sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — x , Blockad, –11.00 är markerad röd samt –08.00 och 11.00–13.00 är markerade rosa x Heden, Protestmöte, Göteborgsaktionen 2001, –10.00 är markerad röd samt –09.00 och 10.00–11.00 är mar- kerade rosa Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x , Inträngningsaktioner, Globalisering underi- från och Ya Basta, –15.00 är markerad röd och –18.00 är markerad rosa x , Komma-in-aktion, ickevåldsnät- verk, –11.00 är markerad röd och –12.00 är markerad rosa x /, Blockad/inträngning, , –12.00 är markerad röd samt –10.00 och 12.00– 13.00 är markerade rosa x , Demonstration, Offensiv (Göteborgsaktionen 2001), –10.30 är markerad grön x /, Demonstration, Rättvisepartiet Socialisterna, är markerad blå x /, Gatufest, RTS, –22.00 är mar- kerad röd och 18.00–20.00 är markerad rosa x Trädgården, Inträngningsförsök, RTS, –23.00 är markerad röd x /Centrum, Skadegörelse, –16.00 och 22.00– 24.00 är markerade röda x Centrum, Avledningsmanöver, –18.00 och 22.00–24.00 är markerade röda sammanställde sär- skilda hotbilder – och en särskilt för Hvitfeldtska gymnasiet. Säkerhetspolisen förde loggbok över iakttagelser. Vi redovisar polismyndig- hetens och Säkerhetspolisens hotbilder under mötesveckan i avsnitt 6.3. Säkerhetspolisens hotbild för president besök Säkerhetspolisen presenterade hotbilden för president besök i som skulle äga rum . Det var första gången som en ameri- kansk president skulle besöka . Säkerhetspolisen poäng- terade att hotbilden skulle studeras tillsammans med de övriga Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hotbilderna, den generella och den specifika för , för att läsaren skulle få en fullständig överblick av hotbilden för presi- denten. Under rubriken terrorism hade Säkerhetspolisen gått igenom fientligt inställda organisationer och nätverk till . Det gällde till exempel Al-Qaida/Islamiska fronten för bekämpan- de av judar och korsfarare, , Hamas, Hizbollah, É Khalq (MEK). Säkerhetspolisen konstate- rade att hotet mot från flera av dessa hade ökat. Den samman- fattande bedömningen angående hotbilden för internationell terrorism var: Det finns en viss risk för angrepp mot president från personer som ingår i nätverk knutna till . Säkerhetspolisen hade dock ingen specifik information som tydde på att det fanns en önskan om att angripa honom. hade inte kunnat notera något egentligt intresse för presidentbesöket i dessa kretsar i . Säkerhetspolisen bedömde att det fanns viss risk för angrepp från internationell terrorism. Säkerhetspolisen redogjorde för den information den samlat kring organisationer som bildats och aktiviteter som planerats i i samband med president besök. hade ett särskilt nätverk bildats för att demonstrera mot presidenten med parollen Bush not welcome. Säkerhetspolisen refererade till vad man sett att skrivit på Internet, att presidenten kunde vänta sig a very warm welcome. Säkerhetspolisen bedömde att det fanns en förhöjd risk för stör- ningar mot president besök i med graderingen 3. Säkerhetspolisen redogjorde för vilka grupper med utländskt ur- sprung som planerade att demonstrera med anledning av president besök. Säkerhetspolisen skrev om kritiken mot miljöpolitik i samband med : Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i har genom detta agerande blivit måltavla för miljögrupper runt om i världen. Vita huset har bombarderats med e-post med protester. Initiativet kom från Friends of the Earth. Friends of the Earth är en av världens största miljörörelser med nationella medlemsorganisationer i 68 länder däribland i . Det måste beaktas att Rådets möte i skall avhandla en samhällsutvecklig som är ekologiskt och socialt hållbar. Om inte till toppmötet har infriat några substantiella löften ifrån Kyotoprocessen finns det en förhöjd risk för störande opinionsytt- ringar från miljöaktivister. Det finns en ringa risk för våldsamma angrepp. Säkerhetspolisen konstaterade i sin rapport att erfarenheten visar att personer som