sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Uttryckt i andelar uppger exempelvis av personerna med psykisk diagnos att sjukskrivningen är orsakad av arbetet medan motsvarande andel för individer med smärtproblem är . En individs känsla av handlingskraft och kontroll (eng. mastery) varierar också i dessa grupper. Personer som menar att arbetet är orsaken till sjukskrivningen har inte en lika stark känsla av att de kan påverka sin framtid och att de kan genomföra det de verkligen vill (se tabell 12). Förutom de individuella faktorerna skiljer sig också den rappor - terade psykosociala arbetsmiljön mellan grupperna. Personer som menar att arbetet är orsaken till sjukskrivningen rapporterar om ett mer fysiskt tungt samt psykiskt och socialt ansträngande arbete. De arbetar också på arbetsplatser där de upplever att människor inte lyssnar lika mycket och de tycker inte heller att det är en lika god stämning på jobbet. Av de som inte har ett rehabiliteringsarbete uppger att sjukskrivningen är orsakad av arbetet medan motsvarande andel bland de som har rehabiliteringsarbete är . Återgått i arbete eller inte – jämförelser I hela undersökningsmaterialet finns personer som är sjukskrivna, personer som återgått i arbete samt personer som fått sjukpension eller är deltidssjukskrivna. I följande analys studeras eventuella skillnader mellan de som är i arbete september 01 (n=284) kontra de som är långtidssjuka (på heltid) 01 (n=279). Övriga har utgått i denna analys. En något högre andel yngre återfinns i gruppen som återgått i arbete. Likaså är andelen med någon form av universitets- eller högskoleutbildning högre och andelen med endast grundskole- utbildning lägre i gruppen som återgått (se tabell 13). När det gäller diagnoserna är skillnaderna mellan grupperna små – andelen med psykiska diagnoser, smärta och övriga är ungefär lika stor bland de som är sjukskrivna och de som återgått i arbete. Tendensen är att personer med smärta är överrepresenterade i gruppen som är sjukskriven. När det gäller frågorna om individens känsla av kontroll och förmåga att påverka sin situation och framtid (eng mastery-control; mastery-action) visar resultaten att det är stora skillnader mellan de som är sjukskrivna och de som återgått i arbete. De som återgått i arbete har en betydligt starkare känsla av att de kan påverka sin situation och framtid jämfört med de som är sjuk- skrivna. Personer som återgått i arbete svarar också i högre grad att arbetsgivaren gjort något som underlättat återgång i arbete jämfört med de som är sjukskrivna. Om man däremot upplever att gjort en bra insats visar resultaten att detta hänger samman med att man är sjuk. Bedömningen av sjukvårdens insatser är ungefär densamma oavsett om man är till- baka i arbete eller är sjukskriven. Jämförelse mellan sjukskrivna och de som återgått i arbete efter långtidssjukskrivning. Beskrivande statistik samt resul- tat från multivariat logistisk regression (till höger i tabellen). Sum- meras till kolumnvis för varje variabel. Viktade resul- tat. Jämförelse mellan grupperna (an- del i procent eller medelvärde). (n=369). (0) (n=279) Vilket kön har Du? 2 P g a viktade resultat bör signifikanser i den logistiska regressionen tolkas utifrån praktisk betydelse snarare än statistisk signifikans. Utbildning (n=431) Diagnoser (n=513) lastning (medel) (Sd=1.20) (Sd=1.15) (Sd=0.50) (Sd=0.60) (medel) (n=413) platsen (medel) (Sd=0.78) (Sd=0.81) (Sd=0.61) (Sd=0.67) Har Din arbetsgivare gjort något för dig som underlät- 0,0000 1,92 tat att återgå i arbete? Nej, absolut inte Ja, i någon mån Anser Du att Du fått den hjälp och behandling som Du 0,0061 1,09 behövt från sjukvården? (sjukgymnastik, läkarbesök, inlagd på sjukhus eller annan medicinsk hjälp) Nej, absolut inte Ja, i någon mån Tycker Du att har gjort och gör en 0,0000 0,56 bra insats för dig? Nej, absolut inte Ja, i någon mån Hosmer and Lemeshow Test (chi-2=1349.06; df=8; p=0.00). Cox & Snell R2=0.27; Na- gelkerke R2=0.40 Föreställningar om