5.4. Slutsatser av uppföljningen av EMU Action Plan Uppföljningen av EMU Action Plan för juni/visade att inte låg särskilt väl till när det gäller att uppfylla de krav på täckning och snabbhet som anges i planen. ham- nade sammantaget på nionde till tionde plats bland de femton EU- länderna. Delvis berodde det på tillfälligheter som kan och bör rät- tas till vid kommande kvartal. finns det områden där den svenska statistiken kommer fram snabbt i jämförelse med andra länders statistik. Snabbversionen av nationalräkenskaperna innehöll den snabbaste redovisningen av försörjningsbalansen för andra kvar- talet 2002. Arbetskraftsundersökningarna tas fram snabbast i . Det finns ett antal förbättringar som behöver genomföras för att fullt ut skall uppfylla EMU Action Plan: De ordinarie nationalräkenskaperna behö- ver tidigareläggas från efter kvartalets utgång. Det skulle också lösa huvuddelen av problemen med de för sent levererade uppgifterna rörande arbetsmarknaden. Vissa mindre kompletteringar behöver dessutom göras för att skall kunna leverera alla efterfrågade uppgifter. Statistiken över de offentliga finanserna per kvartal kan i prin- cip levereras, men den behöver kvalitetssäkras. Statistiken över utrikeshandeln behöver snabbas upp på två områden. Det gäller en snabbstatistik för handeln med länder utanför EMU-området liknande den som finns för länder utanför EU och snabbare uppgifter för den totala handeln med länder inom EU. Dessutom behöver rutinerna för leveranserna kvalitetssäkras för att undvika förseningar. Ytterligare krav kommer att ställas för att skall kunna uppfylla den handlingsplan för uppsnabbning av kortperiodisk statistik, som behandlas i avsnitt 5.4. tillsatte EU:s Statistical Programme Committee1 (SPC) på svenskt initiativ en arbetsgrupp med uppgift att genom- föra två benchmarkingstudier avseende den kortperiodiska ekono- miska statistiken. Den ena studien avsåg en jämförelse av statistiken i EU och medan den andra studien skulle jämföra situationen mellan länderna inom EU. Arbetsgruppen leddes av och bestod av företrädare för statistikmyndigheterna i åtta EU- länder – , , , , , Stor- , och – samt tre organisationer – Euro- stat, () och . Dessutom del- tog från utredningens sekretariat och från SCB i arbetet. 1 är en kommitté inom EU bestående av general- direktör (ordförande) och generaldirektörerna för de nationella statistikmyndigheterna i EU- och ESS-länderna. Den är rådgivande till vid beredningen av kommissionens förslag på statistikområdet och beslutande (verkställighet) i detaljfrågor på samma område. Studierna genomfördes i huvudsak och inriktades särskilt på statistikens aktualitet. En rapport1 lämna- des till SPC . I rapporten konstateras bl.a. att sta- tistiken i är mycket snabbare än i EU samt att situationen i de olika EU-länderna skiljer sig åt väsentligt. Rapporten innehåller ett antal rekommendationer, bl.a. att den kortperiodiska ekonomiska EU-statistiken skall bli lika snabb som i . SPC tillstyrkte i huvudsak arbetsgruppens rekommendationer och till- satte en ny grupp med uppgift att följa upp implementeringen av de olika förslagen. I det följande beskrivs kortfattat de ur utredning- ens synvinkel viktigaste erfarenheterna och slutsatserna från de ge- nomförda studierna samt det fortsatta arbetet. Aktuell ekonomisk statistik på EU/EMU-nivå har växt i betydelse i och med bildandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Den ekonomiska statistiken i EU har bl.a. kritiserats för att vara alltför långsam. () har behov av statistisk information för EMU-området med täckning och aktualitet jämförbar med den som () har för . Arbetsgruppen genomförde en studieresa till rele- vanta myndigheter2 i för att undersöka skillnaderna mellan de båda valutaområdena när det gäller tillgången till kortperiodisk eko- nomisk statistik och dra slutsatser om hur situationen inom EU/ EMU-området kan förbättras. Studien visade att den amerikanska statistiken med några få undantag är betydligt snabbare än jämför- bar statistik för EU/EMU. Exempelvis publiceras statistik över de- taljhandeln 12–efter månadens utgång medan publicerar aggregerade data för EU/EMU efter . De kvartalsvisa nationalräkenskaperna publiceras i en första version efter 25–i och i EU. På tre områden är förhållandet det omvända. EU-statistiken är snabbare än den ame- rikanska för konsumentprisindex, utrikeshandel med varor och be- talningsbalans. 