är mycket kända och får stor uppmärksamhet riskerar att bli angripna av mentalt störda personer. Säkerhetspolisen bedömde att hotbilden för inhemsk extremism, annan opinionsyttring och mentalt störda personer var förhöjd med risk för angrepp, dvs. 3 på skalan 1–5. Säkerhetspolisen kompletterar hotbilden för president kompletterade Säkerhetspolisen hotbilden för be- sök i . Skälet var ytterligare information om É Khalq (MEK), en organisation som runt om i världen uttalar sitt missnöje med regim. Säkerhetspolisen hade nämligen underrättelser om att MEK hade planer på en demonstration , men skrev att det inte fanns några uppgifter om störande opinionsyttringar. Säkerhetspolisen gav en utförligare beskrivning om organisationen än i hotbilden daterad , men ändrade inte bedömningen. Det förelåg risk för angrepp, gradering 3. överväganden kring president besök fick sent det slutgiltiga beskedet om nye president besök vid i . Besöket hade dock varit på tal och förberedelser hade vidtagits. tog dock med det i sin planering eftersom ett sådant presidentbesök krävde resurser och omfattande säkerhetsåtgärder om det skulle bli av. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Någon styrning från den amerikanska säkerhetspolisens, , sida förekom inte, enligt polismyndigheten och den svenska Säkerhetspolisen. har berättat att polismyndigheten gick igenom ansvarsfördelningen mellan den svenska polisen och : Vi gjorde klart och tydligt för amerikanerna som styrde och ställde att nu när de tagit sig över den svenska gränsen är det svensk lag och svensk polis som bestämmer. Den här diskussionen kring hur det polisoperativt skulle genomföras blev ganska intensiv . Sedan fick de gå hem och fundera över vad vi sagt. De var nog ganska chockerade över vår inställning till att vi inte ville ha beväpnad amerikansk polis på gatorna eller på hustaken – inga automatvapen, ingen amerikansk bevakning av flygplan på Land- vetter. Svensk polis skulle sköta det. har sagt att den amerikanska polisen till en början hade svårt att acceptera den svenska polisens krav, men accepterade polismyndighetens samtliga säkerhetsåtgärder. Chefen för personskyddet, , Säkerhetspolisen, har sagt att amerikanarna aldrig skulle lägga sig i den operativa verk- samheten. Han uppfattade dem proffsigare än så. konstaterade också att var opåverkad av , ingen kunde påverka honom. Samarbetet mellan polismyndigheten, Säkerhetspolisens person- skydd och fungerade bra när arbetet kom igång. De hade täta möten där de gick igenom president mötesprogram och rörelseschema. Den svenska och amerikanska polisen bytte också hotbilder med varandra. Säkerhetspolisen i presenterade en strategisk bedöm- ning inför president besök i för , och första dagarna . Säkerhetspolisens hotbild för presidenten presenterades som vi nämnt . Förberedelsearbetet tillsammans med påbörjades . Chefen för specialenheterna, division 10, Hans Lippens träffade en representant nästan . Vid mötena gick man igenom de olika demonstrant- organisationerna, vad de stod för, vad presidenten kunde tänkas möta för motstånd. Det gällde mooning mot Bush som innebar att demonstranterna skulle visa sina nakna stjärtar för presidenten och den stora Bush-demonstrationen Bush not welcome. Man gick också igenom det taktiska upplägget under presidentens besök. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i var inget problem med eller . Däremot fanns det svagheter i säkerheten i samband med middagen på Börsen, enligt . Den amerikanska polisen var noga med att ett kastavstånd skulle hållas till demon- stranterna. Polisens syn på de autonoma Kunskapen inom polismyndigheten om den autonoma rörelsen var, som vi ovan nämnt, till en början begränsad. Ett fåtal poliser hade av eget intresse följt rörelsen under ett tidigt skede innan polismyndigheten i ett första steg formaliserade arbetet . Hans Lippens har konstaterat att polisledningen visste nog inte vad de autonoma rörelserna var 1999, framförallt inte att de växte så