villkor för återgång i arbete bland långtidssjukskrivna För gruppen långtidssjukskrivna (n=410) ställdes frågor om vilka förhållanden som är viktiga för en eventuell återgång i arbete och för gruppen som återgått i arbete ställdes frågor om vilka eventuella förändringar som skett och som eventuellt påverkat återgången i arbete. De långtidssjukskrivna , vilka fortfarande helt eller delvis är sjuka (n=390) fick ange hur betydelsefulla de uppfattade att olika faktorer var för återgång i arbetet. Viktigast av alla faktorer var inte helt förvånande att hälsan förbättrades – uppger att detta har stor betydelse eller är helt avgörande för återgång i arbete. Ungefär hälften av alla rapporterar också att en kortare arbetstid, en bättre och effektivare behandling för sjuk- domen och ett mindre stressigt arbete är av stor betydelse för om man ska kunna gå tillbaka till arbete (se tabell 14). Minst viktigt av alla faktorer är att få andra arbetskamrater och/eller annan chef () eller att få lämpliga arbetshjälpmedel (). Föreställningar om olika faktorers betydelse för återgång i arbete bland långtidssjukskrivna. Andel som markerat stor eller helt avgörande betydelse för återgång i arbete. Personer i arbete exkluderade. (+)/(-) = 10procent-ig avvikelse från total-gruppen. (n=390) (n=124) (n=266) 34 år (n=197) (n=62) (n=104) (n=88) Betydelsefulla förhållanden för att komma tillbaka till arbete? 52 (+) du kan arbeta kor- 42 (-) 37 (+) 65 (+) 73 (+) 42 (-) 51 (+) 22 (-) 57 (+) du får andra arbets- 35 (+) 7 (-) kamrater och/eller 47 (+) 44 (+) du byter yrke? 48 (+) du får hjälp och stöd 59 (+) 63 (+) 39 (-) du får hjälp och stöd 56 (+) 60 (+) 62 (+) 32 (-) från familj och vänner? du får hjälp och stöd 65 (+) 63 (+) du får en bättre och för dina hälsoproblem? din hälsa förbättras? din lust och vilja att Generellt anger en högre andel kvinnor att respektive förhållande har stor betydelse för återgång i arbete jämfört med männen. Där skillnaderna är något större mellan män och kvinnor är när det gäller arbetstiden, att arbetet blir mindre stressigt och att arbetet blir mindre fysiskt tungt – detta är mer viktigt för kvinnorna. Exempelvis är en kortare arbetstid viktig för av kvin- norna, men endast för av männen. Som framgår av tabell 14 finns också åldersskillnader avseende viktiga faktorer för återgång i arbete. De yngsta (upp till ) utmärker sig i att de i högre grad vill byta arbetsuppgifter, arbets- plats och yrke – ungefär hälften av dem uppger att detta är viktigt. Dessa önskar alltså förändringar som inte är kopplade till det befintliga arbetet och arbetsplatsen. Stöd från familj, vänner och försäkringskassa är också viktigt för denna åldersgrupp, men också för . I de äldre åldersgrupperna är man inte lika intresserad av att byta arbetsplats, yrke eller arbetsuppgifter utan tycks i högre grad se att det kan finnas en lösning på den befintliga arbetsplatsen. Förändringar viktiga för återgång i arbete skiljer sig mellan de olika diagnosgrupperna. För personer som uppgett en psykisk diagnos är det mer viktigt med mindre stress i arbetet, andra arbetskamrater och annan arbetsplats samt mera stöd jämfört med smärtgruppen som i högre grad rapporterar att ett mindre fysiskt tungt arbete är viktigt och inte ser att en annan arbetsplats eller mindre stress är en lika viktig eller bra lösning. Då vi studerar skillnader mellan underdiagnoser blir resultaten något mer osäkra, men visar intressanta skillnader. Personer med fibromyalgi och ledbesvär uppger exempelvis att en bättre och effektivare behandling är viktig. Dessa uppger också i betydligt högre grad att en kortare arbetstid och bra arbetshjälpmedel är viktiga, liksom att ett mindre tungt arbete är betydelsefullt för återgång i arbete Personer med nacke, axlar och skulderbesvär utmärker sig på ett annat sätt. Det är en lägre andel bland dessa som överhuvudtaget menar att något av de förhållanden de hade att bedöma var viktiga. Att de får lämpliga arbetshjälpmedel och ett mindre tungt arbete är