sou · GQB347d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Skillnaderna mellan bruttoskattekvoter och vad man kan kalla korrigerade nettoskattekvoter beräknas som effekter av beskattade transfereringar, socialt stöd i form av skatteavdrag, obligatoriska och frivilliga privata utgifter samt budgetsaldo. De på detta sätt beräknade nettoskattekvoterna spänner mellan för och för . Det stora överskottet i offentliga finanser gör att man hamnar längst ned i denna jäm- förelse. Skatteuttag i olika länder Redovisade skattekvoter och egentliga nettoskatte- kvoter, 2000 -1,7 -0,6 -7,4 * Exklusive "tax breaks" riktade till pensioner. För vissa länder utgör dessa en icke väsentlig del av BNP, exempelvis (1,), (2,), (2,) och (2,). 3.3En jämförelse av skatten på enskilda baser För att åstadkomma en kompletterande jämförelse mellan länder är det lämpligt att studera sammansättningen av skatteuttaget, dvs. hur de totala skatteintäkterna fördelas på olika slag av skatter. Tabellen nedan visar skatteintäkter som andel av BNP fördelade på olika skatteslag. jämförs här med ett urval av länder. När skatteintäkter mäts som andel av BNP fångar man in man både det relativa skatteuttaget på varje bas men även basens storlek som andel av BNP. Skatteuttag i olika länder Skatteinkomster uppdelade på inkomstslag, procent av BNP, 2000 * Sorterat efter denna kolumn. Källa: , Revenue Statistics, 2002. har, tillsammans med de nordiska länderna, en jämförelsevis hög andel direkt skatt på individer.7 Bara tar ut direkta skatter på privatpersoners inkomster i större utsträckning än . ligger betydligt över de andra länderna men i gengäld har de en i särklass låg andel indirekta skatter på individer, dvs. tar inte ut några indirekta skatter alls i form av socialförsäkringsavgifter. är ett av de få länder som tar ut löneskatt. Denna består av särskild löneskatt 7 I denna post inräknas skatt på inkomst av tjänst, näringsverksamhet samt kapital. Att i så stor utsträckning beskattar transfereringar gör att vi får en förhållandevis hög skattekvot. Skatteuttag i olika länder och allmän löneavgift, som båda tas ut som skatt på lönesumman men inte är kopplade till någon socialförsäkring. Vid en summering av andelen direkt skatt på privatpersoner, sociala avgifter och löneskatter hamnar i topp, följt av , och . Lägst beskattar man arbets- och kapitalinkomster hos individer på och i och . För skatt på bolagsinkomster ligger på snittet för och något under snittet för EU-länderna. Här utmärker sig istället och med höga andelar bolagsskatter samt och i andra änden av skalan. Även för andelen egendomsskatter (fastighets- och förmögen- hetsskatter samt skatt på arv och gåva) ligger på genom- snittet för EU och men lägre i en jämförelse med länder som , , och . Egendomsskatter i ett urval av länder, 2000, procent av BNP Källa: , Revenue Statistics 2001. Skatteuttag i olika länder Den höga andelen egendomsskatter utgörs framförallt av fastig- hetsskatter i dessa länder. Jämfört med både , och är inkomsterna från fastighetsskatten i , och betydligt högre som andel av BNP. Stor- och tar däremot inte ut någon skatt på förmögen- hetstillgångar. Även avskaffade sin förmögenhetsskatt 1997. Europeiska länder med förmögenhetsskatt, 2002 Fribelopp, kr* skattekvot*** 1 500 000/2 000 000 **Förmögenhetsskatt/BNP, . Källa: RSV, Skattestatistisk årsbok, 2002, samt Revenue Statistics, 2001. Få länder i har förmögenhetsskatt. Bland dem finns en ganska stor spridning på utformningen. Vid en jämförelse av intäk- terna från förmögenhetsskatten, som andel av BNP , ligger i mitten. hade den i särklass högsta förmögen- hetsskattekvoten detta år, av BNP, därefter kommer . förmögenhetsskatt utgjorde av landets BNP . Samtliga länder inom EU utom tar ut skatt vid arv, detsamma gäller , och . har hög skatt på konsumtion men i en internationell jämförelse förhållandevis små intäkter från denna skatt. Det beror på att skattebasen, alltså den privata konsumtionen, i utgör en relativt mindre del av BNP än