1Report of the Task Force on Benchmarking in Infra-Annual Economic Statistics to the SPC, CPS 2001/42/8/EN. Rapporten kan hämtas från hemsida 2Office of Management and Budget (OMB), (), (), () samt (). Det finns ett stort antal aspekter som kan förklara de stora skill- naderna i snabbhet mellan och EU. De politiska och institu- förhållandena är helt olika. Det finns också stora skillnader i metoder, kompetens, resurser, prioriteringar etc. I det följande redovisas några av de viktigare skillnaderna. är ett enda sammanhållet land och statistiksystemet är geografiskt centraliserat på federal nivå. Statistikproduktionen ut- förs av federala myndigheter utifrån federala program och lämnar litet utrymme för delstater och lokala myndigheter när det gäller produktion och utveckling av den kortperiodiska ekonomiska sta- tistiken. Regionalt nedbrutna korttidsindikatorer tas normalt inte fram. Produktionen av statistiken är decentraliserad till ett antal federala myndigheter. Tre specialiserade myndigheter – (), () och () samt centralbank () är de viktigaste producenterna av den kort- periodiska ekonomiska statistiken.1 Statistiksystemet är löst samman- hållet av the Chief Statistician och en liten grupp tjänstemän i Office of Management and Budget (OMB). I EU är situationen helt annorlunda. Statistikverksamheten är i huvudsak decentraliserad och en angelägenhet för de 15 medlems- länderna. Statistikproduktionen är av tradition inriktad på natio- nella behov och prioriteringar. Harmonisering har i huvudsak skett på outputsidan. Metoder och produktionssätt varierar väsentligt mellan länderna. Eftersom statistik på EU/EMU-nivå är resultatet av aggregering av nationella data är svårigheterna betydande att ta fram snabba och konsistenta siffror. På flera områden saknas möj- igheter att över huvudtaget få fram siffror på EU-nivå. En viktig faktor bakom den snabba amerikanska statistiken är att snabbheten har givits mycket hög prioritet. Ett beslut om snabb publicering av ekonomiska korttidsindikatorer togs av statsmakter- na redan i slutet av 1960-talet2. Nuvarande bestämmelser säger bl.a. att 38 s.k. Principal Federal Economic Indicators skall publiceras se- nast efter referensperiodens utgång motsvarande unge- fär . Systemet har byggts upp och anpassats för att kunna uppfylla detta krav. 1Det finns tio myndigheter som har statistikproduktion som sin huvudsakliga uppgift. Ytterligare ett 60-tal myndigheter producerar statistik av väsentlig omfattning i anslutning till sin ordinarie verksamhet 2Gällande bestämmelser återfinns i OMB:s Statstical Policy Directive No 3, Compilation, Release and Evaluation Of Principal Federal Economic Indicators (1985). I EU varierar fokuseringen på snabbhet mellan länderna och i de flesta länder är prioriteringen av snabbheten betydligt lägre än i . I stället ägnas stor uppmärksamhet åt andra kvalitetsaspekter i sta- tistiken. Starkt bidragande till den höga aktualiteten för den amerikanska statistiken är också systemet för publiceringen av statistiken. Pre- sentationen sker i regel i en serie versioner som blir allt säkrare. Den första versionen, advanced, bygger på ofullständigt material och skattningar. Därefter kommer ytterligare versioner, preliminary och final, som successivt grundar sig på allt mer komplett underlag och mindre inslag av skattningar. Detta gäller både månadsstatistiken och de kvartalsvisa nationalräkenskaperna. Tillförlitligheten i de tidiga skattningarna blir naturligen mindre än om ett mer komplett underlag hade funnits och utförligare kont- roller hade kunnat göras. Trots de snabba första versionerna kan revideringarna emellertid hållas på en rimlig nivå. Detta uppnås genom olika metoder. Årsstatistiken som är baserad på uppgifts- lämnarskyldighet och relativt stora urval spelar en stor roll för sam- manställningen av korttidsstatistiken. Avstämningar mot årsstatisti- ken bidrar till att reducera urvalsstorlekarna och förkorta produk- tionstiderna. En utbredd användning av tekniker för estimering