mycket i , , och . Säker- hetspolisen har arbetat med dessa grupper . studerade den , en handbok i organi- serat motstånd som finns Internet. Den skrevs av några aktivister ur anarkistmiljön i . Den innehåller handfasta råd för ett anarkistiskt levnadssätt. Författarna fördömer de hierar- kiska organisationerna. De föreslår att man skall satsa på aktioner med ett tema och som skall utföras av små grupper. Vid en demonstration kan man se till att det händer en massa kul saker under färdvägen. De skrev vidare: Är det inte för mycket poliser på plats kan hela eller delar av demonstrationen springa in i ett varuhus eller lyxhotell och idka proletär shopping, attackera ett bankkontor eller storma upp en myndighetsbyggnad. Men om ni planerar detta: tänk på att demon lätt övergår i en kravall eller enbart kaos. Maskering rekommenderas också av författarna med följande moti- veringar: Utgå ifrån att allt du gör fotograferas eller observeras av motståndar- sidan! Om du inte vill sitta på och se bilder på hur du sparkade en snut när din kompis fritogs, är du tvungen att maskera dig. Likadant om du vill att eller inte ska ha reda på att just du var på den demonstrationen. Tänk på att du, ur säker- hetssynpunkt, bör vara maskerad redan från början och det kanske inte Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i räcker med att vara maskerad. Genom t ex klädsel, avvikande maske- ring och kroppsbyggnad kan man också bli identifierad. Den ger rådet att demonstranterna bör agera i små grupper under demonstrationerna och komma överens om taktik inför, under och efter demonstrationen. Om polisen försöker gripa någon i gruppen är det nog smart att byta jackor med varandra. Det blir då svårare för polisen att identifiera den som gjort något olagligt. Den lästes noga av polisen och man tog den på allvar. Enligt en av de personer som kommittén intervjuat med förankring i den autonoma miljön var skriften ett viktigt alster, en identitetsskapande unga som sökte sig till de här kretsarna. läses den inte i någon större omfattning. Till de autonoma och anarkistiska grupperna räknar Säkerhets- polisen bland annat Antifascistisk Aktion (), , Reclaim the Streets, Europamarscherna, Globalisering underifrån och Autonomt motstånd. Polisen lade ner mycket arbete på att följa . Säkerhetspolisen har sett hur förändrats, från en rörelse där aktionerna huvudsakligen gick ut på att bekämpa skinnskallarnas rasism till en politisk kamporganisa- tion inom ett politiskt bredare område. omfattar, enligt Säkerhetspolisen, den anarkistiska kam- pen aktioner som riktar sig mot statens och/eller globaliseringens kapitalistiska förtryck. Vid dessa aktioner har en del kriminella handlingar utförts av , enligt polisen, i form av skadegörelse och klotter mot , McDonald´s och mot porr- och pälshand- lare. bekämpar man också Vit makts verksamhet. Säkerhetspolisen har i en promemoria, daterad , redogjort för en sammandrabbning i mellan AFA-anhängare och skinnskallar. En skinnskalle misshandlades och polisen gick emellan. Då vändes aggression mot polisen som sköt varningsskott. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i En välorganiserad rörelse enligt polisen ansåg att anarkisterna hade stor kapacitet när det gällde att planera för och utföra aktioner som kunde leda till våld. Det framgår av hotbildsrapporterna. Säkerhetspolisen har också konstaterat att de autonoma, trots avsaknad av formellt ledarskap, är välorganiserade och flexibla samt att de bevisligen lyckats utföra en del av sina planerade aktiviteter. är många inom tonåringar och fungerar som de flesta i den åldern. En kriminalkommissarie i Säkerhetspolisens västra sektion säger att det här inte är några styrelseproffs. De fungerar som ungdomar gör mest, blir man kär så är det viktigast och då får planeringen av aktioner vänta ett tag. De autonoma nätverken har för Säkerhetspolisen varit besvär- ligare att kartlägga än andra grupper: De är ideologiskt väl rotade och har svårare än många andra