sou · GQB395d2 · 2003-01-01 00:00:00 — uppgick antalet inspelade band till omkring 70 per dag, vilka överlämnades till en särskild te- lefonkontrolldetalj för uppsortering och fördelning enligt särskild plan. De band som rörde svenskrotelns område levererades till dess lokaler ute i på i . Där togs materialet emot vid rotelns sektion 1. I en PM påtalas att (b)ibringande av största möjliga personkännedom beträffande yr- keskommunister och andra aktivt verksamma inom partiet har all- tid varit en av sektionens viktigaste uppgifter. Därutöver bedrev sektionen en uppföljning i allmänhet av vad som sker ifråga om internt och utåtriktat partiarbete så långt tillgängliga resurser med- giva. I samma skrivelse är man sedan förvånansvärt öppen rörande utnyttjandet av överskottsinformation: 38PM rörande telefonkontroll. Ingår i Förslag till organisation av den särskilda polisverksam- heten på central och högre regional nivå m.m. Dnr HK 150/64. Från att ursprungligen ha varit hänvisad till enbart per- sonella insatser har sektionen numera under en följd av år kunnat fullgöra huvudparten av dessa uppgifter genom insatta telefonkontroller i samband med utredningar om misstänkt illegal verksamhet beträffande enskilda med- lemmar inom partikretsen. Genom internt tillvaratagande av biprodukter i arbetet har en avsevärd förstärkning av resurserna automatiskt uppkommit.40 Väl inkommet till denna sektion inom svenskroteln blev materialet omgående föremål för genomgång. Därvid gjordes bl.a. noteringar om förhållanden som bedömdes vara av betydelse för den händelse ännu en framställning till rådhusrätten skulle sammanställas. Vidare gjordes registeranteckningar om person- och adressförändringar m.m. rörande den inre kretsen av SKP-personalen. Det samlade Tk- materialet vidaresändes därefter till en annan sektion inom svensk- roteln för slutlig bearbetning.41 Denna sektion, U4, leddes av . I en PM författad 1965 beskriver denne sektionens uppgifter på följande sätt: Sektionen följer den kommunistiska verksamheten när- mast sådan den bedrives av Kommunistiska Parti och dess täckorganisationer, men även de internationella frontorganisationernas arbete i vårt land och de s.k. vän- skapsföreningarna. Vidare uppmärksammas svenska kommunisters deltagande i internationell verksamhet och utbildning, och den kinesiska kommu- nismens framträdande i och ansträngningar att skaffa sig en egen organisation här.42 Hammerby anger vidare att informationerna om den kommun- istiska verksamheten bl.a. erhålles genom kommunikations- kontroll: Materialet från telefonkontroll erhålles i två ex. Ett ex. förvaras tillsvidare, medan ex. nr 2 klippes och uppgifter- na sorteras efter innehåll. Uppgifter rörande sakförhål- landen samt personuppgifter från 40PM ang verksamheten vid BI/S1 . Serie FII 1965. HSC 309/65. 42PM om verksamheten vid sektion BI:U4 . HSC nr 340/65. utskrivas under meddelandebeteckningar (5:73) på or- migblad och kopiorna går till U 5 för slutlig identifiering, insortering och ev nyregistrering. I de fall då inkomna uppgifter berör aktuella ärenden eller är av synnerlig vikt, lämnas de direkt till Ch B I. Personuppgifter, som ej be- rör , distribueras i form av skrivelser till lokalavdelningarna (f.n. omkring 150 ). Hammerby nämner här sektion U5 inom svenskroteln som slutsta- tion för det bearbetade TK-materialet. Observera att Hammerby också nämner att materialet förs in under meddelandebeteckningen 5:73. Så vad händer när Hammerbys material kommer till sektion U5? Också chefen för sektion U5, , har beskrivit handläggningen av överskottsmaterialet i en PM : Från sektion U4 överlämnas material med mer eller mindre ofullständiga personuppgifter, vilka inkommit genom tk. Som exempel kan nämnas att 1962 inkom så- dana uppgifter på 4 882 personer, en siffra som i dagens läge torde vara tämligen aktuell.44 Anteckningar om så många som 4 882 personer noterades alltså i materialet från de telefoner man hade kontroll på . Som en jämförelse kan nämnas att