sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Den ska omfatta de offentliga rätts- källorna, från författningar och deras förarbeten till domstolarnas och myndigheternas praxis. Informationen ska hållas elektroniskt tillgänglig på ett överskådligt och enhetligt sätt, vara gratis samt sökbar via en gemensam ingångssida på Internet. (1998/99:JuU11) uttalade att det såg med tillfredsställelse på den utveckling av de nuvarande datasystemen som regeringens plane- ring innebär. Utformningen och innehållet i rättsinformationssystemet styrs av rättsinformationsförordningen (1999:175) som trädde i kraft . Enligt rättsinformationsförordningen ska det finnas ett rättsinformationssystem. Systemet ska föras med hjälp av informa- tionsteknik och finnas tillgängligt genom ett allmänt nätverk. Innehållet i systemet ska vara tillgängligt på ett enhetligt sätt. Systemet ska innehålla () som den kungörs, referensregister över författningar i SFS och grund- författningarna i SFS i deras lydelse med införda ändringar. Vidare ska systemet innehålla de gällande förordningar som kungörs i andra författningssamlingar än SFS. Systemet ska också innehålla sådana gällande föreskrifter som är beslutade av myndigheter under regeringen och som ska kungöras enligt lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. I systemet ska det ingå förarbeten i form av bl.a. kommittédirektiv, förordningsmotiv, utredningsbetänkanden och propositioner. Det ska även finnas uppgifter om vägledande avgöranden av domstolar och myndig- heter. Även de överenskommelser som ska publiceras i internationella överenskommelser (SÖ) ska ingå. (3-8 §§) får besluta att även annat material får ingå i systemet. (9 §) Rättsinformationssystemet har en decentraliserad struktur. Det innebär att de myndigheter som deltar ansvarar för sin information och för att den görs elektroniskt tillgänglig. Sökning i rättsinformationssystemet sker genom den gemensamma ingångssidan på Internet, Lagrummet (). Rättsinformationssystemets organisatoriska struktur regleras också i rättsinformationsförordningen. Där framgår det att är samordningsmyndighet för systemet och ansvarar för bl.a. frågor om samordning, standarder, sammanlänkning och gemensamma säkerhetsfrågor. (16 §) Till samordningsmyndighetens hjälp ska det finnas ett råd med representanter från de deltagande myndigheterna. Rådet ska ha högst 14 ledamöter. , och Stats- kontoret har ständig representation. Ytterligare fem myndigheter ska vara representerade och om , landstingen eller kom- muner väljer att delta i systemet ska de erbjudas representation i rådet. (18 §) Innan samordningsmyndigheten fattar beslut som är av principiell betydelse för de deltagande myndigheterna ska samråd alltid ske med rådet. (19 §) har dess- utom delegerat ett antal uppgifter till rådet, nämligen att träffa avtal med de offentliga organ som vill delta i systemet frivilligt, avgöra om den obligatoriska informationen uppfyller kraven enligt rätts- informationsförordningen och ge anvisningar om kraven inte är uppfyllda, ge råd till de deltagande organen, lämna förslag till beslut att en informationsansvarig myndighet ska använda viss standard för märkning, sökning och strukturering av informationen och medge undantag från en informationsansvarig myndighets skyldig- het att sprida information som avses i 4, 6 och 7 §§ rätts- informationsförordningen. Det inledande arbetet med rättsinformationssystemet har sedan starten skett i projektform (rättsinformationsprojektet). Rätts- informationsprojektet avslutades då verk- samheten integrerades i ordinarie organisation. handlägger som samordningsmyndighet de förvaltningsärenden som rör rättsinformationssystemet. fungerar också som sekretariat åt det samarbetsråd som finns. Vidare sköter portalen Lagrummet. Det gäller både kvalitetsfrågor och tekniska frågor. Dessutom bevakar myndigheternas informa- tionsansvar enligt rättsinformationsförordningen samt informerar om och marknadsför portalen