av månads- och kvartalsstatistik utan tillgång till kompletta data är också en viktig förklaring till den snabba publiceringen. Den första versionen av månadsstatistiken baseras ofta på små delurval. Kvartalsstatistiken, t.ex. för nationalräkenskaperna, beräknas delvis på grundval av data för endast i kvartalet. Tillgången till snabb månadsstatistik är tillsammans med använd- ningen av estimeringsteknik när data saknas förklaringarna till den snabba första versionen av kvartalsräkenskaperna. Snabbheten i månadsstatistiken uppnås också genom att i många fall basera sta- tistiken på en kortare mätperiod, t.ex. eller i mitten eller början av månaden. Inrapporteringen kan då ske innan måna- dens utgång och processen kan påbörjas än om hela månaden används som mätperiod. I EU är situationen annorlunda med brister både i täckning och snabbhet i månadsdata. Det är heller inte vanligt att använda mot- svarande estimeringsförfarande för att förbättra aktualiteten i sta- tistiken. Kortare mätperioder förekommer i mindre omfattning i EU. Ett annat område där situationen skiljer sig åt är tillgången till kvali- ficerad kompetens på ekonomområdet. Inslaget av professionella eko- nomer är relativt stort i de amerikanska myndigheterna. Ekonomer deltar i alla delar av produktionsprocessen och inslaget av analys är stort. I de flesta EU-länder är den ekonomiska kompetensen betydligt mindre utbredd. I stället är satsningen på statistisk kompetens mer framträdande. I är också samarbetet med forskningsvärlden starkt liksom kontakterna med användarna. I jämförelsen inom EU studerades tolv viktiga variabler/indikatorer på det ekonomiska området. En enkätundersökning gjordes. Den avsåg i synnerhet produktionstid samt väsentliga faktorer och möjlig- heter att öka aktualiteten. Även frågor om datainsamling, urvalsstor- lek, bortfallsstorlekar, skattningsmodeller, tillförlitlighet med mera ingick i undersökningen. Enkäten gick till samtliga medlemsländer och . Den besvarades av alla utom ett land med undantag för enstaka variabler/indikatorer för några länder. Tabellen nedan är en sammanfattning ur svenskt perspektiv av de insamlade uppgifterna om aktualitet. Den visar för och för EU i övrigt hur många dagar efter referensperio- dens slut som statistiken publiceras. Dessutom finns jämförelsetal för . I EU-kolumnen ingår alla eller nästan alla länder som pro- ducerar statistiken i fråga; enstaka extrema värden har utelämnats. Sådana värden är förmodligen tillfälliga, t.ex. vid omläggningar av statistiken. För några variabler/indikatorer förekommer både månads- och kvartalsstatistik. Som framgår av tabellen finns det stora skill- nader i publiceringstid mellan både indikatorer och länder. Publiceringstider för ekonomiska korttidsindikatorer Antal kalenderdagar efter referensperiodens utgång Omsättning i övriga tjänstenäringar 1Sverige saknar en undersökning över byggproduktion. Uppgifter hämtas ur national- räkenskapssystemet. Benchmarkingstudien ger en helhetsbild som inte har funnits tidi- gare av situationen inom EU-området. För utredningen är den sär- skilt intressant eftersom den belyser hur ligger till i en inter- nationell jämförelse när det gäller snabbheten i den ekonomiska statistiken. Det finns inom EU en påfallande stor variation i många avseen- den. Olika länder prioriterar snabb statistik i olika grad. Ett par län- der, som och , har redan i stor utsträckning uppnått snabb statistik genom tydliga satsningar. har en längre tradition av snabb statistik än , som gjort stora förbättringar . Flera länder har gjort in- satser, åtminstone punktvis, eller planerar att göra insatser . Ett par mindre länder har särskilt svårt att kunna snabba upp statistiken. ligger enligt undersökningens resultat i stort väl till bland EU-länderna, i ett par fall mycket väl. BNP-utvecklingen redovisas först av , efter utgången av kvartalet. Sex länder är snabbare än . I några fall är redovisningarna mer begränsade än den svenska kvartalsredovisningen. Den snabbver- sion som gör är näst snabbast, efter När det kommer till statistiken över skatter är näst snabbast, efter . För arbetskostnadsindex är och på en delad tredjeplats efter och . är snabbast med