sektionen, genom studier av kommu- nistiska och nazistiska tidningar, fick in uppgif- ter om ca 1 000 personer. Av detta förstår man lättare värdet för säkerhetspolisen av överskottsinformationen. Vi kan också erinra oss uppgift om att tiotusentals uppgifter via telefonkontrollen inkommit till svenskroteln . Barregård skriver vidare att materialet från Hammerbys sektion U4 kopierades i ett exemplar för varje namn, som handlingen inne- höll. Genom understrykning med rödpenna markerades till vilket namn kopian hörde. Därefter sorterades med vissa intervaller det sammanlagda materialet efter strikt bokstavsordning som förbere- delse för slagning i register. För identifiering fanns vid U5 ett register som upptog 45 000 – 50 000 namn. Förutom dess ka- raktär av register över kommunister och nazister i stad och län, har det även funktion som spaningsregister, eftersom det förutom personer i ytterlighetspartierna även innehåller namn på 44Redogörelse för verksamheten vid sektion 5, rotel B:1 av . HSC 309/65. praktiskt taget alla som identifierats på sektionen eller varit föremål för åtgärd eller bearbetning utan att kunna bedömas vara kommu- nister eller nazister.45 Om aktuella personer inte fanns i det egna registret, upprättades förteckningar över dessa, sorterade efter po- lisdistrikt. Listorna innehöll de mer eller mindre ofullständiga per- sonuppgifterna och även vad som genom meddelandet blivit känt. I hemligstämplat skick överlämnades de sedan till en kontaktman som fanns på det aktuella polisdistriktet. En metod var att kontakta pastorsexpeditionerna inom polisdi- striktet - sådana kontakter togs alltså inte av BI/U5 direkt - varför framställningarna gav sken av att vara vanliga rutinmässiga för- frågningar från polisdistriktets personal. I den skrivelse som här citerats ur, framhåller man att kontaktmannen i en del fall är så betrodd och så hemmastadd på pastorsexpeditionen att uttrycket att han går som barn i huset är motiverat. Han gör då själv sina slagningar.46 Det inkomna materialet avsåg enligt Barregård i stor utsträckning personer som redan var kända vid sektionen, och de- ras ärende eller registerbeteckning påföres handlingarna, varefter dessa vidarebefordras till vederbörandes upplägg eller ärende, an- tingen på sektionen eller i arkivet.47 46HSC 524/67. I detta ärende finns bland annat en intern utredning som säkerhetspolisen lät göra efter att prästen och skriftställaren i radions Tidsspegeln samt i en artikel i dagen därpå avslöjade att säkerhetspoliser kommit upp på hans pastorsexpedition och tittat i församlingsböckerna för att komplettera och förnya sina hemliga register. Vid säkerhetspolisen sammanställdes en PM angående det sätt på vilket sektion U5 vid rotel B:I inhämtar identitetsuppgifter och andra upplys- ningar genom kontaktmännen i de olika polisdistrikten. Då handlingar inkom rörande per- son bosatt i och som inte kunde identifieras genom polisens register, upprättas med vissa tidsintervaller förteckningar över de sålunda aktualiserade personerna. Sådana förteckningar kunde via polisdistrikten överlämnas till pastorsexpeditionen om det bedöm- des att detta var lämpligast. Anledningen till att man gick via vanliga polisen var att en sådan framställning från säkerhetsavdelningens sida skulle väcka en icke önskad uppmärksamhet hos personalen på pastorsexpeditionen (PM den . HSC 524/67. Säker- hetspolisen talade med den polisman - det visade sig vara i - som varit i kontakt med . Polisen bekräftade i allt väsentligt uppgifter bortsett från att han vid tillfället inte varit försedd med långa listor. Dessutom hade han inte, som hävdat, legitimerat sig som säkerhetspolis (PM den . HSC 524/67. Säker- hetspolisen plockade också fram de uppgifter som polismannen skulle ha kontrollerat med . Det visade sig då att besöket varit och omfattat tio perso- ner: två prenumeranter på Ny Dag, en prenumerant på Tidsignal, en person som tecknat bidrag till tidningen , en man som kontaktats av den kommunistiska arbetarkommu- nen för revidering av en matrikel, två personer som man läst om i Ny Dag, en återförsäljare av en broschyr från , en person som meddelat sovjetryska pressav- delningen att han inte ville ha en estnisk tidning samt en person som bokat plats för resa till . Enligt polisen som talade med fick han uppgifterna utan några pro- blem. HSC 524/67. 