Lagrummet. genomförs en förstudie om förutsättningar för en successiv utveckling av rättsinforma- tionssystemet. Syftet med förstudien är att analysera, värdera och ge underlag för beslut. Studien ska avse vilka åtgärder som är mest lämpliga för att rättsinformationssystemet successivt ska kunna utvecklas till ett system som så långt som möjligt tillgodoser systemets målgrupper, enskilda och den offentliga sektorn. I detta ligger att utarbeta förutsättningar för att följande effektmål ska kunna uppnås. *Systemet ska presenteras på ett enhetligt sätt, så att användare alltid ska känna igen sig. *Innehållet i systemet ska som ett första realistiskt steg göras sökbart på ett enkelt men ändå användarvänligt sätt. *De långsiktiga ambitioner som är uppställda av regeringen ska konkretiseras och anpassas efter teknisk och annan utveckling i omvärlden och om möjligt planeras i tiden. Förstudien ska avslutas och en läges- rapport ska lämnas . Rättsinformationssystemet är en författningsreglerad verksamhet och skiljer sig på det sättet från det nuvarande SverigeDirekt respektive utgivningen av Samhällsguiden. Informationsutbudet inom rättsinformationssystemet är begränsat till just rätts- information. Innehållet skiljer sig på så sätt från SverigeDirekt – och för övrigt också från Samhällsguiden – som innehåller all slags information. Rättsinformationssystemet innehåller visserligen bara rättsinformation, men rättsinformationen som sådan spänner över samtliga samhällsområden. Dessutom är rättsinformationen till sin karaktär sådan att så gott som samtliga medborgare och företag i någon mening är beroende av den. Innehållet i rättsinformations- systemet ska vara tillgängligt på ett enhetligt sätt. är ambitionen att systemet ska möjliggöra strukturerade sökningar över hela rättsinformationsområdet. SverigeDirekt och Samhälls- guiden länkar däremot till informationsproducenter som till- gängliggör informationen på sina webbplatser på vitt skilda sätt och utan någon beslutad enhetlig struktur. Vi ser flera fördelar med en organisatorisk samordning mellan rättsinformationssystemet och SverigeDirekt. Genom en sådan samordning kan de båda informationstjänsterna utnyttja gemen- samma tekniska resurser. Som en konsekvens bör de båda tjänsterna kunna skapa ett gemensamt säkerhetssystem. När det gäller den tekniska driften av portalen SverigeDirekt och rätts- informationssystemet kan de personella resurserna samordnas. Detsamma gäller nödvändig kompetens kring sökfunktioner, standardisering och användaranpassning. Med en gemensam organisation kan dessutom gemensamma utvecklingsmöjligheter tas till vara och det blir lättare att undvika att de båda tjänsterna utvecklas i olika riktningar. Vår slutsats är att en driftsmässig sam- ordning gagnar ett effektivt resursutnyttjande och bidrar till att två ganska små verksamheter blir en starkare organisation, något som givetvis måste eftersträvas. Vi gör dock bedömningen att portalen SverigeDirekt och rätts- informationssystemets portal Lagrummet bör bestå som separata informationstjänster med länkar till varandra. rättsinformationen är bland den mest eftersökta på portalen SverigeDirekt. Det bör därför vara en strävan att på olika sätt underlätta för användaren att nå Lagrummets information från portalen SverigeDirekt. I skrivelsen 1998/99:17 gjorde regeringen bl.a. bedömningen att bör vara samordningsmyndighet för rätts- informationssystemet under dess uppbyggnadsskede. Till denna bedömning bidrog bl.a. den omständigheten att det inte fanns någon central i . I avsnitt 4.3 har vi pekat på att verksamheten inom SverigeDirekt bör ges ett vidare ansvar för den elektroniska samhälls- informationen och dess utveckling. Detta ansvar bör omfatta bl.a. att vara ett myndighetsövergripande stöd för elektronisk samhälls- information. Eftersom rättsinformationssystemet uppgift är just att tillhandahålla elektronisk samhällsinformation av myndighets- övergripande slag anser vi det vara