i flertalet andra länder. Uttaget av mervärdesskatt eller sales-tax i spänner mellan av BNP () och (), Skatteuttag i olika länder momsintäkter motsvarande av BNP detta år. Snittet för EU är mervärdesskatteintäkter på av BNP . ligger i det nedre spannet när det gäller intäkter från punktskatter. Snittet för EU (och ) var och hade punktskatteintäkter på av BNP. har det skett en konvergens av skattesystemens utformning i västvärlden. Men fortfarande finns skillnader i var man lägger tyngdpunkten vid beskattningen. har, i jämförelse med EU, valt att lägga en stor del av beskattningen på individers löpande inkomster och en förhållande- vis liten del på företag och egendom. I kommer dessutom en jämförelsevis liten del av det totala skatteuttaget från konsum- tionsskatter. Skatteinkomster fördelat på olika områden, procent av totala skatter 2000 Skatt på varor och tjänster Källa: , Revenue Statistics, 2002. Skatteuttag i olika länder 3.4En jämförelse mellan bolagsskatter i olika länder Vid en internationell jämförelse mellan bolagsskatter framstår den svenska skattesatsen som klart konkurrenskraftig. Den genom- snittliga bolagsskattesatsen inom har dock närmat sig den svenska nivån, var den och fram sjönk den till . Inom EU har den genomsnittliga skattesatsen minskat från till 32,5 . En jämförelse av bolagsskattesatserna i ett urval av länder Bolagsskattesatser , 1999 och 2002 (%) 10/16* -10/-5 -6/-19 Anm: Skattesatserna är avrundade till hela procent. Källa: KPMG Corporate Tax Survey, , och 2002. hör (2002) till en grupp av länder som ligger runt skatte- satser på . Där finns även , , , och . ligger i särklass lägst, med en Skatteuttag i olika länder SOU 2002:47 generell skattesats på 2002 och en skatt på för tillverkningsindustrin, samt för finansiell verksamhet i Docks Area och på . Den låga skatten på har föregåtts av en kraftig skattesänkning, från . ska den generella skattesatsen sänkas till på , som en avveckling av 10-pro- centssatsen ska inledas. Trots en kraftig skattesänkning är fortfarande att anse som ett högskatteland. Med en enhetlig statlig skattesats på samt lokal näringsskatt och s.k. solidaritetsskatt kom- mer upp i en sammanlagd bolagsskattesats på 38,4 pro- cent. Till högskatteländerna hör även , och (trots omfattande successiva sänkningar i ). Högst av samt- liga ligger bolagsskatten i . Samtliga ingår inte i jämförelsen ovan. Ett land som kan vara intressant att nämna i sammanhanget är , med en skattesats på . är inte medlem i eller EU (ännu). Med anledning av att sökt medlemskap i har landets system för bolagsbeskattning uppmärksammats. har infört nollbeskattning på outdelade vinster . Utdelade vinster påförs dock bolagsskatt motsvarande . 3.4.1Effektiv skatt på företag – EU:s företagsskattestudie har på Rådets uppdrag tagit fram en studie av EU-ländernas företagsbeskattning.8 I studien görs en grundlig genomgång av de 15 olika bolagsskattesystemen och en jämförelse mellan effektiva skatteuttag i en lång rad olika investerings- kombinationer. Analysen görs med investeringar i fem olika tillgångsslag: industribyggnader, maskiner, finansiella tillgångar, lager samt immateriella tillgångar. Finansieringen antas vara en kombination av innehållna vinstmedel, nytt eget kapital samt lån. Bland ägarna förekommer tre typer: skattebefriade, kvalificerade samt icke-kva- lificerade ägare. En genomsnittlig investering antas i studien vara jämnt fördelad över tillgångsslagen industribyggnader, maskiner, finansiella tillgångar, lager och immateriella tillgångar. 