sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — I tredje hand skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har före- skrivet. Regeringen har i förordning beslutat att skall fastställa belopp per elev och program. Dessa belopp, som är olika för olika program, medföljer som bilaga till förordningen (1996:1206) för fristående skolor och revideras . För en fristående gymnasiesärskola skall kommunerna betala det belopp som regeringen beslutat om inte skolan kommer överens om annat med elevernas hemkommuner. har regeringen inte behövt besluta om något sådant belopp. Den som är eller har varit verksam i en fristående skola får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga förhållanden och uppgifter i ett ärende om tillrätta- förande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Bestämmelser om fristående gymnasieskola och fristående gym- nasiesärskola finns i 9 kap. samt 14 kap. 7 a § skollagen. Ytterligare bestämmelser finns i förordningen (1996:1206) om fristående sko- lor samt i SKOLFS 2000:142 (om förarutbildning i gymnasieskola och fristående gymnasieskola). 17 887 elever går i 142 fristående gymnasieskolor, 805 elever går i tre riksinternatskolor och 292 256 elever går i 506 kommunala eller landstingsägda gymnasieskolor. Antalet elever per skola i de fri- stående gymnasieskolorna är 126 elever och i de kommunala sko- lorna 608 elever. 116 av de fristående gymnasieskolorna har färre än 200 elever. Andelen elever folkbokförda i kommunen som går i fristående gymnasieskolor och riksinternatskolor uppgår till . I stor- städerna och i förortskommunerna uppgår andelen elever i fri- stående gymnasieskolor till 12 resp. . I och går 32 resp. av eleverna i fristående gymnasie- skolor. Ett fyrtiotal kommuner har mellan elever i fristående gymnasieskolor. I kommunala skolor är av eleverna bosatta i annan kommun än där skolan ligger. För fristående gymnasieskolor är motsvarande siffra . Andelen elever med utländsk bak- grund är i den kommunala gymnasieskolan, och 15 pro- cent i de fristående gymnasieskolorna. Det finns 19 gymnasiesärskolor i landet fördelade på 11 kommu- ner. 11 av skolorna ligger i . Antalet elever är 288, jämnt fördelade på yrkesutbildning, yrkesträning och verksamhets- träning. De utgör av samtliga 5 534 gymnasiesärskole- elever i landet. En internationell grundskola skall godkännas av . Inter- nationella skolor kan anordnas för sådana elever i grundskola som endast för är bosatta i landet eller för elever som har andra skäl att få utbildning i en internationell skola. Regeringen får medge att en internationell skola tar emot även andra barn. En internationell skola kan inte anordna en internationell särskola eller specialskola. En internationell grundskola skall vara öppen för alla som får fullgöra sin skolplikt vid en sådan skola. Om det inte finns plats för alla behöriga sökande skall urvalet ske efter grunder som är god- kända av . Någon motsvarande bestämmelse om inter- nationella gymnasieskolor finns inte. En internationell gymnasieskola definieras som en fristående skola med gymnasial utbildning som har en annan internationell inrikt- ning än den som får finnas i gymnasieskolan eller vid en fristående gymnasieskola. Däremot anges inte vilka elever den är tänkt för. Ansökan om statsbidrag för en internationell grundskola och en internationell gymnasieskola skall lämnas till för bedöm- ning och yttrande. Ansökan skall vara ställd till regeringen. En internationell skola skall ha läroplaner och kursplaner som är godkända av . Det finns internationella skolor i som har tysk, engelsk eller fransk läroplan eller läser efter läropla- ner (Primary Years Programme, PYP, Middle Years Programme, MYP, International Baccalaureate, IB) utarbetade av International Baccalaureate Office i . En internationell skola får ha skäliga elevavgifter. Internationella skolor står under tillsyn av . Skolan skall