naturligt att den föreslagna organisationen också blir samordningsmyndighet för rätts- informationssystemet. Detta gäller särskilt som det dessutom finns effektivitetsfördelar att vinna med att sammanföra driften av rätts- informationssystemet och SverigeDirekt. Vårt förslag: SverigeDirekt och Företagarguiden ska samordnas under gemensam ledning och med gemensam organisation för drift och utveckling. Vår bedömning: Informationstjänsterna SverigeDirekt och Företagarguiden bör fortsätta drivas som två separata tjänster. Företagarguiden är en portal på Internet som utvecklas av Verket för näringslivsutveckling, . Innehållet i portalen produ- ceras av 23 myndigheter. beslutade regeringen att anslå för att utforma ett Internetbaserat informationssystem med myndighetsinformation riktat till företag. fick disponera medlen för att i samråd med Närings- och Justitiedepartementen, , Statskontoret och Läns- styrelsen i vidareutveckla användningen av Internetbaserade elektroniska tjänster för information och ärende- hantering riktade till blivande och befintliga företagare (/12595/NL). Utöver Företagarguiden tillhandahåller även andra informationstjänster till företag, t.ex. Startlinjen, Finansierings- databasen och . I arbete med att främja företagandet har informationstjänsterna en central roll. Inom genomfördes en förstudie som presenterades . I förstudien drog upp bl.a. följande riktlinjer. Företagarguiden ska erbjuda en ny samlad plats med information och tjänster för företagare, vara vägvisare och guida användaren till rätt myndighet. Detta är en av portalens viktigaste uppgifter och det stora mervärde som portalen kan ge jämfört med myndigheters respektive webbplatser och de samarbetsprojekt mellan myndig- heters webbplatser som finns . Portalen ska ha blivande och befintliga företagare som målgrupp och regeringen som avsändare. Det är viktigt att avsändaren framgår tydligt för att informationen och tjänsterna som förmedlas via portalen ska uppfattas som trovärdiga. Företagarguiden ska inte bygga ny information och nya funktioner där lösningar finns, utan i stället guida till rätt informa- tion som produceras av respektive myndighet. Portalen ska inte heller konkurrera med privata aktörer, dvs. inte agera kommersiellt. Företagarguiden ska vara kostnadsfri att använda men kan emellertid leda vidare till avgiftsbelagda tjänster på enskilda myndigheters webbplatser. I förstudien pekade man på att Företagarguiden borde innehålla bl.a. en sökfunktion som söker på myndigheternas webbplatser och guidar företagaren till rätt plats på portalen eller på myndigheternas webbplatser och att det skulle kunna ske i samarbete med Svesök på . I förstudien pekade man också på att det i Företagarguidens om- värld fanns en rad projekt m.m. som borde beaktas, bl.a. rapporten om 24-timmarsmyndigheten, Kontakt-N och SverigeDirekt. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:100, s. 191) uttalade regeringen att den – utöver de som anslagits för förstudien – avsåg att tillföra ytterligare för satsningen på ett Internetbaserat informationssystem med myndighetsinformation riktat till företag och en kundundersökning för att ta fram en samlad bild av hur företag upplever bl.a. myndigheters information. I förstudien och i en projektplan beräknades de sammanlagda kostnaderna 2001 uppgå till . beslutade regeringen att så långt fick disponera för att vidareutveckla en portal på Internet med relevant myndighetsinformation för beslutade regeringen att fick disponera ytterligare för detta ändamål (N2001/7044/NL). Tillgängliga uppgifter tyder på att motsvarande belopp kommer att stanna vid . utför uppdraget med Företagarguiden i projektform. Den senaste projektplanen är daterad . I en rapport till angav att syftet med Företagarguiden är att öka tillgängligheten till informa- tion från myndigheter och offentliga organisationer för blivande och befintliga företagare, underlätta målgruppens kommunikation med myndigheterna och att