sou · GQB35d6 · 2003-01-01 00:00:00 — av patienterna hade någon typ av personlighetsstörning, vilket kan jämföras med patienter med motsvarande diagnoser i psykiatrisk vård som vanligen har en personlighetsstörning i hälften av fallen eller mer. Kroppsliga besvär var däremot regel, snarare än undantag. Typen av besvär framgår ur nedanstående tabell. Endast 11 patienter var fria från kroppsliga besvär. Typ av kroppsliga besvär. N = 150. Typ av kroppsliga besvär Smärtor och värk i kroppen Avgränsningen av utlösande faktorer bygger på patientens egen utsago och en psykiatrisk bedömning av hela sjukdomsförloppet. Den utan jämförelse vanligaste orsaken till långtidssjukskrivningen är problem på arbetet. Se nedanstående tabell! Utlösande orsaker till långtidssjukskrivningen. N = 150. Typ av utlösande orsak Bland de arbetsproblem som uppgavs var upprepade omorgani- sationer de absolut vanligaste. Näst vanligast, och ofta kombinerat med omorganisationer var en ökad arbetsbelastning och mycket I enstaka fall hade sexuella trakasserier eller vålds- handlingar i samband med arbetet utlöst besvären. Självmordstankar var påfallande vanliga och hade förekommit under den aktuella sjukdomsperioden hos av de del- tagande. har gjort ett eller flera suicidförsök. De flesta försöken hade gjorts , eller under ungdoms- åren, men några enstaka försök var kopplade till den pågående sjukdomsperioden. Detta antyder att många av försökspersonerna kan ha haft en sårbarhet som gjort dem mer ömtåliga för olika belastningar. av de deltagande sade sig aldrig någonsin ha haft självmordstankar. Tio av de deltagande kvinnorna hade skadat sig själva (vanligen skurit sig) utan avsikt att ta sitt liv. En påfallande hög andel av de långtidssjukskrivna patienterna fyller stringenta kriterier på en depressionsdiagnos. De skiljer sig dock från de deprimerade patienter som brukar vårdas i psykiatrin genom att de vanligen saknar tecken till personlighetsstörning. Det rör sig ofta om resursstarka människor som har ett långt och fram- gångsrikt yrkesliv bakom sig. talar den höga frekvensen av tidigare självmordshandlingar för att det rör sig om en känslig och sårbar grupp människor. Den fortsatta bearbetningen av de insamlade data kan förväntas ge intressanta upplysningar om vilka personlighetsdrag och problemprofiler som kan förekomma i gruppen. Att så många som angav arbetet som en viktig utlösande faktor, och i den enda utlösande faktorn, var en överraskning, men kanske ändå inte så förvånande i då utbrändhet blivit något av ett modeord. En närmare granskning av de faktorer som utlöst depressionen visar att de påfrestningar våra försökspersoner drabbats av ofta är mycket svåra. Det är inte den första omorganisationen, och oftast inte heller den andra, som leder till att man går i väggen. Ofta rör det sig om en serie om- organisationer som lämnar personen utmattad och förvirrad, och även utarbetad, eftersom omorganisationerna ofta också innebär en bantning av organisationen. När arbetsstyrkan reduceras, som kraven på produktivitet ökar, innebär det givetvis ökade arbetsinsatser för de som är kvar i arbete. Ett bestående intryck av många av de deltagande sjukskrivna är att det rör sig om ambitiösa människor med mycket stora presta- tionskrav på sig själva. När sjukskrivningen kommer, är det ofta oväntat för både en själv och omgivningen. Man har gått i väggen, orkar plötsligt inte ur sängen. Men vid närmare efter- tanke framgår det ofta att varningstecken har funnits länge, kanske , men ignorerats. I stället för att sakta ner, har våra patienter försökt klara av den ökade pressen genom att höja arbetstakten och dra ned på fritid och tid för vila och återhämtning. Ordet utbrändhet har blivit mycket populärt för detta till- stånd. Vi menar att det är en olycklig metafor, eftersom den leder tanken till något som definitivt inte kan bli bättre. Ett lämpligare uttryck, som också accepteras och förstås av patienterna, är uttrycket utmattningsdepression. Intresset för fenomenet