sou · GQB338d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Radio är ett medium som i grunden är gratis för lyssnaren. Radiosändningar är inte krypterade och program- företagen finansieras antingen som i SR:s fall med TV-avgifter eller som i den privata lokalradions fall genom reklamintäkter. Även om detta till viss del också gäller TV-mediet så finns viktiga skillnader. En faktor som underlättar övergången från analog till digital TV på kabel- och satellit-TV-området, är att betal-TV-aktörer och platt- formsoperatörer har subventionerat mottagare. Att detta sker be- ror på att aktörerna förväntar sig få framtida intäkter via abonne- mang på distributionspaket, betal-TV-kanaler eller andra tjänster. När det gäller nya radioapparater så är det tvärtom mycket som talar för att konsumenterna får betala. För radio saknas nämligen den typ av affärsmodeller som gäller för delar av TV-branschen. Därmed saknas en tydlig intressent som kan ta ansvar för systemet som helhet. som mottagartillverkare har alternativ som, åtminstone på kort sikt, kan uppfattas som mer förmånliga eller mindre riskabla. Inga bedömare jag talat med tror att digitala radiomottagare kommer att subventioneras i stor skala. Skillnaderna mellan radio och TV gäller i hög grad också vid en jämförelse med mobiltelefonin. Efterfrågan hos konsumenterna på mobiltelefonitjänster har varit mycket stor. Produkten har snabbt nått stor spridning och kostnaderna för själva apparaterna har snabbt sjunkit. På marknaden för mobiltelefoni finns två kapital- starka intressenter, dels telebolagen som tjänar på samtalstrafiken, dels tillverkare av telefonisystem som också tillverkar telefoner och som därmed har ett dubbelt intresse av systemets framgång. I grun- den beror detta på dynamiken i en affärsmodell där varje enskild konsument betalar för tjänsten genom abonnemang och samtals- avgifter, även om själva apparaten ofta är subventionerad. I är en bedömning att det finns mellan 1 000–2 000 DAB-mottagare. I , där det till skillnad från går att köpa en DAB-mottagare i butik, är den senaste uppskatt- ningen att det har sålts ca 40–50 000 mottagare. De allra flesta av dessa mottagare är av den typ som kopplas till en PC. Övriga mottagartyper är främst bilradioapparater och HiFi-tuners. Än så länge är förekomsten av enklare apparater begränsad. Bärbara radioapparater finns ännu inte på konsumentmarknaden. Mark- nadsföringsorganet i Stor- prognostiserar att ca 200 000 apparater kommer att ha sålts i vid utgången av och ca en miljon apparater vid utgången av . förväntas av hushållen (fem miljoner hushåll) ha digitala mottagare.2 I de flesta länder pågår olika utvecklingsprojekt för att ta fram mottagare som utöver att kunna ta emot DAB-radio också är multimedieterminaler. DAB-tekniken medger en rad tekniska innovationer och möjligheter för ökad service till lyssnarna. De flesta mottagare är dock än så länge inte förberedda för sådana tjänster. Textfönstren är normalt små och få mottagare har bild- skärmar överhuvudtaget. Det kan förväntas ta ytterligare tid innan ett stort urval av mottagare i olika prisklasser finns på marknaden. Det svenska företaget har utvecklat en hand- hållen apparat som bl.a. möjliggör mottagning av digital radio. Företagets affärsidé bygger på att föra samman de möjligheter som rundradiodistributionen ger med olika former av teletjänster och mobiltelefoni. Den mottagare som finns som prototyp är i första hand en mobiltelefon för GSM och GPRS-teknik. I andra hand ger apparaten möjligheter att med hjälp av DAB-tekniken ta emot och ladda ner datafiler, exempelvis Internetliknande tjänster. Som en bonus är apparaten också en mottagare för DAB-radio. Mottagaren är dock inte tillgänglig för konsumentbruk. Sannolikt är det så att introduktionen av DAB har försvårats ytterligare av att den kom att ske då många av de ledande tillverkarna hade drabbats av motgångar för det euro- peiska HDTV-systemet HD-MAC.3 började flera tillverkare dessutom