sou · GQB37 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är även vanligt förekommande att kunder omförhandlar sitt avtal med den gamla leve- rantören och övergår från att ha ett tillsvidareavtal till att ha någon form av tidsbegränsat avtal. Att döma av undersökningar är omförhandling en i stort sett lika vanlig strategi som att byta leverantör. I tabell 1.1 nedan redovisas hur stor andel av samtliga typer av hushåll som varit aktiva på den fria elmarknaden, att döma av undersökningar . Tabell 1.1 Andel av hushållen som varit aktiva på elmarknaden Tabellen avser samtliga hushållstyper. Benägenheten att agera på den fria elmarknaden har dock varit större bland villakunder än bland andra hushåll. Detta framgår t.ex. av en undersökning riktad till 4 Kunden är lös! – konsumenternas agerande på de omreglerade el- och telemarknaderna (RRV 2000:20) boende i villa, radhus e.d. som utfört på uppdrag av . Denna undersökning visar att av de boende i villa, radhus e.d. har varit aktiva på den fria elmarknaden. Bland de aktiva uppgav knappt tre av tio att de bytt elleverantör och resten att de omförhandlat med sin gamla leverantör. Benägenheten att vara aktiv tycks också vara större om man har elvärme än om man har annan uppvärmning. I undersökning , riktad till boende i villa, radhus e.d., uppgav således av de som hade elvärme att man varit aktiv på den fria elmarknaden. Att benägenheten att vara aktiv varierar mellan villor med respektive utan elvärme framgår också av RRV:s undersökning , vilken visade att byte av elleverantör hade varit nästan dubbelt så vanligt bland boende i villa med elvärme () som bland boende i villa utan elvärme (). Som kommentar till tabell 1.1 kan också sägas att av de hushåll som angav att man bytt leverantör var det som hade bytt leverantör två gånger, medan övriga bytt en gång. Utöver de hushåll som bytt eller omförhandlat visar un- dersökningar att en stigande andel av de hushåll som ännu inte varit aktiva på den fria elmarknaden tänker eller kanske tänker byta leve- rantör. steg således denna andel av de tillfrågade från till . Av naturliga skäl har också andelen hushåll som inte tänker byta minskat , från . I sammanhanget bör också sägas att utredningen i sitt arbete från bl.a. elhandelsföretag mött viss skepsis mot TEMO-undersökning- arnas resultat. Vissa har hävdat att undersökningarna underskattat i synnerhet andelen hushåll som omförhandlat, medan andra hävdat att andelen som bytt leverantör är överskattad. Eftersom skepsisen gått åt båda hållen har utredningen dock inte funnit anledning att söka korrigera TEMO-undersökningarnas resultat. Tilläggas kan också att kunskapsläget torde komma att förbättras framöver, t.ex. avser Schablondelegationen enligt uppgift att göra en enkätundersökning bland 150 nätföretag om hur många leverantörsbyten som faktiskt skett. Hushållens motiv för att vara aktiva på den fria elmarknaden Möjligheten att få ett lägre elpris och därigenom minska sin elkostnad är det viktigaste skälet till att hushållen väljer att agera på den fria elmarknaden, vilket bl.a. visas av att: N av de hushåll som bytt leverantör i såväl som RRV:s undersökningar riktade till samtliga typer av hushåll har angivit lägre pris som anledning till bytet. N Omkring hälften av de hushåll som enligt undersökning hade omförhandlat sitt avtal som skäl angav att leverantören kom med ett bra pris. Att dessa kunder omförhandlat, och inte bytt, beror enligt undersökningen därutöver på att de har stort förtroende för sin nuvarande leverantör. Bilden förstärks också av att de hushåll som valt att inte agera på den fria elmarknaden ofta tycks ha avstått från detta därför att man bedömt att den egna besparingspotentialen är liten. I undersökning var således vanligt förekommande anledningar till att inte agera sådant som är inte intresserad (), tjänar så lite på det (), bor i lägenhet () eller gör av med så lite el (). Hur mycket kan ett hushåll tjäna på att vara aktivt? Efter