medverka i utvecklingen av en gemen- sam informationsstruktur för myndigheter. Företagarguiden ska också ta initiativ till att utveckla en dialog mellan företagarna och myndigheterna. Genom att agera som informationsmäklare kan Företagarguiden vidarebefordra synpunkter till myndigheter som dessa kan använda för att förbättra sin service i förhållande till mål- gruppen. Som ytterligare ett mål nämns i rapporten till Närings- departementet att Företagarguiden ska medverka aktivt i det nationella arbetet med att utveckla samhällets informationsstruktur och verka för att nå de mål som är satta inom initiativet eEuropa, Objektive 3B, Government on line – electronic access to public services. Vidare ska Företagarguiden bidra till kunskap om och utveckling av metoder för hur företagarrelaterad samhälls- information kan struktureras, presenteras, lagras och göras till- gänglig på regional nivå, på flera språk och för funktionshindrade. Enligt projektplanen är det projektets samarbetspartners som producerar den information som nås via Företagarguiden. Företagarguiden ska bara vara ett fönster och en vägvisare till informationen. Projektet leds av en styrgrupp med representanter för , , , och . representant är ordförande i styrgruppen. Arbetet med Företagarguiden utförs av en projektgrupp. Enligt projektplanen är avsikten att projektgruppen och projektets samarbetspartners ska erbjudas kompetensutveckling kring bl.a. XML, lagring och strukturering av information, redaktionellt arbete, enklare språk och handikappanpassning. 8.5Fortsättningen efter projekttidens slut Efter projekttidens slut, 2003, är avsikten att ska vara huvudman för verksamheten och att verksamheten ska finansieras inom ramen för ordinarie anslag. Enligt den förstudie som ligger till grund för projektet ska Företagarguiden vara en samlad plats från vilken man kan nå all den myndighetsinformation som vänder sig till företag. Detta är Företagarguidens huvudfunktion. Företagarguiden arbetar till- sammans med informationsproducenterna inom sitt verksamhets- område med att utveckla en gemensam informationsstruktur. Bilden av Företagarguiden överensstämmer därmed i allt väsentligt med vad som gäller för SverigeDirekt. Båda tjänsternas syfte är att bistå med den relevanta information som den offentliga sektorn har att erbjuda användaren. Företagarguiden ter sig som en förfinad delmängd av SverigeDirekt såvitt avser information och tjänster som vänder sig till företag. När det gäller information till denna målgrupp framstår informationstjänsterna som i princip parallella. Vårt uppdrag är att finna former för hur SverigeDirekt- verksamheten ska permanentas och samordnas med annan när- liggande verksamhet. Inte heller Företagarguiden har ännu funnit några permanenta former utan bedrivs än så länge i projektform. Det är då relevant att undersöka om de två verksamheterna kan ut- vecklas gemensamt. Inte minst utgångspunkten att insatta resurser ska användas så effektivt som möjligt talar i den riktningen. Företagarguiden bedriver fortlöpande utvecklingsarbete i samverkan med sina s.k. samarbetspartners, 23 myndigheter. För att kunna bibehålla hög kvalitet på elektronisk offentlig information bedömer vi att ett aktivare samverkansarbete av sådant slag behöver utvecklas också inom ramen för Sverige- Direkt. Företagarguiden arbetar på ett föredömligt sätt med att skapa en horisontell informationstjänst – dvs. en tjänst som knyter samman olika myndigheters ansvarsområden och presen- terar dem utifrån det problemorienterade synsätt som ger bästa stödet till företag. Detta är, som vi tidigare konstaterat, en utveck- ling som också bör ske inom portalen SverigeDirekt utifrån med- borgarnas perspektiv. En möjlighet att finna information på SverigeDirekt via livssituationer har vi beskrivit som en önskvärd utveckling av portalen. En sådan livssituation är företagande. finns det konkret samarbete mellan projektgruppen för Företagarguiden och redaktionen för