att investera i digital-TV-produkter. Eftersom dessa produkter vanligtvis har subventionerats har risker- na för tillverkningsindustrin att t.ex. behöva sitta på osålda pro- dukter kunnat begränsas. Ett exempel på en tillverkare som ut- trycker viss försiktighet är , som visade upp en mottagarprototyp som är en GSM/WAP mobiltelefon med en inbyggd DAB-mottagare. understryker dock att före- taget inte har förbundit sig att tillverka denna eller någon liknande produkt som en kommersiell produkt på marknaden.4 Försäljningen av mottagare för digital TV har gått snabbare. I hade av hushållen skaf- fat digital TV.5 Enligt den svenska branschorganisationen för digital-TV, Digitalforum, hade ca 700 000 svenska hushåll tillgång till digital TV.6 Av dessa är ca 475 000 mottagare för digital satellit-TV, ca 125 000 mottagare för digital kabel-TV och ca 100 000 mottagare för marksänd digital TV. I de flesta fall är mottagarna föremål för någon form av subventioner. Faktorer som påverkar kostnaden för en radiomottagare är bl.a. produktutveckling, tekniska komponenter, produktionsresurser, grossistmarginaler, transport, moms och påslag i butik. För när- varande är det sannolikt främst kostnader för produktutveckling och för komponenter som skiljer kostnaden för en DAB-mottagare från en motsvarande FM-mottagare. Än så länge är heller knappast produktionsmiljön i de stora tillverkningsföretagen anpassad för nya mottagartyper. Utvecklingen mot billigare och mindre ström- krävande apparater sker framför allt genom att utveckla tekniken 3European Broadcasting Union, Dossier DAB 2000. HDTV = High Definition TV. 4WorldDAB Forum Newsletter N. 5Vipåtv, nr. att göra billigare och mindre datachips. Om apparater kommer upp i volymer bör kostnaderna kunna reduceras. Det kommer dock att ta innan kostnaderna för att producera en DAB-mottagare närmar sig motsvarande kostnad för en FM-mottagare. Det finns dock tecken på att priserna på mottagare sjunker. De första mottagarna kostade i storleksordningen 15 000–20 000 kro- nor. har priserna sjunkit och enligt uppgifter från WorldDAB finns mottagare för hemmet, för bilen och för persondatorer i prisklasser från ca . I har genomsnittspriserna på bilradio- apparater och HiFi-mottagare sjunkit från ca till ca under de senaste tre åren.7 Men dagens priser är fortfarande för höga för att locka den genomsnittlige köparen. Under andra halvan av planerar största leverantör av elektronikvaror () att lansera ett antal pro- dukter med DAB-mottagare. Bland dessa finns HiFi-mottagare, med DAB, mikrostereo med CD och DAB, portabel DAB-radio och bilradiomottagare för CD och DAB. Priserna upp- ges hamna på mellan 1 500 och 3 000 kronor.8 Många bedömare tror att DAB-radions utveckling i inlednings- skedet är starkt beroende av hur bilindustrin väljer att agera. Ett positivt tecken i är att enligt uppgift planerar att sätta in DAB-mottagare i två av sina bilmodeller för (se kapitel 6). 8.4Vad säger tillverkningsindustrin? WorldDAB har i samarbete med () gjort en under- sökning av tillverkningsindustrins åsikter om vad som skulle krävas för en framgångsrik utveckling av DAB på den europeiska marknaden.9 Där framgår bl.a. att tillverkningsindustrin betraktar som en gemensam marknad där , och bedöms vara de viktigaste enskilda länderna. Där- efter följer medelstora länder som och . Följande kriterier anses vara särskilt viktiga: 7WorldDAB, Dossier on Digital Radio 278/EC 205, 2001. 