att prata med en säkerhetspolis, för att citera samme säkerhetspolis. Han har noterat att de här ungdomarna kommer från mycket goda hemförhållanden. De är ambitiösa, duktiga och flera läser vid universiteten. I har antalet AFA-anhängare varit få i jämförelse med t.ex. i . Det har inte rört sig om fler än ett tiotal perso- ner, enligt Säkerhetspolisens västra sektion. De är benägna att ta till ganska grovt våld mot skinnskallar. Säkerhetspolisen har uppskattat att i består av en liten kärna med ett fåtal människor, men att antalet sympatisörer är uppåt 200 personer. Säkerhetspolisens underrättelser har givit att både kärnan och sympatisörer består av unga personer, i många fall är de fortfarande tonåringar. misstänkte Säkerhetspolisen, grundad på sin information, att under Göteborgsmötet skulle organi- sera inträngningsaktioner, ställa till oreda på stan, i korteger och i hotell. Säkerhetspolisen har uppskattat antalet personer som ingår i de autonoma nätverken till cirka 1 000 i . Hur många av dessa som utgör den politiskt/ideologiska kärnan har man inte kunnat få fram. I avsnitt 6.2.8 Arrangörer av demonstrationer, möten och seminari- er omnämns organisationer som verkar i den autonoma miljön. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i och Säkerhetspolisens uppfattning om lednings- och sambandscentraler I ett tidigt skede ansåg polismyndigheten och Säkerhetspolisen att de hade underlag som visade att demonstrationsorganisationerna skulle etablera olika typer av s.k. ledningscentraler, sambands- centraler och informationscentra. Det var, enligt polismyndigheten och Säkerhetspolisen, troligt att demonstranterna skulle upprätta en ledningscentral före EU- toppmötet, vilken hade till uppgift att koordinera de olika nät- verken, organisationerna och grupperingarna. De befarade att ett sådant koordinationscenter, utrustat med modern kommunika- tionsteknik, skulle fungera som kommandocentral under protest- dagarna. De ansåg att kommandocentralen skulle hämta in infor- mation från bland annat polisens radiotrafik och dirigera de olika aktionerna. Vidare förväntade de sig att demonstranterna skulle bygga upp ett informationscentrum med uppgift att förse tillresta demon- stranter med information om de lokala förhållandena. Ett sådant informationscentrum skulle förmodligen fungera även som kon- taktpunkt för demonstranterna. Erfarenheterna från och talade för att ett Independent Media Center, IMC, skulle etableras också i . Enligt var syftet med IMC att underlätta för massmedia att spegla demonstranternas bild av händelserna, samt förmedla och informera om förehavanden som massmedia ignorerar. hade tidigt som målsättning att lokalisera, identifiera och slå till mot vad som kunde misstänkas utgöra led- ningscentraler med brottslig verksamhet. ansåg Säkerhetspolisen att man på goda grunder kunde utgå från att skulle upprätta en ledningscentral under för att avlyssna polisens radio. Kommunikationen mellan demonstranterna skulle ske med hjälp av SMS-meddelanden på deras mobiltelefoner. bedömde polismyndighetens kriminalunder- rättelserotel att Ledningscentral troligen skulle installeras i Lagerhuset vid . De antog vidare att sändningarna från IMC skulle utgå antingen från Lagerhuset eller från . kom information om att nämnda ledningscentral skulle vara upprättad i mitten av den vecka som skulle hållas. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hade alltså misstankar om att det i Lagerhuset höll på att färdigställas en ledningscentral som skulle fungera som en kommandocentral under protestdagarna. Polisen bedrev därför spaningsarbete mot Lagerhuset. Synpunkter på polisledningens hantering av hotbilden Rykten om att kommenderingsledningen mörkar hotbilden Rykten om att kommenderingsledningen mörkade hotbilderna uppstod /2001 och intensifierades . Hans Lippens har berättat hur han försökte motverka en upptrappning av oron hos piketpoliserna. Han spred sina mötes- anteckningar till personalen från möten där