arbetsrelaterad depression, utmattnings- depression eller utbrändhet, vad man nu väljer att kalla det, är uppenbarligen stort och växande. En rad olika behandlingstyper har föreslagits, varav många är jämförelsevis exotiska (flotarie- behandling, chakraflödesmassage osv. ), medan andra bygger på kända och accepterade principer för stresshantering eller psyko- terapi. Gemensamt för alla dessa behandlingar är att de är mycket dåligt utprovade. I Cochranesamarbetet1 beskrivs en översikt av program för arbetsrelaterad stresshantering, där konklusionen på grundval av 24 studier är följande, It is impossible to determine which specific interventions are most effective and should be recommended. Med tanke på problemets storleksordning och den dramatiska ökningen av antalet sjukskrivna i utmattningsdepression, och de ty åtföljande kostnaderna, är behovet av utvärderade och effektiva rehabiliteringsprogram alldeles uppenbart. 1 The Cochrane Collaboration är en internationellt förankrad institution som samordnar och publicerar sammanställningar av evidens för effekter hos olika medicinska behandlingar. Sammanställningen i fråga har gjorts av och HN Plomp (Occupational stress management programmes – a practical overview of published effect studies). Terapeuter knutna till projektet har tagit fram strukturerade gruppsykoterapier (kognitivt resp. psykodynamiskt orienterade), som kommer att prövas i en randomiserad kontrollerad prövning av traditionellt snitt. En prövning kommer att genomföras med start . Det långdragna förloppet som många av våra patienter beskriver antyder att det kunde vara möjligt att förebygga ett insjuknande och långtidssjukskrivning genom att vidta åtgärder mycket tidigare än när arbetsoförmågan är ett faktum. Ett försök att förebygga utbrändhet inom landstingsvärlden har startat i läns landsting och kommer att uvärderas vetenskapligt vid . pågår en närmare kartläggning av långtidsför- loppet vid sjukskrivning för psykiatrisk diagnos. I ett första steg kommer vi att kartlägga psykiatrisk sjuklighet i databas. Denna enkätstudie startar . På grundval av denna kart- läggning är avsikten att ta fram ytterligare behandlingsprogram, utbilda behandlare, och pröva olika preventiva strategier, arbets- platsinterventioner och andra åtgärder som kan bidra till att stoppa något som bra mycket påminner om en epidemi. Arbete och Hälsa - AHA talet infördes en rehabiliteringsreform i . Reformen byggde på tre hörnstenar; bättre arbetsmiljö, effektivare rehabilitering och införandet av arbetslinjen i socialförsäkringen. talet sjönk antalet sjukskrivna för att åter öka. Kostnaderna för sjukskrivna i har ökat med 18 miljarder dvs. med 17 miljoner per dag. En ny utredning initierades 1999 och i slutbetänkandet som presenterades 2000 konstaterades att rehabiliteringsreformen 1991/92 inte hade nått sitt fulla syfte. Detta har också noterats i genomförd studie från (et al ). har de lång- tidssjukskrivnas situation följts och man har konstaterat att det inte skett någon förbättring i hur många som får rehabilitering. av de långtidssjukskrivna med nack/ryggproblem uppger att de fått rehabiliteringsinsatser trots att det finns effektiva metoder för denna patientgrupp. Den vanligaste insatsen på arbetet var arbetsträning. I samma studie konstateras att av de långtidssjukskrivna uppger sig ha fått någon rehabplan/utredning upprättad. Detta trots den lagstadgade skyldigheten att upprätta en dylik. Rehabilitering av nacke och rygg besvär 1995-1999 Rehab pŒ annan ort har använt AFAs (tidigare AMFs) databas för att utvärdera olika rehabiliterings- insatser. I studien av rehabilitering (, et al , 2001) kunde konstateras att den rehabiliteringsinsats som var mest effektiv för nack/ryggbesvär var s.k. multidisciplinära program där funktionshöjande och beteende- medcinska insatser kombineras. Detta stöds även av den inter- nationella forskning som sammanfattats i SBU rapporten i Ryggen (SBU 2000). I ges denna typ av insats på Rygg- institutets