9WorldDAB, Dossier on Digital Radio 278/EC 205, 2001. N Likvärdiga förutsättningar i hela . N Attraktiva tillståndssystem. N Tillräckligt frekvensutrymme – dels för att alla analoga radio- stationer också ska kunna sända digitalt, dels för nytt program- utbud och utveckling av nya tjänster. N Utveckling av sidotjänster, datatjänster m.m. N Utbyggda sändarnät till marknadsmässigt viktiga delar av alla länder. N Tydliga planer för övergång från analoga till digitala sändningar, helst inklusive information om när avstängning av analoga sänd- ningar kan ske. WorldDAB och EACEM gör bedömningen att de flesta europeiska länder endast i mycket begränsad utsträckning uppfyller dessa kriterier. Endast bedöms vara en relativt mogen marknad, även om tillverkningsindustrin anser att det också där saknas en del viktiga förutsättningar som t.ex. utveckling av nya tjänster och tillräckligt frekvensutrymme. WorldDAB och EACEM anser att EU:s institutioner har en viktig roll när det gäller att skapa en större säkerhet för radiomarknaden i frågan om övergång till digital sändningsteknik. Ett problem för den digitala radion är avsaknaden av tydliga affärs- modeller. Radio är i grunden ett fritt medium som är gratis för lyssnarna. Utmaningen för landets befolkning att skaffa nya radio- mottagare är dessutom mycket stor, sannolikt långt större än för TV. Den ekonomiska livslängden på radioapparater är generellt längre än för TV-apparater. Dessutom måste genomsnittshushållet skaffa fler radioapparater än TV-mottagare. De flesta stora tillverkare av mottagare intar en avvaktande hållning. För satellit-TV har motsvarande situation hanterats genom att betal-TV-operatörer dels själva lagt beställ- ningar på ett stort antal mottagare, dels subventionerat mottagare för att få ned priserna till konsumenterna. För radion är det få som tror på en subventionering av mottagare. Sannolikheten för att betalradio ska kunna bli en framgång i stor skala måste betraktas som liten. En del bedömare tror att digitalradions utveckling i stället kom- mer att behöva drivas genom att utrymme skapas för olika tilläggs- tjänster som kan generera ekonomiska intäkter. Möjligheter finns t.ex. att skapa business-to-business-lösningar eller olika former av betaltjänster vid sidan av radioutbudet. Det man ser framför sig är att framtida mottagare kommer att bli kombinationer av olika tekniker som t.ex. mobiltelefoner, multimedieterminaler och radio- mottagare. Sådana mottagare kan möjligen vara drivande i ett inled- ningsskede och för vissa köpstarka grupper. Men för framgång hos en bred publik krävs enkla radiomottagare i olika prisklasser. Erfarenheterna från utvecklingen i andra länder när det gäller mottagare för digital radio visar att även om försökssändningarna i också hade inkluderat kommersiell radio så är det lite som talar för att antalet mottagare hade varit särskilt mycket större. När det gäller tillverkningsindustrins benägenhet att lansera mottagare i stor skala spelar det sannolikt mindre roll hur ett litet land som agerar, även om man naturligtvis inte ska underskatta värdet av att en försöksverksamhet pågår också i . En vanlig åsikt är att mottagare inte kommer på marknaden i stor skala förrän sändningar pågår i stor skala. WorldDAB och tillverkningsindustrin anser att regelverken i alla länder måste förenklas och harmoniseras för att skapa goda förutsätt- ningar för ett genomslag för digital radio. Vidare anser man att länder bör sträva efter en gemensam strategi för avstäng- ning av de analoga sändarnäten för radio. Min bedömning är att frågan om en eventuell avveckling av de analoga sändarnäten i sannolikt är för tidigt väckt. Utsik- terna att lyckas harmonisera samtliga EU-länders politik i denna fråga måste dessutom betraktas som högst osäkra. EU-kommis- sionen har tidigare visat prov på stor försiktighet när det gäller stöd till enskilda tekniska projekt. Om detta är vad som skulle krävas för att industrin ska tillverka mottagare i stor skala så står DAB- radion inför en större utmaning än vi trott. DAB-aktörer runt om i världen bevakar nu särskilt utvecklingen i och . Där påstår flera bedömare att kommer att bli DAB-radions genombrott. Utfallet i och vad gäller mottagarförsäljning kommer sannolikt att bli avgörande för DAB- radions framtid. 