SverigeDirekt. Sverige- Direkts adressdatabas utnyttjas för Företagarguidens tjänst kontaktuppgifter. Företagarguiden använder även SverigeDirekts sökmotor. Också när det gäller framtida arbete med och stimulans till t.ex. metadatamärkning finns det ett gemensamt utvecklings- behov. är det olämpligt att det på två olika håll inom offentlig sektor utan krav på samordning bedrivs liknande utveck- lingsarbete. En sådan ordning innebär sämre resursanvändning som det finns en risk för att skilda standarder utvecklas och främjas av de båda tjänsterna. Det finns således många skäl som talar för en samordning av verksamheterna inom SverigeDirekt och Företagarguiden såväl verksamhetsmässigt som organisatoriskt. Övervägandena talar alltså för att de båda informationstjänsterna bör samordnas med varandra. En samordning mellan SverigeDirekt och Företagarguiden är en samordning av två vägvisningsfunktioner. Det är viktigt att fram- hålla att självklart ska fortsätta ansvara för sina informa- tionstjänster med företagarspecifikt sakinnehåll, t.ex. Startlinjen, på samma sätt som andra myndigheter ansvarar för sin myndighets- specifika sakinformation. Samordningen mellan SverigeDirekt och Företagarguiden kan göras olika långtgående. Den mest långtgående formen av samord- ning innebär att SverigeDirekt och Företagarguiden sammanförs under gemensamt huvudmannaskap, att fortsatt drift och utveck- ling samordnas i en gemensam organisation och att de båda infor- mationstjänsterna integreras under en gemensam webbadress. Det som är viktigast för att tillgodose de utgångspunkter som vi berört är dock att ledningsansvaret för och arbetet med de båda vägvisningstjänsterna samordnas. Bägge tjänsterna utvecklar strategier för vägvisning för företag, skapar kontaktnät med infor- mationsproducenter, hittar lösningar för informationssökning, för- väntas känna till företags informationsbehov etc. i båda fallen om generell utveckling av metoder för att göra offentlig information och offentliga tjänster lättillgängliga för sina användare. Med en samordnad ledning säkerställer man att gemen- samma utvecklingsmöjligheter tas till vara och att insatta resurser används effektivt. Vår kartläggning av offentligt finansierade portaler visar att sats- ningarna är många och sannolikt kostat stora belopp – hur stora har vi inte kunnat ta fram. Vi ser nu att det är viktigt att det allmänna kraftsamlar i en gemensam vägvisningsfunktion som också ska svara för utveckling av de generella, icke myndighetsspecifika delarna av vägvisningen på . Som vi beskrivit ovan ser vi så många likheter mellan SverigeDirekt och Företagarguiden att vi bedömer det som lämpligast att de två vägvisningstjänsterna sam- ordnas under gemensam ledning och med gemensam organisation för drift, utveckling och annat verksamhetsstöd. Att bibehålla dagens situation är inte effektivt. har investerat i en kraftfull teknikmiljö för driften av Företagarguiden. En framtida organisation för SverigeDirekt bör undersöka om denna kan utnyttjas även för portalerna Sverige- Direkt och Lagrummet. Den andra frågan är om de båda informationstjänsterna som sådana bör integreras till en gemensam produkt. Avgörande för denna fråga måste vara vad som är bäst för användarna. Företagar- guiden vänder sig just till företag och är anpassad till deras specifika behov. Vi bedömer därför att SverigeDirekt och Företagarguiden bör bestå som två separata tjänster. En integrerad drift och gemen- sam utveckling kan emellertid leda till andra överväganden efter hand. Vårt förslag: Portalen SverigeDirekt ska länka till s.k. regionala portaler som uppfyller kraven för länkning. Det finns inte skäl att överväga någon annan relation mellan verksamheten inom SverigeDirekt och de regionala portalerna. Över landet finns det ett stort antal regionala portaler. Gemensamt för dessa är i princip att den information som till- handahålls är geografiskt avgränsad. hölls en konferens med företrädare för olika regionala