dock förhållandevis viktiga faktorer. För personer med utbrändhet och depression är socialt stöd från såväl familj som arbetskamrater och övriga viktigare än för andra grupper. För dessa personer är också förändringar i arbetssitua- tionen viktiga – en hög andel önskar en annan arbetsplats, andra arbetskamrater och/eller annan chef. Däremot är ett annat yrke inte något som efterfrågas i särskilt hög utsträckning i denna grupp. Tre av fyra uppger också att mindre stress i arbetet är bety- delsefullt. Förändringar i arbetet för de som återgått i arbete I enkäten till de som avskrivits från RFV ingick frågor om huruvida arbetssituationen förändrats eller inte samt om man fått stöd och hjälp från arbetsgivare, familj och vänner etc. Tabell 15 visar andelen som svarat ja (en sammanslagning av alternativen Ja, lite, Ja, ganska mycket eller Ja, mycket) för personer som är i arbete (på hel- eller deltid) (n=249). Inträffade förändringar bland de som återgått i arbete. Procentuell andel som svarat Ja på respektive fråga med upp- delning på kön, ålder och diagnos. (+)/(-) = 10procentig avvikelse från totalgruppen. 34 (-) 32 (-) 34 (-) 34 (-) Har du fått lämpliga Har ditt arbete blivit 59 (+) 31 (-) Har ditt arbete blivit 50 (+) 22 (-) 59 (+) 24 (-) tungt/lättare? Har du fått hjälp och Har du fått stöd från familj och vänner? Har du fått hjälp och 77 (+) stöd från försäkrings - Har du fått andra och/eller annan chef? Har du bytt arbets- 50 (+) 54 (+) 48 (+) Har du bytt yrke? 36 (+) 35 (+) Har din hälsa förbätt- 90 (+) 57 (-) 59 (-) Har din lust och vilja 80 (+) 51 (-) att arbeta ökat? Nästan alla upplever att de fått stöd från familj och vänner och en stor grupp () menar också att de fått hjälp och stöd på arbetsplatsen (företagshälsovård, arbetsgivare, arbetskamrater, fack etc.). uppger att hälsan har förändrats och ungefär lika många uppger att arbetsuppgifterna förändrats. uppger att de fått lämpliga arbetshjälpmedel och ungefär lika hög andel uppger att de bytt yrke. När det gäller förändringar som skett finns en hel del skillnader relaterade till kön och ålder. Exempelvis uppger en högre andel män att arbetsuppgifterna förändrats sedan de började arbeta igen, att arbetet blivit kroppsligt lättare och att de har bytt yrke. Fler kvinnor än män har dock fått andra arbetskamrater och/eller annan chef och en betydligt högre andel kvinnor har fått en kortare arbetstid. En högre andel kvinnor tycker också att de fått mer hjälp och stöd från . Bland de yngre har arbetstiden inte förkortats i lika hög grad. Däremot uppger en högre andel att de bytt arbetsplats i ålders- gruppen upp till och i gruppen upp till har en högre andel också bytt yrke. Lusten och viljan har ökat betydligt mer för gruppen upp till jämfört med övriga åldersgrupper. Skillnaderna mellan diagnosgrupperna visar att en högre andel i gruppen som har psykiska problem uppger att arbetet blivit mindre stressigt, att de bytt arbetsplats och nästan samtliga uppger också att hälsan förbättrats. Personer med smärta uppger i betydligt lägre grad att deras hälsa förbättrats, men däremot att arbetet blivit mindre kroppsligt tungt. Hur viktig var förändringen för återgång i arbete? De som återgått i arbete och angett att en förändring inträffat (ex fått kortare arbetstid) fick även bedöma hur stor betydelse denna hade för att de skulle kunna återgå i arbete (se tabell 16). De vikti- gaste faktorerna för återgång i arbete är byte av yrke, kortare arbetstid och att personen kunnat byta arbetsplats – uppger att detta hade stor betydelse. En stor andel uppger att de fått hjälp och stöd från familj, vänner, arbetskamrater och försäk- ringskassan. Däremot visar resultaten att detta inte var särskilt avgörande för återgång i arbete. Ungefär en av tre som fått hjälp av eller hjälp och stöd från arbetskamrater eller chef menar att detta var mycket viktigt eller avgörande. Resultaten visar att ett mindre stressigt arbete, en kortare arbetstid och andra arbetskamrater är betydligt viktigare