avregleringen kan hushållskunderna på elmarknaden grovt sett delas in i två grupper, till vilka elhandelsföretagens erbjudanden ser olika ut, i allmänhet enligt följande indelning: N Kunder som inte varit aktiva på den fria elmarknaden utan behållit sitt gamla avtal (tillsvidarekunder): elhandelsföretaget har ett standardiserat erbjudande, tillsvidareavtal. Tillsvidareavtal motsvarar i huvudsak de avtal som före erbjöds le- veranskoncessionskunder. N Kunder som varit aktiva på den fria elmarknaden genom att antingen byta leverantör eller omförhandla sitt avtal (avtalskunder): elhandelsföretaget har några standardiserade erbjudanden, ofta rörligt pris samt fast pris för perioder om 1, 2 eller . På uppdrag av utredningen har beskrivit prisutvecklingen på slutkundsmarknaden5. Econs beskrivning bygger på via internet inhämtade prisuppgifter för 25 elhandelsföretag. Samtliga dessa är att betrakta som företag som aktivt konkurrerar på marknaden. I figurerna 1.1 och 1.2 nedan redovisas hur prisutvecklingen för dessa 25 företag sett ut beträffande tillsvidare- och avtalskunder (här avseende 1-års fastprisavtal) och framåt, dvs. 5 Se rapporten av vissa frågor om strukturen inom elhandelsområdet m.m.. sedan elmarknaden i praktiken blev tillgänglig för hushållen. I figurerna redovisas priserna för tre olika förbrukningsnivåer, mot- svarande typkunderna lägenhet (2 000 kWh/år), villa utan elvärme (5 000 kWh/år) och villa med elvärme (20 000 kWh/år). Observera att figurerna visar löpande priser. Figur 1.1 Pris på elenergi för tillsvidarekunder, inklusive fast avgift (medelvärden för 25 företag, löpande priser) Källa: samt företagens egna hemsidor De prisskillnader mellan små och stora förbrukare som framgår av figur 1.1 beror i huvudsak på att många – men långtifrån alla – elle- verantörer utöver det rörliga priset för själva elen (öre/kWh) även tillämpar en fast årlig avgift (kr/år), vilken får större genomslag för de mindre förbrukarna. Att kurvorna går isär mot slutet av den studerade perioden beror på att flera av elleverantörerna i underlaget införde fast avgift . Figur 1.2 Pris på elenergi för avtalskunder med 1-års fastprisavtal, inklusive fast avgift (medelvärden för 25 företag, löpande priser) Källa: samt företagens egna hemsidor Skillnaden mellan priset för tillsvidarekunder och priset för avtals- kunder motsvarar vad en hushållskund som ännu inte varit aktiv på den fria elmarknaden kan tjäna på att aktivera sig. För ett urval av de tidpunkter som redovisas i ovanstående figurer framgår denna differens av tabell 1.2 nedan. Tabell 1.2 Differens mellan tillsvidarepris och 1-års fastpris, öre/kWh (avrundat till närmaste halva öre) -1,5 -0,5 Som framgår av tabell 1.2 tycks differensen mellan tillsvidare- och avtalspriser kontinuerligt ha minskat och fram , för att därefter öka något. som genomsnitt över perioden ger siffrorna i tabell 1.2 en differens för lägenheter (2 000 kWh/år) på ca /kWh, för villor utan elvärme (5 000 kWh/år) på ca /kWh och för villor med elvärme (20 000 kWh/år) på ca /kWh6. I kronor räknat motsvarar detta en sparpotential på i tur och ordning /år, /år respektive /år. 2 Hinder mot hushållskundernas rörlighet Formellt finns inga betydande hinder mot att byta elleverantör. Visserligen är uppsägningstiden en månad räknat från nästföljande månadsskifte den dag elanvändaren anmäler att han vill byta, dvs. i praktiken ofta längre än en månad. Men bytet är inte förenat med några kostnader och den nya leverantören åtar sig i allmänhet att sköta all administration. För den kund som väljer att teckna nytt avtal med sin gamla leverantör, istället för att byta, räcker det i allmänhet med ett telefonsamtal. Att döma av de TEMO-undersökningar som tidigare refererats har av hushållen anammat möjligheten att agera på den fria elmarknaden. Hushåll med elvärme har dock varit aktiva i högre grad. Om hänsyn även tas till större elanvändare (företag m.fl.) bedöms de kunder som varit aktiva