9 Kostnader för digitala sändningar Kostnaderna för sändningar i större skala än under försöksverk- samheten föreligger endast i uppskattningar. Jag har bett redovisa kostnaderna för sändarnät och drift av DAB-radio i Sverige.1 Redovisningen bygger också på uppgifter från SR. har valt att redovisa uppgifter för beräknad årskostnad för vid olika utbyggnadsgrader av sändarnätet. har inte särredovisat investeringskostnader (avskrivnings- och räntekostnader) från driftskostnader.2 Uppgifterna ska i stället betraktas som uppskattningar av de årliga avgifter som SR kan komma att få betala. Jag har försökt uppskatta kostnader för digi- tala radiosändningar genom att jämföra med andra nätoperatörer i . Det har dock inte varit möjligt, främst på grund av att det endast finns begränsade erfarenheter och kunskaper om den digitala distributionstekniken hos andra operatörer i . Det är dessutom enbart som har erfarenhet av ett så stort sändar- nät som krävs för rikstäckande sändningar. Ett förhållande som påverkar kostnaderna för digitala radiosänd- ningar är att sändarnäten är uppbyggda för att tillgodose behovet av hög kvalitet också vid mobil mottagning. Detta kräver t.ex. fler sändare än för digitala TV-sändningar, som är anpassade för mot- tagning i hemmet. Digitala radiosändningar kräver också fler sän- dare än motsvarande analoga sändningar i dagens FM-nät.3 Kostna- derna för ett sändarnät beror i övrigt främst på två faktorer, dels på sändarnätets utbyggnadsgrad och dels på de krav olika program- företag ställer på sändaroperatören när det gäller täckning i svåra 1Teracom AB:s underlag till utredningen samt . 2Driftskostnaderna bestäms bl.a. av energiförbrukning, servicegrad, övervakningssystem, reservutrustning m.m. 3Dagens sändarnät för FM använder ca 170 sändare. Ett fullt utbyggt digitalt sändarnät till förväntas, enligt , behöva använda upp till 250 sändare. Kostnader för digitala sändningar miljöer, sändningarnas säkerhet och kvalitet, servicegrad, reserv- utrustning och reservkraft m.m. De uppgifter som presenteras i detta kapitel bör betraktas som uppskattningar utifrån den information som finns . Många av de förutsättningar som behöver finnas innan programföretag kan beställa sändartjänster är oklara. kan av inte veta vilka krav som olika programföretag kommer att ställa på sändningstjänster i digitala radiosändningar. Kraven kommer av olika skäl att se olika ut t.ex. beroende på om det är SR eller kommersiella företag som ska köpa tjänsten. Kraven skiljer sig också åt beroende på var i landet sändningar ska ske. De avgifter kommer att ta ut beror på under vilken period företaget kan göra avskrivningar på sina investeringar. Det beror i sin tur på hur tydliga och långsiktiga planeringsförutsättningar programföre- tagen i den digitala radion får. 9.1Kostnader för dagens analoga radiosändningar En grundläggande del i public service-uppdraget för är att hela landet ska nås av sändningarna och att den tekniska kvaliteten på sändningarna ska vara hög. Det är landets TV-avgiftsbetalare som finansierar SR:s sändarnät för P1–P4. Generellt kan konstateras att SR och SVT av tradition har haft sändarnät för FM-radio och ana- log TV med hög kvalitet och stor säkerhet när det gäller exempelvis reservsändare, reservkraft och andra beredskapsåtgärder. För kom- mersiell radio har ambitionerna i dessa avseenden varit mindre långtgående. Den viktigaste orsaken till det är att ökade krav innebär kraftigt ökade sändningskostnader.4 SR betalar ca (inkl. moms) för sina fyra rikstäckande FM-nät (P1–P4) med en utbyggnadsgrad på 99,8 procent.5 Av SR:s totala kostnader utgjorde kostnader- na för distribution en andel på . För ett av de stora nätverken för kommersiell radio i är motsvarande kostna- der för analog distribution uttryckt som andel av verksamhetens totala kostnader endast ca 3–. Detta belyser hur mycket 4Se också SOU 1996:80 Viktigt meddelande – radio och TV i krig och kris och Prop. 1996/97:158 Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. 