kliniker. En hälsoekonomisk analys där hänsyn tagits till kostnader för rehabilitering och frånvaro från arbetet/sjukskrivning visar att vinner man per individ beräk- nat i kostnader per återvunnen arbetsdag. Total vinst för de 157 behandlade individer som genomgick programmet = (et al, submitted). Enligt samma beräkningsmodell visar studien att om en rehabili- teringsmodell används som ej är effektiv (enbart unidisciplinär medicinsk/funktionell inriktat behandling) så förloras per individ beräknat i kostnader per åter- vunnen arbetsdag. förutom att individen ej förbättras så är det mer kostsamt att ge denna typ av rehabilitering än att låta den sjuk- skrivne gå utan insats. Total förlust för de 98 behandlade indivi- derna som genomgick det icke multidisciplinära programmet = . Kunskaperna från rehabiliteringsforskningen används för att identifiera riskpatienter för långtidssjukskrivning I en pågående studie () som syftar till att implemen- tera evidensbaserad kunskap i form av metoder för att hantera hälsa och ohälsa på arbetsplatsen är målsättningen att förstärka och understödja en hållbar hälsa hela arbetslivet. Detta genom att implementera en modell där åtgärder för hälsa/ohälsa ingår som naturlig del i arbetsorganisationen inom hela företaget. Målsättningen är även att belysa de hälsoekonomiska aspekterna genom att ta fram ett organisationshälsoindex dvs. ett mät- instrument för att mäta hälsosamheten i arbetsorganisationen vilket inkluderar hälsa, arbetsmiljö samt produktivitet . De symtomgrupper med relaterade riskbeteenden (livsstil) som är i fokus för är: ?astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) Projektets potential och nytta för de anställda och företaget Den kunskap som projektet ger kommer att vara strategiskt och praktiskt viktigt i det systematiska arbetsmiljöarbetet och ett komplement till ekonomi-, personal-, och produktionsdata för verksamhetsplanering och verksamhetsuppföljning. Metod/insatspaketet innebär: ?Kartläggning av hälsa och livsstil med individuell åter- koppling ?Kartläggning av den psykosociala arbetsmiljön ?Evidensbaserade metoder att utreda och hantera livsstils- risker och begynnande ohälsa ?Evidensbaserad hantering av rehabiliteringsärenden samt förebyggande rehabilitering/prevention ?Återkoppling av kartläggning av hälsa och arbetsmiljö till företaget Studien har pågått under . Fyra företag ingår med totalt ca 5000 anställda inom tre olika branscher; pappers- och massaindustri, verkstadsindustri och stålindustri. Företagen aktiva och gott samarbete har uppnåtts En förutsättning för att kunna genomföra en så stor intervention som AHA-metoden är att mål, metod och förutsättningar för att arbeta med arbete och hälsa förankras väl inom företaget. Arbetet bygger på att företaget lyckas att engagera samtliga parter från den enskilde anställde till fackliga representanter, företagshälsovård (FHV) och ledning. Detta har i lyckats i samtliga fall vilket bl. a. visar sig i den goda svarsfrekvens som erhållits (genomsnitt ). Lägst svarsfrekvens finner vi i de yngre åldersgrupperna bland framförallt unga män. Speciellt inrik- tad information till dessa grupper kan vara nödvändigt att utarbeta för att motivera även dessa att deltaga i arbetet kring hälsa och arbetsmiljö. Några kommentarer saxade från olika artiklar rörande arbetet och deltagandet i AHA från anställda och ledning från företagen är: Anställd/skyddsombud: drog en vinstlott när vi . kom med i AHA (Södran 1/2001). Personalman: En personalekonomisk succé. Vi skickar folk på rehab medan de är arbetsföra, förr gjorde vi det först när de blivit sjuka (Dagens Arbete 9/2001) Utbildning i AHA-metodiken ger ökad effekt Samtliga berörda FHV -centraler har genomgått utbildning i utred- ning/riskanalys och prevention/behandling av nacke/ryggbesvär, luftvägssjukdom (KOL, astma), hjärt/kärlsjukdom och alkohol- konsumtion enligt den evidensbaserade AHA-metodiken. En manual har tagits fram och används på FHV. Ett antal