på den fria elmarknaden sedan avregleringen 1996 tillsammans stå för av landets totala volym försåld el. I detta kapitel analyseras olika omständigheter som kan ha bidragit till att hushållen varit relativt obenägna att aktivera sig. Med hänsyn till att de större elanvändarna tycks ha varit aktiva på den fria elmarknaden i långt större utsträckning har utredningen antagit att hindren mot leverantörsbyte främst berör hushåll och andra mindre förbrukare, varför analysen koncentrerats till dessa kunder. Flera intressenter har till utredningen framfört att det hos kon- sumenterna finns en misstro mot elmarknadsreformen och att man därför avstått från att agera. Med hänsyn till vad olika undersökningar visat om hushållens attityder till den avreglerade elmarknaden finns dock knappast skäl att tro att detta är av avgörande betydelse. T.ex. visar en att en majoritet av hushåll () anser att elmarknadsreformen är bra 6Utredningen har inte analyserat om differensen eventuellt skulle bli större om beräkningen utgick från någon annan av de avtalsformer som erbjuds till kunder som tecknar avtal, dvs. rörligt pris eller fast pris med någon annan tidsbindning. Om så är fallet torde det dock endast röra sig om något enstaka öre/kWh. 7Utförd på uppdrag av och Schablondelegationen. eller mycket bra, låt vara att andelen har minskat från att ha legat på i en undersökning . Ett annat skäl till att relativt många hushåll avstått från att agera på den fria elmarknaden kan vara att det handlar om en liten potentiell besparing i kronor räknat för mindre förbrukare, och att man därför inte funnit det lönt att engagera sig. Som framgått av avsnitt 1.2 har olika undersökningar visat att sparpotentialens storlek har stor betydelse för beteendet. Ett tredje skäl till obenägenheten att agera, som delvis samman- hänger med det första, kan vara att leverantörsbyten i praktiken inte sällan är behäftade med olika typer av svårigheter, trots att det formellt sett inte finns några hinder mot att byta. I det följande diskuteras olika slags praktiska problem som kan sägas inrymmas under denna tredje förklaringsgrund. De erfarenheter utredningen gjort i sitt arbete och olika studier som gjorts talar för att det i huvudsak finns tre slags praktiska om- ständigheter som kan försvåra hushållens leverantörsbyten. Dessa, vilka i tur och ordning behandlas i avsnitten 2.1 till 2.3, är: N Svårigheter i samband med själva genomförandet av leverantörsbytet. N Svårigheter att göra relevanta jämförelser mellan olika leverantörers erbjudanden, i synnerhet beträffande priser. N Svårigheter kopplade till att konsumenterna inte anser sig vara till- räckligt informerade om den avreglerade elmarknadens förutsätt- ningar. 2.1Svårigheter i samband med själva genomförandet av leverantörsbytet Ända sedan schablonberäkningen infördes har det funnits problem kopplade till genomförandet av själva leve- rantörsbytet. I detta avsnitt diskuteras olika problem av detta slag. Först beskrivs hur utbytet av information i samband med leverantörsbyte är tänkt att fungera i de delar som närmast berör kunden (2.1.1). Därefter behandlas olika typer av problem som iakttagits (2.1.2). Därvid berörs även en i utredningens direktiv omnämnd studie kring förutsättningar för att införa ett sanktionssystem mot nätbolag som inte uppfyller de regler som gäller vid byte av leverantör8, vars resultat utredningen enligt direktiven skall beakta. 