4Avlyssningen av FNL/KFML- komplexet 1968-1975 sammanställde säkerhetspolisen en PM om tre per- soner - samt ytterligare två personer, här kal- lade och - samtliga aktiva inom KFML och FNL-rörelsen. De tre kunde enligt säkerhetspolisens PM misstän- kas för tagande av utländskt understöd, en misstanke som grundats på att de vid den aktuella tiden odlade kontakter med vissa perso- ner vid den kinesiska ambassaden. Som ett led i förundersökningen avlyssnades en rad bostads- och arbetsplatstelefoner bl.a. i Bokhan- deln och FNL-kontoret.50 skulle förundersök- ningen komma att svälla.51 tillkom två telefoner på varav en användes av (). tillkom två personer i utredningen och /1969 drogs också två utländska medborgare in i 48Källorna till detta avsnitt utgörs , där ej annat anges, av personakt, volym C1, löpnumren 1 - 10 samt personakt, volym C1, löpnumren 1- 3. 49Sköld fick 1975 officiell bekräftelse på att han hade telefonavlyssnats. Efter den s.k. telefonavlyssningsaffären 1975 erhöll han från dåvarande justitieministern ett brev om detta. Bland handlingar som offentliggjorts av rö- rande det s.k. IB-målet finns ett dokument upprättat inom där bl.a. Matthis´ person- aktsnummer anges. Till kommissionen har sagt att han inte motsätter sig publicering av några uppgifter som kan finnas om honom i register (samtal med ). Av dessa skäl har jag valt att inte maskera hans namn i denna rapport. 50FNL-lokalen var också buggad av säkerhetspolisen. Några rapporter från denna buggning har dock inte kunnat återfinnas. Se mer om FNL- buggningen i /Lampers Buggning och andra former av teknisk inhämtning (2002) samt i farliga fredsrörelsen (SOU 2002:90). 51Följande lokaler avlyssnades under förundersökningen (samtliga i ): Bokhan- deln , /(6801-7507); , Pålsundsga- tan 8 (6801-7204); FNL-lokalen, Barrstigen (6801-7001); (6912- 7007); , (6808-7006); FNL-lokalen, (7007-7105), KFML:s förbundsexpedition, (7101-7105); DFFG:s förbundskontor, 10 (7105-7212); SKP:s partiexpedition (7308-7507). Uppgifterna hämtade ur från vänster (SOU 2002:91). Avlyssningsoperationen utökades nu med yt- terligare sex telefoner vilket gjorde att utredningen vid denna tid- punkt totalt omfattade 15 telefoner.52 Precis som i fallet med SKP- avlyssningen kom och gick ett antal personer i förundersökningen. hade den bantats ned till fyra svenska och en utländsk medborgare. I en PM daterad framhålls att skulle flytta. Av denna orsak avbröts av- lyssningen av . Någon annan orsak anges inte. På PM:n har för hand noterats: 17/6 -75 C.åkl Morath beslutade att förlängning ej begärs för 2 - 4. Utredningen fortsätter utan tk som dock tas upp till förnyad prövning avseende september. som ovan/sign hade SKP:s partisekreterare i avslöjat att man hade starka bevis för att par- tikansliet var utsatt för telefonavlyssning. Uppgifter om detta hade partiet fått av en televerksarbetare. Större spridning fick uppgifter- na då de publicerades i . Det var då Morath lade utredningen på is. Justitieminister bekräftade tidningsuppgifterna och framhöll att bakom avlyssningen låg miss- tankar om tagande av understöd från främmande makt. Han beto- nade också att polisen vid avlyssning måste förstöra alla uppgifter som inte hänförde sig till den pågående utredningen. JO utredde omständigheterna runt avlyssningen och kunde konstatera att inga felaktigheter begåtts. presenterade en vitbok om telefonavlyssningarna. Där till- kännagavs att sju svenska medborgare var föremål för avlyssning med hänvisning till misstanke om brott mot rikets säkerhet. Enligt talade uppgifter för att SKP tagit emot betydande belopp från främmande makt. Dessa uppgifter hade stärkts under utred- ningens gång men man saknade tillräckliga bevis för att kunna väcka åtal. Den avlyssning som SKP:arna utsatts för, hade enligt avbrutits redan före Gnistans avslöjanden. 