patient- informationer, utredningsinstrument o. dyl. har utarbetats, tryckts och distribuerats till FHV. Erfarenheterna från detta arbete är att efter initiala farhågor om arbetsbelastning, krångliga nya metoder osv. anser FHV-personalen att metodiken underlättar och ger extra/ny information och möjlighet att hjälpa de anställda. FHV:s kunskap och arbetsmetodik följs upp regelbundet. käter som distribuerades före och efter utbildning till FHV perso- nal och hälsoansvariga på personalavdelning visade att en tvådagars utbildning i de nyaste kunskaperna kring utredning, diagnostik och behandling av de diagnoser som ingår i AHA ökade kunskapen . Företagshälsovården har även givit responser utifrån erfarenheterna från det praktiska arbetet med AHA-manualen. Dessa erfarenheter har vidareutvecklat handläggandet av metodiken i denna miljö. AHA-manualen har därmed på ett mycket konkret sätt utvecklats till en handledning i en praktiskt genomförbar metodik. Även personal från företagen har engagerat sig i metodik- utveckling kring ffa arbetet med de psykosociala arbetsmiljö- frågorna. Den anställdes upplevelse av företagets och FHV:s engagemang vid ohälsa FHV:s samt företagets arbete och engagemang vid ohälsa kartlades innan AHA-metoden implementerades. Resultaten visar att majori- teten av de anställda vid samtliga företag är nöjda med FHV:s engagemang och bemötande. Generellt sett på samtliga företag är en lägre andel av de anställda nöjda med arbetsgivarens engage- mang. av de anställda vid att företag C samt D upplever arbetsgivarens engagemang som gott. Detta visar på vikten att förbättra företagens systematiska arbetsmiljö- och hälso- arbete. Tidigare studier har visat att endast en liten andel () av de långtidssjukskrivna får en rehabiliteringsutredning genomförd (et al ). I tillfrågas de som varit sjuk- skrivna minst en månad om en rehabiliteringsutredning upprättats av arbetsgivarrepresentanter. Resultaten från första kartläggningsmätningen innan AHA- metodiken implementerades visar att majoriteten inte fått någon rehabutredning på någon av företagen (fig. 2). Detta trots att före- tagen lagt ned mycket arbete och resurser på att få utrednings och uppföljningsarbetet att fungera. Att notera är att minst en femtedel av de anställda som varit aktuella för utredning inte vet om de fått sådan eller ej. Detta talar för att ett medvetandegörande kring dessa frågor är av största vikt. Andelen (%) som fått en rehabiliteringsutredning vid sjukskrivning 1 månader eller mer Inför uppstart av hälsoarbetet enligt AHA-metodiken genomförs en kartläggningsmätning på det aktuella företaget. Vi har resul- tat från denna första kartläggning av hälsan och arbetsmiljön från samtliga fyra företag. Jämförelsevis så visar resultaten att mellan av de anställda hamnar inom någon av högrisk grupperna. Återkoppling av resultatet från kartläggningen sker dels till varje individ som besvarat enkäterna och dels till företaget. Varje individ får efter besvarandet av enkäten en personlig åter- koppling på sin hälsa och livsstil. De individer som hamnar inom något riskområde blir erbjudna ytterligare utredning och åtgärder via företagshälsovården. Majoriteten av de riskfall som identifieras via kartläggningen är okända hos företagshälsovården. via kartläggningsmetodiken så fångas individer upp tidigare innan ohälsa etablerats. Av de som remitteras är det som har fler besvärsområden än ett. Av samtliga utredda individer är det i genomsnitt som erbjuds förebyggande insats eller reha- bilitering. Företaget har fått resultaten rörande både hälsa och arbetsmiljö presenterade på aggregerad nivå dels jämfört med övriga ingående företag men även nedbrutet på olika nivåer inom företaget. Efter en initial presentation och genomgång av resultaten med projektgruppen överlämnas presentations/arbetsmaterial till före- taget som sedan på egen hand går vidare och för ut resultaten för att därmed initiera åtgärder på övergripande nivå där risker fram- kommit både inom hälsa och