arbetskraftsundersökningen. industriproduktionssta- tistik är relativt långsam, endast två länder redovisar statistiken se- nare än . Den företagsbaserade industrisysselsättningen ligg- er i mittfältet, plats 7. Producentprisindex (PPI) för inhemsk mark- nad tas fram relativt snabbt i . Endast tre länder är snabbare: , och . har ännu ingen löpande byggproduktionsstatistik utanför nationalräkenskaperna, vilket inne- bär att statistiken kan levereras till först som nationalräkenskaperna normalt efter . Fyra andra länder uppger enligt enkäten att man inte har någon statistik på detta om- råde. Omsättningen i detaljhandeln redovisas efter i . är snabbast med publicering och ytter- ligare tre länder är snabbare än . är även snab- bast att redovisa omsättningen i övriga tjänstenäringar följt av tysk- land och . Utrikeshandeln, detaljerad extra-EU, redovisas av . är snabbast och in- tar en mellanposition. Sammantaget kan man konstatera att ligger relativt väl till i denna jämförelse när det gäller snabbheten i den ekonomiska statistiken. Sammanvägt hamnar femte plats. Två länder, Stor- och , framstår som de som har den snabbaste sta- tistiken. Avståndet till är mycket stort. har enligt studien den snabbaste statistiken för sex av de 12 undersökta indikatorerna. I ytterligare fyra fall är Stor- bland de tre snabbaste länderna. Det är tydligt att Stor- har givit aktualitet hög prioritet. uppger emellertid i den enkät som gjordes vid benchmarkingstudien, för- hållandevis höga bortfallsfrekvenser. Detta kan ses som ett pris för att uppnå snabbhet. har korta produktionstider och har satsat mycket på uppsnabbning . Produktionstiden för kvartals- räkenskaperna har exempelvis med hjälp av snabba månadsdata mins- kat . Det tyska systemet har viss likhet med det europeiska genom att 16 delstater sköter en stor del av datainsamlingen för den nationella statistiken. ligger också väl till när det gäller snabbhet. Man har minskat produktionstiden för sitt industriproduktionsindex (IPI) (från 45 ). Den viktigaste orsaken till detta anges vara telefonkontakter med sena uppgiftslämnare. Svars- andelen uppnås nu mot förut . Andra orsaker är strömlinjeformning av datorprogram och att IPI är högt värderat. Uppgiftslämnarna betraktar detta index som viktigt för sig själva och branschen. framhåller också vikten av att fokusera på aktualitet, att ha kontakter med uppgiftslämnare samt att vara medveten om uppgiftslämnarbördan. Kontakterna med företagen är viktiga för att motivera företagen att svara, för att förbättra utformningen av frågeformulären, för att kunna erbjuda olika datainsamlingssätt, för att göra påminnelser effektiva och för att ge feedback till företagen. med sin snabba pekar på standardiserade procedu- rer. Fältarbetet kortas mot slutet och analyserna före pressmed- delandet är standardiserade. Andra svenska erfarenheter av korta produktionstider pekar på uppgiftslämnarkontakter och datainsam- lingsteknik som viktiga faktorer. Arbetsgruppens rekommendationer och det fortsatta arbetet Utifrån de genomförda studierna lämnade arbetsgruppen en om- fattande rapport till () i sep- tember 2001. Rapporten innehåller tre rekommendationer. Den första rekommendationen avser statistikens aktualitet och innebär att SPC tar ett strategiskt beslut att den kortperiodiska ekono- miska statistiken för EU/EMU skall vara lika snabb som den amerikanska. Den andra rekommendationen innebär att SPC initierar två studier avseende utveckling av urvalsundersök- ningar med fokus på EU/EMU-nivån. Den tredje rekommenda- tionen innehåller förslag till ett antal aktiviteter och studier för att förbättra snabbheten i den kortperiodiska ekonomiska statistiken, t.ex. statistiska metoder, benchmarkingteknik och, mer månadssta- tistik. SPC välkomnade rapporten och instämde i de föreslagna rekom- mendationerna, dock med en viss omformulering när det gäller den första punkten. En ny grupp tillsattes av SPC med uppgift att driva utredningsarbetet vidare och följa upp genomförandet av olika akti- viteter. En uppgift var att föreslå en uppsättning av korttidsindika- torer för den ekonomiska statistiken på EU/EMU-nivå, Principal European Economic Indicators (PEEI), som skall bli föremål för särskild uppmärksamhet vid