5I dessa uppgifter ingår inte kostnaderna för programinsamling och kontribution, dvs. kostnader för transport av programmaterial från radioföretag till sändarna m.m. Dessa kostnader antas vara desamma oavsett distributionsteknik. Kostnader för digitala sändningar mer det kostar att ha ett sändarnät med de höga krav på till- gänglighet, hushållstäckning, säkerhet, reservutrustning, reserv- kraft och beredskap m.m. som åligger ett public service-företag. Samma grundläggande kostnadsstrukturer gäller naturligtvis också för digitala sändningar. Distributionens relativa andel av kostnaderna att driva ett radio- företag varierar också mellan olika länder, t.ex. beroende på länder- nas storlek och att de geografiska förutsättningarna för att nå hela befolkningen är olika. I är den analoga distribu- tionens andel av BBC Radios totala kostnader för radio endast . Detta beror sannolikt främst på att BBC:s TV-av- giftsintäkter är långt större än i på grund av landets be- folkningsstorlek. BBC har helt enkelt mer resurser att göra radio för än SR. Ett annat land med en låg andel distributionskostnader är där DR:s kostnader för analog radio endast utgör av företagets totala kostnader för radio. I är NRK:s andel och i är YLE:s andel . har valt att redovisa uppskattade årskostnader för SR:s digitala sändningar. En utgångspunkt har varit att SR, liksom disponerar hela det nationella frekvensblocket samt ca en tredjedel av de 19 regionala blocken.7 Det nationella frekvensblocket är ett singelfrekvensnät (på 12B) som inte är geografiskt nedbrytbart. Det andra nätet omfattar frekvenser i kanal 11–13 och är också rikstäckande, men är utformat för att brytas ned i 19 olika geografiska områden som huvudsakligen följer länsindelningen. har vidare utgått från att en multiplex kan rymma i genomsnitt 6 kanaler (à 192 kbit/s). Det innebär att SR totalt skulle kunna sända i 8 kanaler digitalt (6 + (1/3*6) = 8). Enligt beräkningar skulle den sammanlagda årliga sändnings- 6Också UR sänder sitt utbud i digitala radiosändningar och bär därför en mindre del () av kostnaderna för sändningarna. I detta kapitel särredovisas inte UR:s kostnader utan de ingår i de totala kostnaderna för SR:s sändningar. 7Teracom har räknat med att SR kommer att utnyttja två kanaler () i sex regioner samt en kanal () i återstående tretton regioner. Totalt blir SR:s nyttjande ((0,40*6)+0,25*13)/19=0,297, dvs. av utrymmet i de regionala frekvens- blocken. Kostnader för digitala sändningar kostnaden för SR:s digitala sändningar vid en utbyggnadsgrad på bli i storleksordningen 250–(inkl. moms).8 Till detta ska läggas de ca (inkl. moms) som SR betalar för de analoga sändningarna. SR:s distributionskostnader för analoga och digitala sändningar samt totala parallellsändningskostnader, miljoner kro- nor (inkl. moms) SR digital distribution totalt (riks + regionalt) SR parallellsändning vid fullt Källa: SR och SR:s sändningskostnader för digital radio kommer alltså att bli högre än kostnaderna för dagens analoga sändningar. SR:s totala parallellsändningskostnader för distribution vid ett fullt utbyggt digitalt sändarnät skulle bli mellan 490–(inkl. moms).9 Det innebär att SR:s totala sändningskostnader vid fullt utbyggda digitala sändningar mer än fördubblas jämfört med . Det bör noteras att dessa uppgifter förutsätter att andra aktörer kommer att utnyttja de återstående av utrymmet i de regionala frekvensblocken. Annars ökar SR:s kostnader ytterligare. SR:s avgifter för den begränsade omfattning på sändarnätet som gäller , dvs. för den nationella multiplexen, kan enligt uppgifter från för uppskattas till ca . Det ger en parallellsändningskostnad på (240+10) . Om sändarnätet återigen skulle byggas ut till en befolkningstäckning på för den natio- nella multiplexen skulle merkostnaden bli ca för (se tabell 9.2). Det skulle ge en parallellsändningskostnad för på (240+63) (inkl. moms). 