8 Company Taxation in the Internal Market, Commission staff working paper, COM(2001) 582 final. Skatteuttag i olika länder ringen antas bestå av innehållna vinstmedel, nyemission och resten av lån. Utifrån ovan nämnda antaganden räknas den marginella effektiva skattesatsen på investeringar ut, liksom den genomsnittliga effek- tiva skattesatsen för olika avkastningskrav (lönsamhet). I kom- missionens studie framträder som det land som har lägst genomsnittlig effektiv bolagsskattesats, näst efter . Företagsskattesatser 1999 – formella och genomsnittliga effektiva skatter vid 20 procents lönsamhet Källa: Kommissionens företagsskatterapport. Beräkningarna gäller investeringar med en lönsamhet på 20 pro- cent. Ju mer lönsam investeringen är desto större betydelse får den formella bolagsskattesatsen för den genomsnittliga effektiva bolagsskatten. För investeringar med lägre avkastning blir exem- pelvis avskrivningsregler ett mer betydelsefullt inslag. Beräkningar har även gjorts för marginella investeringar. I jäm- förelsen av dessa marginella effektiva skattesatser hamnar på tredje plats efter och . Resultaten från studien visar, att för genomsnittlig och marginell effektiv beskattning av bolagsskatt är den formella bolagsskatten Skatteuttag i olika länder den enskilt mest betydelsefulla faktorn. är skillnaderna i formell skattesats mellan länder förhållandevis stora, vilket ger en stor spridning i nivå på effektivt skatteuttag på företagen. Det innebär t.ex. att en harmonisering av skattebaserna inom unionen inte skulle påverka de inbördes relationerna mellan länderna särskilt mycket. Den slutsatsen gäller dock endast för en genomsnittlig investering. Vid andra typer av investeringar och/eller finansie- ringsformer kan t.ex. avskrivningsregler få större betydelse. 3.5En jämförelse av skatten på individernas inkomster I och med skattereformen 1990 1991 delade beskattningen av individernas inkomster i två delar – kapitalinkomster och förvärvsinkomster beskattas var för sig. lades kapital- inkomsterna till förvärvsinkomsterna och summan beskattades i en och samma skatteskala. Ett fåtal länder inom har ett liknande system som , med en dual beskattning. De länder som omfattas av ett sådant system är endast de nordiska länderna och , samt . Tio av femton EU-länder beskattar dock ränteinkomster lägre än löneinkomster. Detta sker exempelvis genom att ränteinkomsten kvoteras eller med hjälp av höga fri- belopp. Källskatter, definitiva eller preliminära, används i flera länder inom EU. De innebär att den bank eller annan institution, som betalar ut räntan levererar in skatt direkt till skattemyndigheten. Även i tillämpas källbeskattning av ränteinkomster. Skatterna är dock inte definitiva utan korrigeras vid taxeringen. Flera länder som inte tillämpar källskatt har ett system med rapportering av inkomster till berörd myndighet. Två länder tog 1998 varken ut källskatt eller rapporterade inkomsterna – Neder- länderna och Luxemburg.9 Om källskatt ska tas ut på utländska investeringar beror vanligt- vis på hur de bilaterala skatteavtalen är utformade. I avtalen anges var beskattning ska ske och i de flesta fall är det i mottagarens 9 Haufler, Taxation in a global economy, 2001. Skatteuttag i olika länder Många länder tillämpar en exempt-metod och tar sålunda inte ut källskatt på inkomstöverföringar till utlandet. Ett exempel på ett misslyckat försök att ta ut en definitiv källskatt även på ränteinkomster till utländska investerare är det tyska systemet som infördes . Man införde då en 10-procentig källskatt för såväl inhemska som utländska investerare (dock inte på tyskars inkomster från utlandet, exempelvis s.k. Euro- obligationer). Det ledde till ett massivt utflöde av pengar ur landet (främst till ) och systemet fick överges redan efter . tillämpar ett system med preliminär källskatt för inhemska investerare. Skatteuttag i olika länder SOU 2002:47 Skatt på individernas ränteinkomster, 2002 Beskattas formellt tillsammans med övriga inkomster, en proportionell beskattning är dock möjlig i de flesta Beskattas tillsammans med övriga inkomster Beskattas tillsammans med övriga inkomster Beskattas tillsammans med övriga inkomster Beskattas tillsammans med övriga inkomster Definitiv källskatt på bankräntor på stats- Beskattas tillsammans med övriga inkomster Skatt på en schablonavkastning på Definitiv källskatt, möjlighet till beskattning enligt inkomstskatteskala om det blir förmånligare Definitiv källskatt, möjlighet