52 I samband med att de utländska medborgarna började avlyssnas, öppnades en ny medde- larakt, här kallad ETT, vid säkerhetspolisen. Denna fylldes med överskotts- information från dessa samtal (se särskilt kapitel om ETT ). En av de avlyssnade utländska medborgarna reste till hemlandet. Trots att således inga nya uppgif- ter rörande denne erhölls begärde åklagaren förlängt tillstånd ända då man slutligen gav upp hoppet om att personen skulle återvända. inte sant, vilket ju framgår av Moraths påteckning på ovan nämnda handling. Avslöjandet ledde, i motsats till vad uppgav, till att ett stort antal telefonkontroller avbröts, vilket natur- ligtvis fick konsekvenser rörande överskottsinformationen. Så snart telefonkontroller mot ledande inom SKP och KFML(r) återupp- togs, fortsatte man dock att samla in överskottsuppgifter på samma sätt som . Avlyssningen av m.fl. pågick 1975. Överskottsmaterialet skrevs om till källrapporter under beteckningen . Akten förstördes men Åsa-rapporter finns kvar på många håll i säkerhetspoli- sens aktsystem. Detta gäller framför allt sakakterna rörande KFML, DFFG och Clarté men också en rad personakter, som Matthis´ m.fl. Allmänt kan nog sägas att det knappast finns en re- gistrerad FNL-aktivist eller KFML/SKP:are som inte har en eller flera Åsa-rapporter i sin akt. För att få en uppfattning om rap- portfrekvensen kan nämnas att den sista rapporten har nummer 1696. Utvecklingen ger en bild av ett mycket intensivt rapportskrivande - här rör det sig om i snitt mer än tio rapporter . Intensiteten i rapportskrivandet belyser också en annan aspekt. Jämför man närmare 1700 rapporter med andra överskottsakter (exempelvis E. som upptar 2 250 rapporter under ) förstår man att just överskottsinformationen hade en oerhört stor betydelse i övervakningen av FNL/. Detta kan förklaras med att säkerhetspolisen i stort sett helt saknade meddelare inom komplexet med undantag för IB:s rapportör vars rapportering dock i stor utsträckning begränsades till Göteborgs- området. Som en följd av detta består de berörda personernas akter till mycket stor del av Åsa-rapporter och också andra överskotts- rapporter som exempelvis E. . En uppgift gör också gällande att man inom säkerhetspolisen vid en kontroll kon- staterade att det från TK på FNL inspelats 187 band inom loppet av tre dagar.53 53 Protokoll från besök vid III. HK 125/67. Att ge en helt rättvisande bild av innehållet i Åsa-akten är omöjligt. Dels saknas ju materialet i sin helhet, dels är det som finns kvar av mycket skiftande karaktär. Alla möjliga olika typer av uppgifter blandas. För att visa hur noga man kunde redovisa all- männa politiska förhållanden tjänar följande rapport som exempel: (1487) 3 ex Enligt DFFG:s ordförande har för- bundsstyrelsen ställt sig positiv till att dra igång en rätt stor namninsamling i hela landet för Republiken nams provisoriska revolutionära regerings sjupunkts- deklaration . Man har skickat ut material till alla lokalgrupper om denna drive och samtliga är mycket positivt inställda till detta. Från KFML kan man hjälpa till med kontaktlänkar och sådant, enligt . har även omtalat att under höstens Viet- namvecka skall DFFG samarbeta med Svenska kommit- tén för i hela landet, enär infaller för de båda organisationerna. har med en förbundskamrat i diskuterat vänsteropportunismen inom SSU. Mår- tensson är av den uppfattningen att förbundet måste taga upp dessa frågor och draga till sig dessa människor som inte vill stanna kvar inom SSU och kämpa. De skall istäl- let dragas in i DFFG-arbetet och skolas och luttras där. De voro även inne på den linjen att skicka in folk i SSU under förtäckt flagg. Skicka ut folk som går in i SSU och försöka hålla dem kvar där och slåss i SSU mot sitt parti (SAP) i första hand och i andra hand plocka dem till DFFG. I detta sammanhang