på begäran lämna och de uppgifter som behövs för att myndigheterna skall kunna kontrollera att bidraget används till avsett ändamål och att de särskilda villkoren för bidraget efterlevs. Om en huvudman åsidosätter sina skyldig- heter får regeringen, efter anmälan av , besluta att del av bidraget hålls inne i avvaktan på rättelse. Om rättelse inte sker får regeringen besluta att detta belopp dras av från statsbidraget. En internationell skola kan efter beslut av regeringen erhålla stats- bidrag. Bestämmelser om godkännande för internationella grundskolor finns 9 kap. 5 § skollagen. För internationella skolor gäller bestäm- melser i förordningen (1996:1398) om statsbidrag till internatio- nella skolor. Övriga bestämmelser i skollag eller skolformsförord- ningar gäller inte internationella skolor. Det finns sju internationella skolor i med statsbidrag. Tyska skolan, Lycée och i har både grundskola och gymnasieskola. Bladins skola i , , The Tanto school i samt Internationella Skolan i Göteborgsregio- nen har grundskola. Antal elever på gymnasieskolorna är 173 och på grundskolorna 1 468. Rikinternatskolor har till uppgift att anordna utbildning för i första hand utlandssvenska elever. Det är regeringen som beslutar om en skola skall ges ställning av riksinternatskola. Kommuner och en- skilda huvudmän kan vara huvudmän för riksinternatskolor. utövar tillsyn över riksinternatskolorna. Riksinternat- skolor skall följa den läroplan och timplan samt de kursplaner som gäller för samt de bestämmelser i grundskoleförord- ningen som föreskrivs i förordningen om riksinternatskolor. Bestäm- melserna avser bl.a. betyg och prövning. För gymnasieutbildningen skall skolorna följa Lpf94, den poäng- plan och de kursplaner som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolorna skall även följa de bestämmelser i gymnasieförordningen som föreskrivs i förordningen om riksinternatskolor. Bestämmel- serna avser bl.a. betyg och prövning. Bestämmelserna för rektor och lärare för riksinternatskolorna motsvarar vad som gäller för det offentliga skolväsendet. Även bestämmelserna för skolhälsovård motsvarar vad som gäller för det offentliga skolväsendet. Därutöver skall det vid en riksinternat- skola finnas elevhemsföreståndare, fritidsledare samt skolkurator eller motsvarande. Skolan är skyldig att lämna de uppgifter för uppföljning och utvärdering om sin skolverksamhet som föreskriver. Skolan skall på begäran lämna och de uppgifter som behövs för denna granskning. Om en huvudman inte fullgör sina skyldigheter enligt lag eller andra författningar i fråga om skolan, får regeringen efter anmälan av besluta att en del av statsbidraget hålls inne i avvaktan på rättelse. Om rättelse inte sker får regeringen besluta att detta belopp dras av från statsbidraget. Statsbidrag lämnas för undervisning av utlandssvenska elever på grundskolenivå och gymnasienivå samt till anordnande av utbild- ning till International Baccalaureate. Bidrag lämnas även till skol- verksamheten, internatverksamheten och för skolhälsovård baserat på antal elever. För grundskoleelever som inte är utlandssvenska elever skall bidrag utgå enligt bestämmelserna i 9 kap. 6 § skollagen efter sam- ma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. För gymnasieelever som inte är utlandssvenska elever gäller att bidrag skall utgå enligt bestämmelserna i 9 kap. 8 a § skollagen. De kostnader som inte täcks av statsbidrag eller av ersättning från kommuner får täckas genom att huvudmannen för skolan tar ut elevavgifter eller på annat sätt. För riksinternatskolor finns grundläggande bestämmelser i 10 kap. skollagen. Övriga bestämmelser finns i förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor. I denna förordning finns hänvisningar till vissa paragrafer i 9 kap. skollagen samt till vissa kapitel och para- grafer i grundskoleförordning och gymnasieförordning. Det finns tre riksinternatskolor i : Humanis- tiska (), Grennaskolan samt Lundsbergs skola. SSHL och Lundsbergs skola drivs av stiftelser medan Grennaskolan ägs av ett kommunalt bolag i . Skolorna tar emot elever i i årskurserna 7 till 9 samt på gymnasie- nivå. Samtliga skolor har även utbildningar som leder till Inter- national Bacclaureate (IB). Av gymnasieeleverna på är internatelever, på Grennaskolan är internatelever och på SSHL är internatelever. Det totala antalet elever på grundskolenivå är 247 och på gymnasienivå 805. 