2.1.1Hur informationsutbytet vid leverantörsbyte är tänkt att fungera Ett leverantörsbyte förutsätter att en mängd information kommu- niceras mellan bl.a. elhandlare, nätägare och hushåll. För att bytet skall kunna ske gäller också särskilda tidsfrister för anmälan och övertagande. Grunden för ansvarsfördelningen mellan olika aktörer vad avser krav på rapportering och informationsstrukturer finns i ellagen med mer detaljerade krav i förordning och mätföreskrifter9. I de delar som närmast berör kunden kan utbytet av information i samband med leverantörsbyte i korthet beskrivas på följande sätt. Den nye elleverantören skall anmäla bytet Om en elanvändare vill byta elleverantör gäller den uppsägningstid som han avtalat med den tidigare leverantören. Efter att elanvändaren avtalat med en ny leverantör om en elleverans är det den nye leverantören som skall anmäla bytet till nätägaren och därvid bifoga vissa uppgifter. Anmälan skall ske senast en månad innan och byte får endast ske i en kalendermånad. Till grund för bytet ligger de uppgifter som den nye elleverantören rapporterat till nätägaren. Nätägaren skall agera som en neutral part och har inte till uppgift att kontrollera att elanvändarens tidigare avtal har avslutats. Det är en fråga mellan elleverantören och elanvändaren. De uppgifter som skall ingå i elleverantörens anmälan till nätägaren framgår av mätföreskrifter. Enligt nuvarande lydelse skall den nye elleverantören lämna följande information i samband med anmälan till nätägaren: 8Förutsättningar för införandet av ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid leverantörsbyte och mätrapportering (). 9Ellagen (1997:857), förordning (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el samt Statens energimyndighets föreskrifter (NUTFS 1999:2) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. SOU 2002:7 Bilaga 2 N hänvisning till att avtal ingåtts med elanvändaren om elleverans N anläggningsidentitet (nätägarens beteckning) N elanvändarens namn och postadress N avräkningsmetod (timvis avräkning/schablonavräkning) N startdatum för elleverans Därtill har föreslagit en föreskriftsändring med innebörd att den nye leverantören fr.o.m. även skall ange schablonberäkningsområde vid anmälan. har föreskrivit att informationsutbyte och rap- portering skall hanteras elektroniskt och i s.k. Ediel-format10. Hur enskilda företags Ediel-system skall vara utformat är dock inte uppgift att precisera, utan frågor om Ediel- systemets utformning ligger på . Att utbytet av information i samband med leverantörsbyten skall ske elektroniskt började gälla . För att sända struktur- information i samband med leverantörsbytet har ett särskilt Ediel- meddelande i formatet PRODAT tagits fram. Den nye elleverantörens anmälan till nätägaren sker genom ett s.k. PRODAT-meddelande Z03. Efter inkommen anmälan är det tänkt att nätägarens Ediel-system skall sända ett automatiskt mottagningsbevis (s.k. Aperak11), som skall komma till avsändaren och ange ifall anmälan har kunnat läggas in i nätägarens systemapplikation eller inte. Vid negativt besked anges orsak m.m. Nätägaren skall sända bekräftelse Nätägaren skall kontrollera att en inkommen anmälan om leveran- törsbyte är korrekt ifylld. Nätägaren skall sända en bekräftelse av anmälan . Om anmälan är korrekt ifylld skall nätägaren skicka en bekräftelse av leverantörsbytet till den tidigare leverantören (med Z05) och till den nye elleverantören (med Z04). Den nye elleverantören skall ges uppgift om elanvändarens beräknade årsförbrukning. 10 Ediel är det system för elektroniska meddelanden som har använts för rapporteringen till och som även tillämpas i övriga nordiska länder. 11 APplication ERror and AcKnowledgement message. Nätägaren skall sända en bekräftelse av att anmälan inkommit även om obligatoriska uppgifter saknas i anmälan eller uppgifter inte stämmer med nätägarens egna register. Meddelande skall då lämnas om vad som är ofullständigt eller felaktigt i anmälan. Det finns ingen skyldighet för nätägaren att undersöka den bakomliggande orsaken till att uppgifterna vid ett leverantörsbyte inte stämmer med uppgifterna i det egna kundregistret. Bekräftelse av att anmälan inkommit skall lämnas även om anmälan kommit in för sent eller ett byte redan finns registrerat för aktuell tidsperiod. Att den nye respektive gamle leverantören mottagit nätägarens bekräftelser är tänkt att kvitteras med ett automatiskt mottag- ningsbevis (Aperak). I samband med leverantörsbyte skall nätägaren