till beskattning enligt inkomstskatteskala, i så fall en preliminär källskatt Definitiv källskatt, möjlighet till beskattning enligt inkomstskatteskala om det blir förmånligare 39 53** Beskattas tillsammans med övriga inkomster 38,6 48,6** Beskattas tillsammans med övriga inkomster *Skattesatsen varierar mellan olika former av sparande. **Skattesatsen varierar mellan olika delstater eller provinser. Källa: Skatter I EU m.fl. stater 2002, . Tabell 3.6 ger en bild av kapitalskattesatserna på marginalen. Där- emot säger den inget om den effektiva skatten på ränteinkomster. De länder som beskattar kapitalinkomster på toppen av arbets- inkomsterna har som nämnts olika utformning på progressiviteten i systemet. Många länder har omfattande grundavdrag för kapital- Skatteuttag i olika länder inkomster, vilket gör att skatt inte betalas på normalavkastning. I beskattas kapital från första kronan. eftersträvar likformighet inom kapitalbeskattningen. Oav- sett hur kapitalinkomsterna är intjänade och i vilken form de tas ut, belastas de med samma kapitalskattesats. I beskattas utdel- ningen enligt ett s.k. klassiskt system, dvs. både i bolaget och hos ägaren. har, i likhet med , ett dualt inkomst- skattesystem med en likformig skattesats på . Skillnaden är dock att i det finska systemet finns ett s.k. avräkningssystem vid utdelning från aktiebolag. Detta innebär en rätt att kvitta bort den betalda bolagsskatt som är hänförlig till det egna aktieinne- havet. Man kan dock aldrig avräkna ett större belopp än skatten på utdelningarna från aktieinnehavet. En annan begränsning är att rätten till avräkning enbart omfattar aktier i inhemska företag. I praktiken får systemet därmed effekten att utdelningsinkomster från inhemska bolag blir skattefria för hushållen medan utdelningar från utländska företag skattebelastas. Vid beskattning av utdelningsinkomster tillämpar flera länder en sammanslagning av inkomster och beskattning enligt normalskatte- skalan, på samma sätt som för ränteinkomsterna ovan. Många av dessa länder tillämpar dock hel eller partiell avräkning för utdelning från inhemska bolag. Skatteuttag i olika länder SOU 2002:47 Skatt på utdelningar, skattesats i procent, 2001 Delvis avräkning på bolagsnivån Ett system med full avräkning i ägarledet tillämpas i flera länder. Inom tillämpas det förutom i , också i och . och har system med delvis avräkning. och har tidigare haft ett system med full avräkning men har avskaffat det . tillämpar numer ett klassiskt system där dock utdelningar liksom övriga kapitalinkomster kvoteras ned i den personliga beskattningen (samma system tillämpas i ). avskaffade sitt avräkningssystem 2000 och övergick till ett klassiskt system, med reducerad utdelningsskatt. Detta avskaffades dock bara och man återgick till ett system med full avräkning. Skatteuttag i olika länder Några länder har istället ett system med reducerad skatt på bolagsnivå. Detta görs antingen genom en lägre skatt på utdelad vinst eller genom bolaget får avräkna för skatt på mottagarens utdelningsinkomster. De länder som ger en avräkning på bolags- nivån är och (2001). hade tidigare ett system med lägre skatt på utdelad vinst. För individernas skatt på reavinster varierar systemen mycket mellan länderna. Bland EU:s medlemsländer är det, förutom , fem länder som alltid beskattar privatpersoners aktie- försäljningar oberoende av innehavstider. I , och är aktieförsäljningarna däremot vanligtvis skattefria, medan skattefrihet inträder efter en period i , , och . Endast tre av EU:s medlemsländer beskattar alltid reavinster från privatpersoners fastighetsförsäljningar, , och Spa- nien. I och gäller skattefrihet för privat- personers samtliga fastighetsförsäljningar, medan många länder tillämpar skattefrihet för permanentbostaden. I resterande länder är fastighetsförsäljningar skattefria efter viss tids innehav. Skatteuttag i olika länder Skatteplikt för privatpersoners reavinster på aktier och fastigheter Skatt 0 , vinsten läggs till innehav