arbetsorganisation/klimat. Resultaten från den initiala mätningen visar att för allmänt hälso- tillstånd så ligger företagen nästan lika. På en skala mellan 0-100 där 100 är lika med bästa tänkbara hälsa så skattar de anställda på före- tagen ett genomsnitt mellan 76-78. Dessutom visar resultaten att den grupp som hamnat inom riskzonen för något av de besvärs- områden som fokuseras på i AHA skattar sin hälsa som sämre jämfört med den grupp som ej kategoriserats som riskgrupp (fig. 4). Detta tyder på att kartläggningsmetodiken i AHA fungerar, dvs. att vi faktiskt funnit en metod som identifierar de som behöver insatser för att förbättra sin hälsa eller livsstil och före- bygga ohälsa. I figur 4 visas hälsoskattningar fördelat per riskområde. De indi- vider som mår sämst är de med nacke/ryggbesvär samt de med symtom på luftvägssjukdom (de som ej har en diagnosticerad astma men som i kartläggningen fallit ut som en misstänkt astma). Den äldsta åldersgruppen samt kvinnor inom stål och verkstadsindustrin har sämst hälsa jämfört med andra grupper. Dessa industrier är de som har flest kvinnor inom produktion av de deltagande företagen. En förklaring till att dessa kvinnor har sämre upplevd hälsa kan vara att majoriteten arbetar med produktion på en traditionellt manlig arbetsplats. Genom kartläggningsmetodiken är det alltså möjligt att upptäcka ohälsa så tidigt att där individen börjar må dåligt men inte till- räckligt dålig för att vara sjuk. Den begynnande ohälsan yttrar sig antagligen endast initialt i en viss nedsättning av funktions- förmågan. Risk för ohälsa kan identifieras på diagnosnivå (ex oupptäckt astma, begynnande ryggbesvär) men även på strukturell nivå (ex kvinnor i produktion, äldre arbetskraft). På företagsnivå har olika typer av förbättringsarbete initierats. Generella hälsobefrämjande åtgärder har genomförts såsom att fö- retaget erbjuder subventionerad nikotinersättning för de som vill sluta röka, subventionerade motionsinsatser för att motverka rygg- besvär, viktminskningsgrupper o dyl. Dessutom har åtgärder för att förbättra den psykosociala arbetsmiljön påbörjats. Hälsoförebyggande arbete möjligt – vidmakthållande viktigt Fastställas kan efter detta första år av genomförande att det är möjligt att genomföra en omfattande hälsobefrämjande insats där beteendeförändring krävs av både företag, företagshälsovård samt den anställde. Beteendeförändring kan uppnås när man satsar genomgripande och gemensamt i hela företaget utan alltför stor tidsinsats. Vad som återstår är utmaningen att vidmakthålla och vidareutveckla dessa beteendeförändringar för att få varaktiga effekter på hälsa och arbetstrivsel och därmed kunna fullfölja och undersöka värdet av detta på produktiviteten och effektiviteten inom företaget. Hälsoekonomi – effektivitet/produktivitet Ett viktigt arbete framöver blir att undersöka värdet av beteende- förändringarna avseende effekter på produktivitet och effektivitet inom företagen. Tillsammans med företagen har projektet etablerat ett antal företagsspecifika uppföljningsparametrar för detta ända- mål. Viktiga kunskaper och erfarenheter från anställda och företag Utifrån erfarenheter och analyser under den gångna projekttiden har kartläggningsinstrumenten förfinats. Viktiga kunskaper rörande dessa har erhållits från det praktiska arbetet på företagen där både anställda som besvarat formulären och ledningsgrupp som arbetat vidare med resultaten delgivit oss viktiga synpunkter. Ett arbete med att göra formulären webb-baserade har påbörjats i syfte att ta fram ett lättadministrerat instrument som företagen själva kan använda utan att riskera sekretessen för den anställde och utan att företaget självt skall behöva satsa extra resurser för att köpa in analyser av materialet. I den webb-baserade lösningen skall ingå både återkoppling till individen samt även en sammanställning av resultaten på gruppnivå som ansvarig på företaget kan ta fram på egen hand via webb-lösningen. HPH berör åtgärdsprogram som liknar AHA metodiken