normalt läsa av elanvändarens elmätare inom plus minus för leverantörsbytet. Nätägaren skall underrätta den nya elleverantören samt den befintliga elleverantören och elanvändaren om mätar- ställningen vardagar efter påbörjad leverans (för elanvändaren). Schablondelegationen, som tillsattes på initiativ av och , följer löpande utvecklingen av schablonreformens olika delar, bl.a. leverantörsbytesprocessen. Delegationen har undersökt om mätföreskrif- ternas krav upprätthålls vid leverantörsbyten och vad eventuella problem beror på. I tabell 2.1 redovisas vad som i undersökningarna framkommit om i vilken mån leverantörsbytena genomförs och om nätföretagen håller de tidsfrister som stipuleras. Tabell 2.1 Sker leverantörsbytena ? (avrundningsfel finns) Byten genomförda på i Som framgår av tabellen har andelen byten som genomförts i rätt tid pendlat mellan i Schablondelegationens olika undersökningar. Det bör också noteras att relativt många byten har kunnat ske i rätt tid även om den nya elleverantörens anmälan inte bekräftats inom de stipulerade . I sammanhanget bör påpekas att vissa aktörer till utredningen framfört att den mätaravläsning som skall ske i samband med leverantörsbytet inte alltid sker i rätt tid, varför faktureringen från den nye elleverantören kan fördröjas även om själva bytet sker . Även om relativt många byten inte skett i rätt tid tycks flertalet av de hushåll som bytt leverantör vara nöjda med hur själva bytet fungerat. I de TEMO-undersökningar som tidigare refererats angav således vid samtliga tre undersökningstillfällen av de tillfrågade att man var nöjd med hur bytet fungerat. Att, som framgår av tabellen, andelen byten som skedde i rätt tid var mindre än vid de två närmast föregående undersök- ningstillfällena beror enligt Schablondelegationen till en del på att nätföretagen alltmer övergår till datoriserad bytesadministration. sköttes administrationen delvis med halvmanuella rutiner, vilka enligt delegationen ofta tycks ha fungerat bättre än de relativt otrimmade datorrutinerna. Såväl Energimyndigheten som Schablondelegationen har till ut- redningen framfört att flertalet av de störningar som förekommer i samband med leverantörsbyten inte beror på väsentliga brister i regelverket i sig, utan på att företagen ännu inte förmår leva upp till Vidare tyder utredningens kontakter med Ener- gimyndigheten och Schablondelegationen på att det främst finns tre orsaker till att informationsutbytet inte alltid fungerar och att leverantörsbytena därför kan försenas: N Angivande av fel anläggningsidentitet i anmälan om leverantörsbyte. Att döma av Schablondelegationens hemsida är den viktigaste för- klaringen till att informationsutbytet i vissa fall inte fungerar att kunden inte sällan är oklar över sin uttagspunkts identitet (anlägg- ningsidentiteten). Enligt gällande föreskrifter skall denna uppgift (liksom även bl.a. uppgift om schablonberäkningsområde) anges i samband med rapportering av mätarställningar till elanvändaren. sker en sådan rapport i form av en faktura i samband med den årliga avläsningen. har dock till utredningen uppgivit att man vid tillsyn kunnat konstatera att dessa uppgifter inte sällan saknas eller är svåra att utläsa, samt i vissa fall saknas på sådana fakturor som sänds ut i samband med preliminär debitering. Kunden kan därför ha svårt att till den nye elleverantören ange riktiga uppgifter som underlag för bytesanmälan12. N Angivande av fel kundidentitet i anmälan om leverantörsbyte. En orsak till stoppat leverantörsbyte kan vara att elleverantören i sin anmälan till nätägaren inte anger en kunds namn och adress exakt lika det som finns i nätägarens abonnentregister. Detta kan t.ex. bero på olika sätt att förkorta gatunamn eller att i en familj det är olika parter som står för respektive abonnemang. N Problem med de datorsystem som behövs. Dessa problem finns bl.a. beskrivna i en nyligen gjord undersökning av Riksrevisionsverket13. Enligt denna är myndigheter