under ca är Skatt 0 , skattefri om in- Skattefri för permanentbostad, övriga fastigheter skattefri efter Beskattas till hälften. Skattefri för permanentbostad, Skatt 0 , vinsten läggs till Skattefri för permanentboende, övriga skattefria till hälften efter Skattefri (med vissa undantag) Skatt 0 eller , valfritt om Skattepliktig till hälften, möjlighet vinsten ska läggas till övriga Skatt 0 , vinsten läggs till Skattepliktig, möjlighet till Skattepliktig (2/3 av vinsten), Skatt 0 , vinsten läggs till Skatt 0 , vinsten läggs till Skattepliktig, möjlighet till övriga inkomster, dock max för innehav över ett år Källa: Expertrapport 2, Kontrollinformation i utlandsfrågor samt Skatter i EU m.fl. stater 2002, . Skatteuttag i olika länder 3.5.2Löntagarnas genomsnittliga och marginella beskattning Vid en relevant jämförelse mellan länder kan inte endast skatte- satserna beaktas. De säger långt ifrån allt om vilken skatt som faktiskt betalas. Detta beror, som tidigare nämnts, till stor del på hur underlaget för skatten beräknas. Dessutom finns skillnader mellan länder hur exempelvis vissa transfereringar behandlas vilket påverkar jämförelsen. gör en studie i vilken man jämför beskattningen av genomsnittliga löntagargrupper och familjetyper. I studien inkluderas direkta skatter, sociala avgifter och löneskatter samt skattereduktioner och motsvarande bidrag.10 I tabell 3.9 jämförs den genomsnittliga skatten efter barnbidrag för olika lönelägen i procent av en genomsnittlig industriarbetar- lön. 10 Här inkluderas endast kontanta bidrag till barnfamiljer med hemmavarande barn i åldrarna . Skatteuttag i olika länder Genomsnittlig skatt (inkl. egenavgifter minus barn- bidrag), procent av bruttolönen Gifta, 2 barn -0,7 *I procent av genomsnittlig industriarbetarlön. **Länderna är sorterade efter denna kolumn. Källa: Tax Database, 2001. Jämförelsen görs inom de olika familjetyperna ensamstående utan barn, samt gifta med barn. En person utan barn med genomsnittlig industriarbetarlön11 i , betalar av sin in- komst i skatt. Flertalet länder inom har ett lägre skatte- uttag än i detta inkomstskikt. För motsvarande person i 11 För del beräknas en genomsnittlig industriarbetarlön uppgå till . I relation till många andra länder är en genomsnittlig industriarbetarlön i förhållandevis låg. Bland de 23 som jämförs här, ligger nivån på den svenska industriarbetarlönen, växelkurs- och köpkraftsparitetskorrigerad, på 16:e plats. Skatteuttag i olika länder gäller att av löneinkomsterna tas ut som skatt på en genomsnittlig lön. I jämförelsen kan även i övrigt urskiljas samma mönster som tidigare, tillhör en grupp inom med förhållandevis hög beskattning av arbets- inkomster. Länder med en högre nivå på uttaget av direkt skatt på en genomsnittlig industriarbetarlön än är , , , och . Det bör påpekas att jämförelsen av gifta med barn är något haltande eftersom ger endast en liten del av bidragen rik- tade mot barnfamiljer via barnbidragen. Andra viktiga bidrags- former som subventionerad barnomsorg, bostadsbidrag och under- hållsbidrag beaktas inte i studien. Många andra länder har en stor del av bidragen i form av skatterabatter. För del råder samma regler för beskattningen oavsett om man är gift eller ensamstående, har barn eller inte. I många andra länder är nettoinkomsten till mycket stor del beroende av familjesituation och antal barn. Genomsnittlig skatt inklusive socialavgifter När man lägger ihop arbetsgivaravgifterna och inkomstskatten får man en genomsnittlig s.k. skattekil. Den visar på den sammanlagda skillnaden mellan arbetsgivarens lönekostnad och vad individen får i handen i form av nettolön. Att tala om en skattekil är inte riktigt rätt, eftersom en väsentlig del av de avgifter arbetsgivaren betalar går till de allmänna försäkringssystemen och bör betraktas som en del av individens lön.12 12 Dessutom brukar även konsumtionsskatter räknas in i den totala skattekilen. Skatteuttag i olika länder Genomsnittlig skattekil, skatt, socialavgifter, egen- avgifter, procent