hotbilden diskuterats. Utan polisledningens vetskap kallade han med jämna mellanrum en representant från kriminalunderrättelserotelns hotbildsgrupp till en muntlig föredragning för sin personal. En piketpolis från som skadades svårt under EU- mötet har berättat att inom piketpolisen var man enig om att hotbilden talade för krig eller häftiga gatukravaller. /2001 hade fortfarande ingen utrustning kommit eller någon utbildning påbörjats. Inom piketpolisen var man förbryllad efter- som piketpoliserna ansåg att de hade hotbilden klar för sig. hade oroligheter inträffat i , och . Allt talade för sammandrabbningar med aktivister, eller som piket- polisen har berättat att de resonerade: Vi måste rusta för krig. Han tyckte att polisledningen ville att allt skulle gå i den goa glada Göteborgsandan, men att ingen piketpolis trodde på det. De var förbryllade över ledningens passivitet. Han uppfattade det som om kommenderingsledningen hade beordrat chefer att dämpa hot- bilden om eventuella problem på gatan. Länspolismästaren har sagt att med tanke på den hotbild som växte fram planeringen pågick ville hon inte spä på oron. höll därför en låg profil och tonade utåt ned hotbilden. hade ändå kontroll över utvecklingen och var, enligt länspolismästaren, be- redd på vad som kunde hända. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hade kriminalunderrättelseroteln fått en videofilm av polisen i . Den visade hur våldsamt IMF/Världs- bankens möte blev, hur poliser flydde för att klara sig från kastade föremål. Av filmen framgick också att den tjeckiska polisen hade en helt annan utrustning än den svenska, bland annat pansarbilar och utomhustårgas. , ansvarig för framtagandet av hotbilder, har berättat att kriminalunderrättelseroteln hade tänkt använda filmen i utbildningen inför . ansåg att videon borde visas för en större krets inom polisen för att mentalt förbereda poliserna på vad som kunde hända i ett värsta scenario. Den innehöll sekvenser där Vita overallerna/Ya Basta försöker forcera polisens avspärrningar. Enligt hemlig- stämplades filmen av kommenderingschefen med motiveringen att poliserna inte fick skrämmas inför kommende- ringen. uppfattade att skälet var att skulle genomföras i en positiva Göteborgsanda och att den bilden inte fick störas. Händelserna i hade medfört ett ökat intresse även för Prag- oroligheterna. Då det inom polismyndigheten spred sig att det fanns en videofilm från blev intresset att få se den stort. Divisionschefen för specialenheterna, Hans Lippens, var en av dem som fick se videofilmen. Han konstaterade att den inte innehöll något kraftigt våld. Filmen visade, enligt honom, ett taktiskt spel mellan de Vita overallerna och polisen. Hans Lippens har uppgett, liksom , att det hade varit bra om poliserna hade haft kännedom om Vita overallernas taktik. Hans Lippens har dock sagt att visningen av filmen behövde ske i organiserade former där sekvenserna kommenterades av någon som kände till förhållan- dena. En viss risk fanns annars för att poliserna hade blivit oroliga, enligt Hans Lippens. Hans Lippens anser inte att kommenderingsledningen mörkade hotbilden, men att beslutet om att dra in Pragfilmen orsakade en oro hos polisen som satte igång ryktena. Piketpoliserna i misstänkte att polisledningen inte ville att krav på skyddsutrust- ning, nya fordon och ännu fler poliser till kommenderingen skulle resas. Ryktena tilltog då polisledningen dröjde med beslut om extra skyddsutrustning. Det var framförallt piketpoliser- na som var bekymrade, eftersom det är de som får rycka ut och Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i SOU 2002:122 försöka lösa situationen om någonting går snett, som Hans Lippens har uttryckt det. före fick polismyndighetens divisions- chef för , , höra talas om videofilmen. Han ville se den för att få en uppfattning om hur en inträngning genom polisavspärrningar kunde gå till. Han lyckade till en början bara få tag i en erfarenhetsberättelse där han kunde läsa sig till vad