I har genomförts och genomförs ett antal utredningar gällande problematiken kring ohälsa och rehabilitering. Den senaste tillsatta utredningen kring Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet berör just det område som utprövas i . Med de inledande resultat och erfarenheter som uppnåtts hitintills i projektet kan så långt vi känner till ses som ett av de mest sammanhållna sätten att beakta dessa frågor. Projektet har en egen hemsida där löpande information om projektet kan sökas för både de deltagande företagen samt andra intressenter. , , .. Hälsoekonomisk utvärdering av rehabilitering-nacke/rygg smärta. Rapport 2: (1999). Sektionen för personskadeprevention, Kartläggning av rehabili- teringsinsatser hos långtidssjukskrivna under 1995-1999. (2001). Sektionen för personskadeprevention, Arbete och Hälsa. (2001). Sektionen för personskadeprevention, , , , , . Rehabilitation for patients suffering from long-term spinal pain – a clinical trial with an 18-month follow up. , , , , . Rehabilitation for patients suffering from long-term spinal pain – a clinical trial with an 18-month follow up. , , , GB, Ljungquist, T, , L, , ÅL. A randomized controlled component analysis of a behaviouralmedicin rehabilitation program for chronic spinal pain: are the effects dependent on gender? Pain vol 91, no:1-2, 2001. för Medicinsk utvärdering (SBU) Ont i ryggen, ont i nacken. En evidensbaserad kunskapssammanställning. Nr 145/1, 145/2. (2000). – Hållbar arbetshälsa i kommuner och landsting Sammantaget utgör de anställda inom kommuner och landsting av arbetskraften i . Cirka 740 000 personer är kommunalt anställda och cirka 260 000 landstingsanställda. Majoriteten, , är kvinnor och medelåldern ligger mellan . Den övergripande målsättningen med HAKuL- projektet är att identifiera faktorer, som stärker den framtida håll- bara arbetshälsan och det långsiktiga välbefinnandet för anställda inom kommuner och landsting samt att implementera och stödja tidig rehabilitering av de med sviktande arbetsförmåga. Projektet startade och beräknas avslutas . En bred represen- tation av alla de verksamheter som finns inom kommuner och landsting ingår liksom en god geografisk spridning. startade med en baslinjemätning i enkätform från . 8988 personer erbjöds deltagande och andelen svaranden var , 6 246 kvinnor och 1 287 män. I korthet insamlades uppgifter om hälsa, familjesituation, sjuk- frånvaro och sjuknärvaro, sömn och återhämtning, livsstil, indivi- duella fysiska och psykologiska faktorer, yrkeskarriär, fysiska exponeringar i arbetet oc h psykologiska och sociala arbetsför- hållanden. Samtliga studiepersoner var i arbete och tillsvidare- anställda eller anställda på längre vikariat. Den enskildes syn på och uppfattning om arbetssituationen kartlades dessutom på de flesta undersökningsställen med hjälp av en speciell nulägesanalys där de anställda får ge sin egen version av arbetsförhållanden och organi- sation (Komancos nulägesanalys). används sedan i interventiva projekt rörande arbetsorganisation och andra arbetsförhållanden. Att främja hälsa och förebygga sjukdom är två viktiga delar i arbetet för att så många som möjligt ska orka med ett yrkes- verksamt liv till stipulerad pensionsålder. I HAKuL definieras en persons arbetshälsa som god om den egna skattningen av hälsan var utmärkt och att personen var ganska säker på att man på grund av hälsan inte hade några problem att arbeta kvar i sitt yrke de kommande två åren. En mycket god arbetshälsa rapporterades av av kvinnorna och av männen. En dålig arbetshälsa rapporterades av av kvinnorna och av männen. De övriga tillhörde en mellangrupp, där arbetshälsan var något så när god men också att det fanns stort utrymme till förbättringar. För samtliga orter och verksamheter var andelen med en mycket god arbetshälsa större än andelen med en dålig arbetshälsa. Det fanns inga markanta skillnader mellan landstingsanställda och kommunalanställda. Däremot fanns det stora skillnader mellan olika yrkesgrupper.