8Skälet till att uppgifterna presenteras i ett spann är framför allt att de närmare kostnaderna beror på vilka krav SR kommer att ställa på sänd- ningarnas tillgänglighet, kvalitet, servicegrad, reservutrustning etc. 9Till detta kommer avgifter till på ca . Kostnader för digitala sändningar Det faktum att de digitala radiosändningarnas omfattning fr.o.m. har begränsats innebär dock inte att kostnaderna för har minskat. har på SR:s uppdrag under perio- den –2001 byggt upp en infrastruktur som nått en täcknings- grad på . Kostnader i form av räntor och avskrivningar för investeringar kvarstår. Den faktiska kostnaden för torde vara i storleksordningen 50 miljoner kronor.10 I föregående avsnitt redovisades uppskattade totala distributions- kostnader för , dvs. för sändningar både i det nationella fre- kvensblocket och i de regionala frekvenserna. I fortsättningen tittar vi på sändningskostnaderna för en rikstäckande multiplex. Om vi räknar om uppgifter enligt ovan till ett rikstäckande nät skulle den årliga sändningskostnaden vid en utbyggnad på 99,8 pro- cent vara 192–(inkl. moms). SR har emellertid redovisat att en rikstäckande multiplex ut- byggd till skulle kosta ca 240 miljoner kronor.11 Tera- com pekar på att skillnaden mellan SR:s och beräkningar sannolikt beror på de krav SR kommer att ställa vad gäller till- gänglighet, servicegrad, reservutrustning och annan beredskap. I uppgifter ingår inte kostnader för reservsystem, t.ex. dubbla sändare och dubbla multiplexutrustningar. SR har dock utgått från att varje sändare ska vara dubblerad i beredskapssyfte. Jag har därför valt att använda SR:s uppgifter för presentationen i det följande. I tabell 9.2 redovisas uppskattningar av kostnader för en riks- täckande multiplex vid olika utbyggnadsgrader. Dessa kostnader jämförs också med kostnaderna för SR:s fyra FM-nät. 11SR:s underlag till utredningen om radio och TV i allmänhetens tjänst, . Se också SOU 2000:55, sid. 248 ff. Kostnader för digitala sändningar Uppskattade årliga kostnader för en rikstäckande multi- plex för DAB-sändningar, (inkl. moms) Källa: SR och . Den årliga kostnaden för SR:s analoga sändningar i FM- radions P1–P4 med en hushållstäckning på är alltså ca (inkl. moms). FM-näten innehåller fyra kanaler, vilket ger en kostnad per kanal på . Motsvarande kostnad för ett digitalt frekvensblock vid samma ut- byggnadsgrad är alltså också den ca (inkl. moms), enligt SR:s uppgifter. I ett digitalt frekvensblock kan dock fler kanaler sändas beroende på önskad kvalitet. I räkne- exemplet ovan utgår jag från att sex kanaler ryms i en multiplex, vilket för en utbyggnadsgrad på innebär ca per kanal. I praktiken kommer antalet kanaler att växla över tiden beroende på behov, varför totalkostnaden är mest relevant här. Tabellen visar också att kostnaderna ökar ju högre utbygg- nadsgrad sändarnätet har. Som framgår ökar kostnaderna kraftigt från 85 procents hushållstäckning och uppåt. Skillnaden mellan att täcka och , dvs. Det kostar ytterligare att nå dessa hushåll. Om vi räknar med att har 4 miljoner hushåll så är marginalkost- naden för att nå ytterligare 12 000 hushåll ca per hushåll. Vill man sedan gå ännu längre och bygga ut sändningarna i en multiplex till nära 100 procents täckning (ytterligare 8 000 hus- håll) så kommer det att kosta ytterligare ca . Om fler sändarnät byggs ut, t.ex. för kommersiell radio, blir det fler nät som kommer att dela på infrastrukturen (multiplexutrust- ning, sändarstationer, m.m.), vilket enligt bör kunna leda till att kostnaderna kan minska något. Kostnader för digitala sändningar 9.2.3Kostnader för andra radioaktörer har till utredningen påpekat att det inte finns till- räckligt underlag för att göra någon fullständig affärsmässig upp- skattning av kostnader för andra radioaktörer som t.ex. privat lokalradio och närradio.12 menar att företaget först be- höver få kännedom om de långsiktiga planerna för en satsning på digital radio, bl.a. hur stor den totala infrastrukturen kommer att vara och hur sändningstillstånd kommer att vara fördelade mellan olika aktörer. Dessutom kommer att behöva föra närmare diskussioner med enskilda programföretag om vilka krav dessa vill ställa när det gäller sändningarnas tillgänglighet, servicegrad, re- servutrustning m.m.