portaler. Till portalträffen hade företrädare för 16 olika regionala portaler bjudits in. Arrangören, Direkt (), utgick vid inbjudan från följande kriterier för att definiera en regional portal: En regional portal är verksam i en valfri geografiskt definierad region helst med flera olika aktörer; en regional portal verkar i ett brett spektrum av samhälls- information och är inte myndighetsutövande eller ensaksspecifik. En enkät som gjordes inför konferensen bland företrädare för olika regionala portaler visar bl.a. följande. Med några få undantag har de redovisade regionala portalerna kommuner, landsting, läns- styrelser eller en kombination av dessa som huvudmän. Drifts- kostnaderna täcks till största delen av länsstyrelserna, därefter av landstingen och sedan av kommunerna. Endast i ett av de fall där näringslivet har del i huvudmannaskapet bidrar näringslivet till driftskostnaderna. Antalet anställda på de regionala portalerna varierar kraftigt, från knappt någon bemanning alls till den största portalen med nio anställda. Den vanligaste bemanningen är emellertid en tjänst. Två tredjedelar av de redovisade portalerna bedrivs i projekt- form. Det är bara i tre fall som webbplatserna har integrerats i den befintliga myndighetsverksamheten. Elva av tretton redovisade portaler har en driftsbudget som understiger . I de flesta fall understiger budgeten . Såväl enkätsvaren som våra erfarenheter från konferensen ger en mångfacetterad bild av de regionala portalerna. De arbetar under mycket olika driftsmässiga och ekonomiska förutsättningar. En del har kommit långt medan andra står inför att påbörja ett portal- bygge eller är mitt i en ombyggnad av portalen. Portalernas inrikt- ning och målgruppsprioritering varierar beroende såväl på huvud- männens uppgifter, från vem och för vilket ändamål anslaget beviljats som de regionala förutsättningarna. Många regionala portaler bedrivs i projektform och har således inte haft möjlighet att finna stabila organisatoriska former. Företrädarna för de regionala portalerna ger i huvudsak uttryck för att verksamheten inom SverigeDirekt också fortsättningsvis bör ha en ledande roll även i förhållande till de regionala portalerna, bl.a. skulle det kunna gälla kvalitetsfrågor. SverigeDirekt länkar till 19 olika regionala portaler. Förutsättningarna för att SverigeDirekt ska länka till en regional portal har varit att den regionala portalen åtminstone huvudsakligen haft en offentlig huvudman. Det är angeläget från medborgarsynpunkt att SverigeDirekt kan vara en ingång till samhällsinformation som är regionalt avgränsad. Det finns därför anledning för oss att överväga på vilket sätt SverigeDirekt-portalen och den organisation som före- slås ansvara för SverigeDirekt över huvud taget ska förhålla sig till de regionala portalerna. har SverigeDirekt länkat till regionala portaler. En alternativ utveckling vore att överväga möjligheten att organisatoriskt knyta de regionala portalerna till SverigeDirekt och den organisation som ska ansvara för SverigeDirekt. De regionalt förankrade portalerna måste emellertid antas vara bättre lämpade än den centrala portalen SverigeDirekt att lyfta fram och sortera den regionala informationen samt avgöra vilken verksam- hetsform som är bäst för den regionen. Till detta kommer att den grundinformation som de regionala portalerna hänvisar till redan finns tillgänglig via SverigeDirekt, om än inte på samma sätt regionalt sorterad. Vi bedömer därför skälen för en organisatorisk samordning med de regionala portalerna som alltför svaga. De regionala portalerna utgör inte någon enhetlig grupp. De skiljer sig åt i fråga om huvudmannaskap, finansiering, inriktning, innehåll och organisation. I några fall innehåller de regionala portalerna också information från privata avsändare. Strävan efter att SverigeDirekt bara ska länka till offentlig information skulle i någon mån kunna tala mot även att länka till en på detta sätt heterogen grupp av portaler.