och branschföreträdare ense om att de inblandade företagen inte hunnit utveckla lämpliga rutiner och införskaffa system för att kunna kommunicera med varandra. Vidare sägs i RRV:s rapport att alla företag inte har klarat av att hantera anmälningar och underrättelser i det dataformat som föreskrivits. Ett problem av denna art som från bl.a. påpekats för utredningen är att inte alla företag har den Ediel-applikation som skapar automatiska mottagningsbevis (Aperak) i samband med kommunicerandet av leverantörsbytesdata. Enligt RRV:s rapport har 12I de TEMO-undersökningar som gjorts kring leverantörsbyten har dock flertalet av de hushåll som bytt leverantör angivit att man haft lätt att hitta för bytet relevanta uppgifter på elräkningen. Denna andel har emellertid sjunkit i undersökningarna: låg den på och på . 13Att skapa aktiva konsumenter - och stöd till kon- sumenterna på elmarknaden (RRV 2001:10). många företag också underskattat de insatser som krävdes bl.a. i form av resurser och utbildning av personal, som det varit upprepade svårigheter med att få fram den mjukvara som krävs från de IT-företag som kan leverera den. Att döma av undersökningar som gjorts av Schablondelegationen kan de två förstnämnda av ovanstående problemtyper tillsammans antas förklara ca 50–av alla försenade leverantörsbyten. Förslag till ändringar av gällande regelverk i syfte att komma till rätta med dessa två problem har för utredningen beskrivits av såväl Schablon- delegationen som . Vad beträffar anläggningsidentiteten finns en rekommendation från och Schablondelegationen att nätföretagen tydligt bör ange uppgift om denna, samt även om schablonberäkningsområdet, på nätfakturan. Schablondelegationen har också föreslagit att mätföreskrifter bör förtydligas vad avser anläggningsidentiteten. Delegationen anser också att det i föreskrifterna bör införas krav på att handlingar från nätägaren som berör anslutningspunkten, t.ex. elanvändarens nät- faktura, alltid skall ange sådan identitetsbeteckning varvid en fastlagd benämning bör användas. Mot denna bakgrund har Energi- myndigheten föreslagit en föreskriftsändring med innebörd att vid rapportering av mätarställningar till elanvändaren skall anläggningsidentitet och identitet för schablonberäkningsområdet tydligt anges, och endast med just dessa beteckningar. Den föreslagna föreskriftsändringen är tänkt att börja gälla från . I sammanhanget kan för övrigt sägas att man i gått ett steg längre vad beträffar krav på informationsgivning som skall underlätta för kunderna att byta leverantör. Således har vassdrags- og energidirektorat (NVE) föreslagit att nätfakturan från skall vara så utformad att den ger översiktlig upplysning om vilka uppgifter som skall anges vid byte av elleverantör14. Någon möjlighet för att ställa liknande krav finns inte . Enligt vad angivit till utredningen saknar man nämligen mandat att föreskriva om utformningen av fakturor och kan därför inte kräva att det på fakturan anges vilka begrepp på densamma som är nödvändiga att uppge vid byte av elleverantör. 14 Forslag om endringer i forskrift om måling, avregning m.v. – Høringsdokument med utkast til forskrift om endring av forskrift 11. nr. 301 om måling, avregning og samordnet opptreden ved kraftomsetning og fakturering av nettjenester (). Beträffande bytesanmälningar som av nätföretag avvisas på grund av bristande kundidentitet har till utredningen uppgivit att nätföretagen för sitt agerande i detta fall stöder sig på sitt standardavtal med abonnenten, där det anges att det enbart är nätabonnenten som kan stå för ett elavtal15. Till utredningen har uppgivit att man överväger att ändra före- skrifterna så att skyldigheten att ange elkundens namn och adress i anmälan om leverantörsbyte tas bort och att istället nätföretaget i sin bekräftelse anger namnet på den abonnent som är registrerad på den anläggning där leverantörsbytet skall ske. Liknande förslag har också framförts av Schablondelegationen.