nämnde de i VPK, som tycker är en bra kille som kan hjälpa dem mycket. han är beredd å göra de mesta bara vi vinkar . [X] – känd FNL:are och KFML:are – är enligt beredd att försöka ordna ett sommarjobb (det är vid säkerhetsavdelningen känt att [X] jobbar på Ny Dag ). Enligt känner inte medlemmarna i VPK till vem [X] är eller var han hör hemma politiskt. Om man vill studera vad säkerhetspolisen själv, åtminstone , definierade som överskottsinformationer, kan en vägledning ges i personakt. I denna har nämligen ett antal gallringar - totalt 51 sidor - gjorts med hänvisning till före- skrifter om överskottsinformation. De sidor som gallrats har er- satts med ett blad med följande text: S xx mak enl gällande föreskrifter ang överskottsinformation 81-07-XX (undertecknat av den kontorist som ombesörjde gall- ringen, LOL) Av en gallringsförteckning i början av akten listas rubrikerna på de handlingar som gallrats. Det handlar om bl.a. trettio Åsa- rapporter och sju E. Jung-rapporter. Samtliga E Jung-rapporter finns ännu bevarade i . Källakten för Åsa- rapporterna - alltså de volymer där samtliga Åsa-rapporter förva- rades - makulerades som nämnts helt 1984. Fem av de i Lundin- akten gallrade Åsa-rapporterna finns dock bevarade i en annan personakt. Det är sålunda möjligt att visa vilken typ av uppgifter som man inom säkerhetspolisen 1981 ansåg utgjorde överskotts- uppgifter. Det handlar om bl.a. följande uppgifter: [A] som är anställd som journalist i Hänt i Veckan har på inrådan av vännen [B] kontaktat [C] för att få idéer till ett valstick på temat färgade svenska medbor- gare med rösträtt. Han hänvisades av [C] i första hand till [D], som bor hos [E]. [A] kunde för övrigt lika gärna kontakta [E], då hon rör sig i centrum av dessa kretsar. Ingen av de i rapporten nämnda personerna var vid den här tid- punkten föremål för brottsmisstanke eller telefonkontroll. Rappor- ten härrör säkerligen från avlyssningen av någon av Demokratisk Ungdoms telefoner. Dessa avlyssnades 1964 som ett led i förunder- 54 Rapporten hämtad ur P 7031, volym A löpnummer 3. Den verksamhet som be- skrivs i det första stycket är närmast i linje med den dåvarande regeringens hållning i viet- namfrågan. sökningen mot den i avsnittet Avlyssningen av det kommunistiska partikomplexet nämnde . [A] sammanbor nu med [B] som har tel [xx xx xx]. Varken [A] eller [B] var föremål för brottsmisstanke eller telefon- kontroll. På initiativ från Clarté har man bildat en Vietnamkom- mitté med följande sammansättning: (ordf.), [A], [B], [C], [D], [E] (som anses hysa sympati- er för kineserna), [F], [G], [H] och [I]. (Kopia till reg. Ingen av de i rapporten nämnda personerna var föremål för brottsmisstanke eller telefonkontroll. Ett antal sydamerikaner på besök i skulle den 3.3.65 komma hem till [A] och [B]. Varken [A] eller [B] var föremål för brottsmiss- tanke/telefonkontroll. Vid ett stormigt möte med ledningen för i hade oppositionen bl.a. angripit [A], vilken bl.a. av [B] (vilken numera går på lärarhög- skolan i ) hade betecknats som reaktionär. Även [C] hade angripit [A]. Hela förbundsledningen an- greps av [E]. Dessa tillhör enligt en vänster- opportunistisk rörelse som inte tror på att det går att omvandla medlemmar utan att de skall rensas ut. 24-11-68: Anordnar [A] ett party för vietnameser och svenska sympatisörer i sin bostad. [B], [C] har bjudits. [A] har mycket att tala med vietnameserna om, bl.a. rap- porter från bl.a. Enligt [A] har Hue uttryckt en önskan om att få sammanträffa med dem som startade FNL i , såsom [D], [E], [F] och [G]. Man bör ta med [H], vilken kommer att efterträda som ordförande i fr.o.m. års- skiftet. Tre vietnameser kommer till partyt. [A] har beklagat sig för i Kommunistiska För- bundet över att han går arbetslös ........skall [A] resa in från [ortsnamn] och hjälpa med stencilering. Han tycker det kan vara bra att kunna sköta apparaten. Dessa noteringar ger således en bild av vad man inom säkerhetspo- lisen definierade som överskottsuppgifter. Det