av lönekostnaden *I procent av genomsnittlig industriarbetarlön. **Länderna är sorterade efter denna kolumn. Källa: Tax Database, 2001. har en jämförelsevis hög skattekil för ensamstående utan barn. Endast och hade en större skillnad mellan lönesumma och nettolön . Spridningen mellan länder är inte lika stor i denna jämförelse som i jämförelsen av genomsnittlig skatt. Detta beror på att länder som har höga direkta skatter ten- derar att ha lägre andel socialavgifter och tvärtom. Av skäl som nämnts tidigare kan det vara av tveksamt intresse att jämföra det totala skatteuttaget (inklusive socialförsäkrings- Skatteuttag i olika länder avgifter) på löneinkomster. I många länder tar arbetsgivaren ut ytterligare avgifter för finansiering av avtalsförsäkringar. För- delningen mellan offentliga system och avtalsreglerade varierar mellan länder, varför en jämförelse som den ovan inte blir rätt- visande. Den förändring i skatteuttag som sker vid en marginell ökning av inkomsterna kallas marginalskatten. Marginalskatten i olika inkomstskikt är beroende av progressiviteten i ländernas skatte- system. Med en helt proportionell skatt sammanfaller marginal- skatten med den genomsnittliga skatten och är densamma i alla inkomstlägen. Enligt grundläggande teorier om vad som styr individers vilja att arbeta och öka sina inkomster påverkas arbetsutbudet av skatter.13 I vilken riktning utbudet påverkas beror bl.a. på individens val mellan arbete och fritid. Vid införandet av en skatt minskar inkomsterna, för individen blir då fritid en relativt billigare vara och kon- sumtionen av detta kan öka. minskar nettoinkomsten för individen, vilket kan verka i motsatt riktning, dvs. att individen ökar sitt arbetsutbud. En skatt eller skattehöjning har alltså både en negativ och en positiv effekt på arbetsutbudet. Vad som blir den samlade netto- effekten är svårt att avgöra på teoretiska grunder. Efter de kraftiga marginalskattesänkningarna i som var en del av skatte- reformen 1990 91 fick vi troligtvis svaga, om än positiva, effekter på arbetsutbudet.14 Inkomsteffekten av en skatteförändring är även beroende av om exempelvis skattesänkningen är finansierad eller ofinansierad. Det är rimligt att ta hänsyn till att skatteintäkter används till områden som gynnar individen, samt att anta att skattesänkningar måste finansieras på något sätt som minskar individernas inkomster och att dessa effekter kan ta ut varandra (på en aggregerad nivå). En skattehöjning kan dessutom användas till att minska marginal- effekter i andra system eller till andra utbudsstimulerande åtgärder. Resonemanget antyder att marginalskatter har betydelse för arbetsutbudet i ett land. Marginaleffekter utanför skattesystemet, 13Se exempelvis , , , Wadensjö, Arbetsmarknaden. 14Se Skattereformen 1990 1991 en utvärdering, SOU 1995:104. Skatteuttag i olika länder t.ex. i bidragssystemet, har liknande inverkan på arbetsutbudet som skatter. Diagrammet nedan visar en jämförelse mellan marginal- skatterna för en löntagare med genomsnittlig industriarbetarlön samt en löntagare med en lön som är två tredjedelar högre än den genomsnittliga lönen. I jämförelsen inkluderas endast effekter från inkomstskatterna i de olika länderna. Marginalskatter i olika inkomstskikt , ensam- stående utan barn (inkomsten i % av genomsnittlig industriarbetar- lön) * Staplarna är rangordnade efter marginalskatten på en genomsnittlig industriarbetarlön. Källa: Tax Database, 2001. För en person med genomsnittlig industriarbetarlön spänner marginalskatterna mellan i i . ligger för dessa inkomstlägen i den grupp som har förhållandevis låga marginalskatter. och har marginalskatter som ligger betydligt under de andra ländernas. 15 I den tyska skattereformen ingår en sänkning av de högsta marginalskatterna fram , se avsnitt 3.7. Skatteuttag i olika länder ligger förhållandevis högt i jämförelsen av marginalskatter för låginkomsttagare, dvs. individer som tjänar två tredjedelar av en genomsnittlig industriarbetarlön.