utvecklingen av statistiken, inte minst när det gäller snabbheten. Arbetsgruppen presenterade ett förslag på 19 ekonomiska indikatorer vid . Förslaget innehåller förutom listan på indikatorer, mål för hur snabbt indikatorerna skall presenteras på EU/EMU-nivå samt en tids- plan för genomförandet. Förslaget godkändes av de nationella statis- tikbyråerna och kommer att baseras på frivilliga åtaganden i en s.k. SCB har enligt överenskommelsen åtagit sig att leverera data till i enlighet med tidsplanen förutsatt att ytterligare resurser erhålls. Ett uppfyllande av åtagandet innebär att den svenska sta- tistiken skall snabbas upp för nationalräkenskaperna, industripro- duktionsindex, byggproduktion, omsättning i detaljhandeln, vakan- ser och utrikeshandeln med varor. Dessutom måste utbyggnaden av tjänsteprisindex ske enligt . Statistiken över omsätt- ningen i detaljhandeln kommer att snabbas upp och därmed upp- fylla kraven . Svenskt underlag till en snabb- statistik för det harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) av- seende EMU-området är aktuellt först vid ett eventuellt svenskt deltagande i . Principal European Economic Indicators (PEEI) Publicering i antal kalenderdagar efter referensperiodens utgång. HIKP, snabbstatistik för EMU BNP med ytterligare nedbrytning Sektorräkensk, hushåll o företag Sektorräkensk, offentlig sektor PPI, inhemsk marknad **Uppgift kan inte förekomma. *Uppgift finns inte. Särskild undersökning saknas. Uppgifterna hämtas ur NR-systemet. 2Endast ett begränsat antal index finns utvecklade. 3Kräver ytterligare resurser. 4I är målet . Ett antal studier pågår på EU-nivå rörande möjligheterna att uppnå en uppsnabbning av statistiken. En sådan studie har redan genom- förts avseende detaljhandeln. Den visar att det är möjligt att ta fram EU/EMU-aggregat jämfört med nuvarande . Metoden är att utgå från ett urval som krävs för att uppnå en accep- tabel beräkning på EU/EMU-nivå och därefter arbeta med snabba nationella bidrag utifrån suburval. De enskilda länderna kan sedan välja om man vill bygga ut de nationella urvalen för att ta fram nationell statistik samt hur snabbt det i så fall skall ske. En mer generell studie över användningen av urvalsundersök- ningar för PEEI presenterades . I denna noteras att uppsnabbning handlar om hela produktionsprocessen, inte bara ur- valsdesign, och att möjligheterna till uppsnabbning bör studeras för varje undersökning för sig. Ett antal ansatser för att snabba upp statistiken redovisas. Bland andra pågående arbeten märks studier av snabbstatistik avseende BNP, importpriser, omsättning i tjänste- sektorn utöver detaljhandeln, tjänsteprisindex och en uppdelning av viss statistik på EMU-området respektive övriga EU. Slutsatser av EU:s benchmarkingstudier Vid de jämförelser av snabbheten i den ekonomiska kortperiodiska statistiken, vilka gjordes i samband med EU:s benchmarkingstudier hamnade relativt väl till. När det gäller arbetskraftsunder- sökningarna var snabbast av de 15 EU-länderna. När det däremot gäller industriproduktion hamnade nästan sist och när det gäller byggproduktion finns ingen löpande kortperiodisk statistik. Sammanvägt hamnade på femte plats. Storbritan- nien och var de länder som kom bäst till i denna jäm- förelse. Att hamnade bättre till i denna jämförelse än vid uppföljningen av EMU Action Plan beror på att uppsättningen variab- ler och tidpunkten de avser skiljer sig åt mellan de båda jämförel- serna. Vidare kan man konstatera att både och övriga länder i EU ligger långt ifrån när det gäller snabbhet. Den genom- snittliga tiden mellan periodens slut och publiceringen var i och i . Att uppnå samma snabb- het som i kommer därför att kräva stora ansträngningar. Den handlingsplan för uppsnabbning av den kortperiodiska eko- nomiska statistiken, som EU-länderna har kommit överens om ge- nom en s.k. Gentlemens Agreement, innebär när den genomförs en väsentlig förbättring av statistiken på EU/EMU-nivå. Handlings- planen identifierar 19 särskilt väsentliga s.k. Principal European Economic Indicators (PEEI). De täcker 7 områden där det inte finns statistik på EU/EMU-nivå. För de övriga indikatorerna snab- bas publiceringen av statistiken upp från 54 efter perio-