som hände under mötet i . Efter upprepade försök fick han med hjälp av medarbetare på polismyndighetens kriminalunder- rättelserotel se filmen. Han förstod inte vad i filmen som skulle tagga upp folk. Han tyckte att den skulle ha varit lärorik att se för poliserna i hans division. De skulle bevaka Mässan där EU- mötet skulle hållas och det skulle bli ett stillastående arbete. En inträngning sker snabbt och överraskande och det gäller att vara mentalt förberedd på vad som kan hända. En sådan beredskap hade Pragfilmen gett bevakningsstyrkan runt Mässan, enligt . har sagt att han inte har något minne av att han stoppade filmen. har i sin utvärdering av Göteborgshändelserna listat vilka grupper som informerats om hotbilderna och vid vilka tillfällen detta skedde. De möten som finns i förteckningen är bl.a. följande: x Ullevi konferenslokaler för divisions- och avdelningschefer den 8– x Lökeberga för ordningspoliser, 11 och 21, x för divisions- och avdelningschefer den 28– Från och fram till har poliser gruppvis informerats, enligt sammanställningen i utvärderingen. Kritik har dock framförts om den hotbildsinformation som gavs. Här följer några av de synpunkter vi inhämtat. Den 8–höll polisledningen på i ett antal informationsträffar för divisions- och avdelningscheferna. Underrättelserotelns , och informerade inför en större krets om Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i noterade att flera insatschefer blev förvånade över den höga hotbilden. En av dem frågade: Hur länge har kommenderingsledningen känt till detta? Ett par insatschefer kontaktade kriminalunderrättelseroteln efteråt och ville veta mer eftersom de ansåg att de inte fått tillräck- lig information dittills om hotbilden. skulle divisions- och avdelningscheferna åter träffas, på Hindåsgården i . Underrättelse- roteln ville att insatscheferna skulle få se filmen från , men enligt ville inte visa hela filmen och upprepade motiveringen , att poliserna inte skulle skrämmas upp. Inte ur Pragfilmen spelades upp. Det var ett avsnitt där de Vita overallerna marscherar. Ingen- ting fick dock visas av hur Vita overallerna agerade för att försöka tränga igenom polisens avspärrningar eller om hur kravallerna upp- stod. Polisens fotfolk informerades om hotbilden i Lisebergshallen i då de stora informationsträffarna hölls för poliser som ingick i kommenderingen. Polisledningen med bland andra länspolismästaren och kriminal- underrättelserotelns chef deltog. De hälsade poliserna välkomna och berättade om det polistaktiska upplägget, om länsorder, kommenderingsorder och om att polisen skulle visa en öppen attityd mot Göteborgare och inresta demonstranter. Från Lisebergshallen förflyttade sig poliserna till där och , vid kriminalunderrättelseroteln, redogjorde för hotbilden. De fick fortfarande inte spela upp Prag- filmen. De visade ett antal overhead-bilder med hotbildstablåer där de med gröna, gula och röda staplar illustrerade händelser som riskerade att leda till skadegörelse och våldsamheter. Efter före- dragningen möttes de av många frågor. En som minns särskilt var: Jobbar ni på samma ställe, du och ? Han har stått i Lisebergshallen och sagt att det är blå skjortor, det goa och glada som gäller. Så kommer du här och målar ett skräck- scenario, att här blir krig i stan. i deltog med 13 ryttare och 15 hästar i kommenderingen. De avreste till . Den infor- mation de fick var mer av organisatorisk karaktär. De saknade en bedömning av hotbilden: Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i och via massmedia fick vi klart för oss att skulle bli motsvarighet till och ändå var budskapet från polisledningen i att allt var under kontroll (---) Bara vi var professionella, tålmodiga och vänliga skulle allt gå bra! Från fram till mötesveckan strömmade under- rättelser in från olika källor. Säkerhetspolisen och polismyndig- hetens kriminalunderrättelserotel hade fullt upp med att presentera hotbilderna för de anländande poliserna från polismyndigheter runt om i .