för kvinnornas återgång i arbete jämfört med för männen. De flesta uppger att hälsan har förbättrats, men endast sex av tio menar att det var viktigt eller avgörande för återgång i arbetet. En lägre andel bland männen menar att detta var viktigt. Att arbetstiden förkortas är mindre viktigt för de yngre i under- sökningen. Däremot är stöd från familj och vänner mycket viktigt, däremot inte hjälp och stöd från arbetsplatsen. Några uttalade skillnader mellan diagnosgrupper finns inte många skillnader. Smärtpatienterna uppger dock det faktum att arbetet blivit mindre kroppsligt tungt som en viktig faktor för återgång. Andel som svarat stor betydelse eller helt avgörande på respektive fråga med uppdelning på kön, ålder och diagnos. (+)/(-) = 10procentig avvikelse från totalgruppen. Hur viktigt var det att 51 (-) ... din arbetstid förkor- 60 (-) 61 (-) 51 (-) ... du fått lämpliga ar- 70 (+) ... ditt arbete blivit mindre 36 (-) stressigt/ lugnare? ... ditt arbete blivit mindre 45 (-) 32 (-) 65 (+) 25 (-) kroppsligt tungt/lättare? ... du fått hjälp och stöd 35 (-) på arbetsplatsen (före- betsgivaren, arbetskam - raterna, facket etc.)? ... du fått stöd från familj 62 (+) ... du fått hjälp och stöd ... du fått andra arbets- kamrater och/eller annan ... du bytt arbetsplats? ... du bytt yrke? ... din hälsa förbättrats? 43 (-) 46 (-) 73 (+) ... din lust och vilja att 41 (-) 65 (+) Det finns anledning att särskilt granska arbetstiden då kortad arbetstid ju framstod som ett viktigt villkor för återgång i arbete. Ungefär hälften av männen och kvinnorna uppger att de arbetade mellan innan de blev sjukskrivna. Två av tio kvinnor och dubbelt så många män arbetade . I genom- snitt arbetade männen /vecka och kvinnorna /vecka. För gruppen som återgått i arbete efter långtidssjukskrivning är arbetstiden betydligt lägre i genomsnitt (se tabell 17 a och b). Arbetstid före sjukskrivning samt syn på arbetstidens mängd hos de långtidssjukskrivna. Skillnader mellan män och kvinnor presenteras. (+)/(-) = 10procentig avvikelse från total- gruppen. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Arbetstid innan sjukskrivning? 10 (-) 42 (+) (Sd=11,5) (Sd=8,9) (Sd=10,2) Arbetstiden med tanke på hälsan? Arbetstid samt syn på arbetstidens mängd hos de lång- tidssjukskrivna. Skillnader mellan män och kvinnor presenteras. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Arbetstid just nu? 24 (-) 56 (+) (Sd=11,4) (Sd=10,1) (Sd=11,1) Arbetstiden med tanke på hälsan? Det är också en högre andel bland de långtidssjuka som tycker att de arbetade alldeles för mycket innan de blev sjukskrivna – anser att de arbetade för mycket till skillnad från i gruppen som återgått i arbete och minskat sin arbetstid. I hela gruppen långtidssjukskrivna (n=501) svarar totalt att de inte kan arbeta alls. I denna grupp finns personer som återgått i arbete eller fått sjukbidrag etc. Skillnaderna mellan dessa grupper är stora och bland de sjukskrivna uppger att de inte kan arbeta alls (se tabell 18a). Av de som avskrivits från RFV och är i arbete (n=235) anser att de egentligen inte borde arbeta alls p.g.a. hälsan, anser att det skulle vara lagom att arbeta deltid och tycker att heltid är lagom (se tabell 18b). En högre andel män uppger att de kan arbeta heltid (jämfört ) men en något högre andel män uppger också att de inte borde arbeta alls (jämfört ). Hur mycket man skulle kunna arbeta i ett arbete där men själv fick bestämma arbetstakten. Skillnader mellan livs- och arbetssituation. Summeras till kolumnvis för varje variabel. (n=247) (n=122) Hur mycket tror Du att Du skulle kunna arbeta just nu utan att Din hälsa försämrades i ett jobb där Du själv fick bestämma arbetstakten? Går överhuvudtaget inte - min hälsa I stort sett heltid Bland de som är sjukskrivna är det kvinnorna som i högre grad säger att de kan arbeta medan det motsatta förhållandet gäller för de som återgått i arbete – där är det männen som uppger att de kan arbeta heltid. Hur mycket man skulle kunna arbeta just nu utan att hälsan försämrades. Skillnader mellan livs- och arbetssituation. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Hur mycket tror Du att Du skulle kunna arbeta just nu i ditt nuvarande arbete utan att din hälsa försämras? Borde inte arbeta alls I stort sett heltid Beroende på vilken diagnos man har bedöms möjligheterna att arbeta också olika (se Figur 4). Bland de som inte arbetar alls utan är sjukskrivna (n=300) uppger exempelvis av per- sonerna med depression att de skulle kunna arbeta eller mer. Den lägsta andelen återfinns i grupperna med nacke, axlar och skulderbesvär, knä, höfter etc. samt utbrändhet där uppfattar att de skulle kunna arbeta så pass Bland personer som återgått i arbete är det som anser att heltid vore lagom. Skillnaderna mellan de olika diagnos- grupperna är stora (se figur 5). personerna med utbrändhet och psykiska problem att de kan arbeta heltid utan att hälsan försämras medan exempelvis endast 30 procent av personerna med fibromyalgi och ledbesvär uppger att Andel som anser att de skulle kunna arbeta eller mer om de själva fick bestämma arbetstakten utan att Skillnader mellan olika diagnoser. Hur mycket skulle du kunna arbeta just nu i ett arbete där du själv fick bestämma arbetstakten? Andel som kan arbeta , halvtid eller heltid. Långtidssjukskrivna (n=205) Depression (n=18) Övriga psykiska problem (n=18) Ledbevsär och fibromyalgi (n=29) Hjärt- och kärlsjukdomar (högt blodtryck) (n=5) Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc) (n=31) Totalt (n=228) Övrig ryggproblematik (n=36) Utbrändhet (n=22) Psykiska problem i komb. m. annat (värk) (n=21) Knä, höfter, handleder, armbåge etc (n=24) Nacke, axlar, skuldror och armar (n=24) Andel som anser att det vore lagom att arbeta heltid med tanke på hälsan. Skillnader mellan olika diagnoser. Hur mycket skulle du kunna arbeta i ditt nuvarande arbete utan att hälsan försämras? Andel som anser att heltid vore lagom. Avskrivna och i arbete (n=202) Övriga psykiska problem (n=12) Utbrändhet (n=46) Knä, höfter, handleder, armbåge etc (n=26) Övrig ryggproblematik (n=24) Nacke, axlar, skuldror och armar (n=33) Depression (n=14) Totalt (n=205) Övrigt (n=27) Ledbevsär och fibromyalgi (n=15) Hjärt- och kärlsjukdomar (högt blodtryck) (n=5) Arbetsgivarens insatser och stöd på arbetsplatsen Totalt uppger att de inte känner inte till om det finns ett rehabiliteringsarbete för personalen på arbetsplatsen, uppger att det finns och resterande uppger att det inte finns. Som framgår av tabell 19 är andelen som har ett aktivt reha- biliteringsarbete något högre bland de som gått tillbaka i arbete. I denna grupp finns också den lägsta andelen som inte vet huruvida det finns rehabiliteringsarbete eller inte. Bland de yngre finns en högre andel som inte vet huruvida reha- biliteringsarbete finns eller inte – svarar att de inte känner till detta vilket kan jämföras i ålders- gruppen . Personer som är anställda inom kommun, landsting eller övrigt (frivilligorganisationer, organisationer, etc.) har en hög andel som inte vet om det finns ett rehabiliteringsarbete eller inte medan statligt anställda och privata känner till det i högre grad (se tabell 19). Arbetsgivarens insatser för återgång i arbete Knappt hälften uppger att arbetsgivaren gjort något för att under- lätta återgång i arbetet (se tabell 19). De som återgått efter lång- tidssjukskrivning och är i arbete (hel- eller deltid) svarar detta i betydligt högre grad än de som är sjukskrivna. Exem- pelvis uppger av de deltidssjukskrivna att arbetsgivaren gjort något för att underlätta återgång i arbete medan motsvarande andel för de som är sjukskrivna endast är . Det är en lägre andel bland de yngre som svarar att arbetsgivaren gjort något – i den yngsta gruppen jämfört i gruppen 40-49 åringar. De statligt anställda är mest nöjd med sin arbetsgivare i detta avseende medan de privatanställda är betydligt mindre nöjda. Mest nöjda med arbetsgivarens agerande är personer som har hjärt- och kärlsjukdomar samt personer