ger också en mycket god bild av hur sådana uppgifter i det stora hela ser ut i de fiktiva källakterna. Anledningen till att man gallrade överskottsuppgifter i akt beror sannolikt på att JK i ett underhandsyttrande till säkerhetspolisen omkring 1978/1979 med- delat att man snabbare än tidigare borde gallra överskottsinforma- tion ur akterna. Då man 1981 lade om personakterna enligt ett nytt, personnummerbaserat system, passade man på att gallra överskottsinformation ur några akter. Anledningen till att det tycks ha blivit så få - endast två personakter har återfunnits som gallrats på detta vis - kan måhända bero på att man insåg det omöj- liga i arbetsuppgiften.55 Åsa-akten tycks avslutas . Den sista rapporten som kom- missionen funnit är daterad och Åsa-rapporterna om- fattade då totalt 12 hängmappar i . Ärendet fick dock en fortsättning. hade överskottsinformationen från avlyssningen av de i ärendet aktuella utländska medborgarna lagts i en särskild meddelarakt, här kallad ETT. introducerade säkerhetspolisen ytterligare två meddelarakter i vilka man placerade överskottsinformationer från telefonkontrollen i förundersökningen mot m.fl. Den ena akten, kallad Ar- gus, är en något mer sparsam och strukturerad fortsättning på . Den andra kallades och innehåller överskottsin- formation från avlyssningen av de i förundersökningen aktuella utländska medborgarna. Den ersattes senare med en källakt kallad 55 Den andra akten som gallrats på en del överskottsuppgifter - många finns ännu kvar - är . Till skillnad från Åsa-akten är ETT-, Mia-, Argus- och Ulla-akterna inte gallrade. De första Argus-rapporterna är upprättade . In- ledningsvis täcker de perioden . Akten innehåller totalt 330 rapporter. I och med rapport nr 226, som redovisar några telefonsamtal som utväxlades fram , görs ett uppehåll . Skälet till det abrupta stoppet var förstås den tidigare nämnda telefonavlyssningsaffären. Allmänt kan sägas om Argus-akten att den visar att det i praktiken var SKP som parti som avlyssnades (en del rapporter är också rubricerade Om SKP). För att underlätta sökning i akten upprättade man vid sä- kerhetspolisen en sorts innehållsförteckning som klart visar att det är organisationen som står i centrum för rapporteringen. För- teckningen upptar 32 olika rubriker, en del med underrubriker. Under flertalet av rubrikerna finns sedan hänvisningar till olika rapporter i akten. Bland rubrikerna kan nämnas: (hänvisning till 21 sidor) - anställda i offentlig tjänst - celler/grupper - funktionärer i styrelsen - funktionärer, övriga - ekonomi, allmänt - lokaler, allmänt - infiltration, allmänt - infiltration, militärarbetet Under huvudrubriken finns sju underrubriker som behandlar bl.a. resor i , resor i utlandet, svenska kontakter samt utländska kontakter. Den senare underrubriken upptar 28 sidhänvisningar. Då källan åter aktiveras be- handlas samtal som utväxlats från och med . Då bygger informationen på ett tillstånd att avlyssna en person ak- tiv inom SKP. Sista rapporten är daterad och behandlar ett samtal mellan en SKP:are i och en ute i landet. Samtalet utspann sig . Flera av seriens sista rapporter tar upp samtal , vilket beror på att avlyssningstillståndet löpte ut . 4.3Övrigt om avlyssningen av FNL/KFML/SKP- komplexet Från omkring 1974 förfogade en av säkerhetspolisens lokala sek- tioner över en informant som rapporterade om olika förhållanden inom främst KFML såväl lokalt som inom riket i övrigt. Källan lämnade redan från början sådana informationer att man från sä- kerhetspolisens sida snart ansåg sig behöva mer kött på benen. En säkerhetspolis vid svenskroteln i skickade följande telex till chefen för den aktuella sektionen och detta utgör ett belysande exempel på hur man från säkerhetspolisens sida bl.a. betraktade telefonkontrollinstrumentet: Ang källan [sektionsbeteckning] 5:73/347 För att få en viss koll på källans uppgifter och en närmare inblick i vad som sker i X-området synes en telefon- kontroll vara ett bra hjälpmedel.