med övriga problem (cancer, tinnitus, MS, mage etc.). I båda dessa grupperna anger att man tycker arbetsgivaren gjort något. Bland perso- ner med psykiska problem, speciellt personer med både psykiska problem och andra problem, samt personer med nacke, axlar och skulderproblem sjunker dock andelen till . På frågan om någon från arbetsplatsen varit till stöd och hjälp under sjukskrivningen anger att så är fallet. En högre andel kvinnor upplever att de fått hjälp från arbetsgivaren och arbetskamraterna. Generellt tycker yngre att de fått mindre hjälp och stöd än äldre (se tabell 19). Om de statligt anställda var de som tyckte att arbetsgivaren gjort mest för återgång i arbete är det nu de anställda inom Landsting som tycker att någon från arbetsplatsen varit till stöd och hjälp i sjukskrivningen (). Bland de privatanställda tycker detta. Andelen som har respektive inte har ett rehabiliterings- arbete på arbetsplatsen och andelen vars arbetsgivare gjort något för att underlätta återgång i arbete. Skillnader mellan olika under- grupper presenteras. Summeras till radvis. Finns det ett aktivt rehabili- teringsarbete för personalen på arbetsplats? (n=833) Ja Nej Vet ej (n=168) (n=426) (n=239) Andel som svarat att stöd och hjälp i sjuk - skrivningen (n=814) Man (n=284) Kvinna (n=548) 9 (-) 41 (+) 34 (-) 46 (-) 49 (-) Folkskola (normalt ) Grundskola () (n=110) 48 (-) Yrkesutbildning – minst ett år över realskola (n=70) Realexamen (n=13) 53 (+) 11 (-) 78 (+) 60 (+) svarande (Upp till ) (n=176) svarande () (n=147) Universitet/högskoleutbildning, 33 (+) upp till (n=111) Universitet/högskoleutbildning, 3 59 (+) år eller mer (n=92) Sjukskriven helt (n=225) 31 (-) Deltidssjukskriven och i arbete 72 (+) Sjukbidrag, sjuk- el. 64 (+) sion och arbete (n=94) Sjukbidrag, sjuk- el. sion (n=108) Arbete (tillsvidare, tillfälligt el. 18 (-) 58 (+) eget företag (n=200) Övrigt (n=64) 11 (-) 40 (+) Stat (n=73) 31 (+) 68 (+) Kommun (n=243) Landsting (n=60) 75 (+) Privat (n=324) 83 (+) 1 (-) 35 (-) Annat (n=75) 34 (-) 41 (+) Utbrändhet (n=119) Depression (n=61) Övriga psykiska problem (n=46) 19 (-) 37 (-) 24 (-) Psykiska problem i kombination 39 (-) 44 (+) med annat (värk) (n=38) 39 (-) 40 (+) 70 (+) Diskbråck, övrig ospecificerad 49 (-) ryggproblematik, whiplash och ländrygg (n=119) Nacke, axlar, skuldror och armar Knä, höfter, handleder, armbåge etc. (n=73) Hjärt- och kärlsjukdomar (högt 46 (+) 36 (-) 18 (-) 58 (+) blodtryck) (n=27) Övrigt (cancer, mage- och tarm, 59 (+) hörsel, allergier etc.) (n=115) Bland diagnoserna visar resultaten att en hög andel av personerna med ledbesvär och fibromyalgi tycker att någon varit till hjälp och stöd på arbetsplatsen. En hög andel av de som har hjärt- och kärl- problem samt övriga problem tycker också detta, till skillnad från personer med övriga psykiska problem där en mycket låg andel tycker att de fått hjälp och stöd. Andel som svarat Ja på frågor om åtgärder och bemö- tande. Åtgärder och bemötande från sjukvård, försäkringskassa och arbetsgivare. (Andel som svarat "Ja") man fick/får den hjälp och behandling som man behövde/er från sjukvården det fanns/finns någon person inom vården eller som hade/har en riktigt bild av både sjukdom, arbets- och livssituation gjorde/gör en bra insats man fick/får den övriga hjälp som man behövde någon från arbetsplatsen varit/är till stöd och hjälp i sjukskrivningen hjälp och det stöd var/är en hjälp att kunna återgå i arbete arbetsgivaren gjort/gör något som underlättat att återgå i arbete väntetidernavar/ärorimligtlånga/alltförlånga Ett antal frågor ingick som handlade om huruvida de nuvarande långtidssjuka eller tidigare långtidssjukskrivna upplevt sjukvården och samt om man anser att den hjälp man fått var en hjälp att återgå i arbete. Totalt tre av fyra personer tycker att gjort en bra insats. Yngre är mindre nöjda jämfört med äldre. Vidare är andelen nöjda betydligt lägre bland de som återgått i arbete jämfört med de som är sjukskrivna eller fått sjukbidrag (jämfört ).