2.8Skolor med kompletterande utbildningar En kompletterande utbildning är en utbildning som anordnas av en enskild fysisk eller juridisk person och antingen utgör ett komple- ment till gymnasieskolan eller motsvarande utbildningar eller har lägst genomgången gymnasieskola, gymnasiesärskola eller mot- svarande utbildning eller viss yrkeserfarenhet som antagningskrav men som inte kan anses vara jämförbar med en högskoleutbildning enligt högskolelagen. Exempel på sådana kompletterande utbildningar är konstutbild- ningar, hantverksutbildningar, dansutbildningar, utbildningar inom reklam och mode, utbildningar inom handel och ekonomi, teknik- utbildningar, utbildningar inom kost och hälsa etc. Kompletterande utbildningar kan ställas under statlig tillsyn, för- berättiga eleverna till studiestöd om utbildningen är värdefull från nationell synpunkt och även få statsbidrag om utbildningarna är särskilt värdefulla från nationell synpunkt. skall besluta om statlig tillsyn och om statsbidrag. beslutar för vilka utbildningar eleverna kan få studiestöd enligt studiestöds- förordningen. Förutsättningar för att få statligt stöd är att utbildningen är ut- formad i överensstämmelse med grundläggande demokratiska vär- deringar. Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund eller på beprövad erfarenhet. Utbildningen skall ha en viss omfattning, en plan över utbild- ningens innehåll och mål, godtagbara inträdesvillkor och urvals- grunder, kompetenta lärare och handledare och en ansvarig person som leder utbildningen. Eleverna skall få betyg eller intyg efter ut- bildningens slut. Endast skäliga elevavgifter får tas ut. Om en utbildning skall förklaras berättiga eleverna till studiestöd skall huvudmannen ha en styrelse eller ledningsgrupp för utbild- ningen, ha godtagbara kursplaner samt en plan för kompetens- utveckling och för hur uppföljning och utvärdering av verksam- heten skall ske. Skolor med kompletterande utbildningar står under tillsyn av Skol- verket. får besluta att statligt stöd skall upphöra om utbildningen inte längre uppfyller kraven eller huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt förordningen. Ett återkallande kan endast ske om bristerna inte avhjälpts efter påpekande för huvud- mannen. Statligt stöd och bidrag Det finns tre nivåer för det statliga stödet till skolor med kompletterande utbildningar. Kompletterande utbildningar kan ställas under statlig tillsyn, vilket bl.a. medför att huvudmannen kan söka momsbefrielse hos skattemyndigheten. Om utbild- ningarna bedöms vara av nationellt värde kan eleverna bli studie- stödsberättigade och om utbildningarna bedöms ha särskilt nationellt värde kan utbildningarna få statsbidrag inom ramen för tillgängliga medel. För kompletterande utbildningar finns samtliga bestämmelser i den nya förordningen (2000:521) om statligt stöd till komplette- rande utbildningar. I 7 § i denna förordning finns även bestämmelserna i 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen om värdegrunden inskrivna. fanns 94 skolor med sammanlagt 205 komplette- rande utbildningar som har statligt stöd i någon form. Vid ett 10- tal skolor finns det utbildningar med olika slag av statligt stöd. 61 utbildningar är enbart ställda under statlig tillsyn. Statsbidrag utgår till 83 utbildningar. 61 utbildningar berättigar eleverna till studiestöd. Exempel på skolor som har utbildningar med statsbidrag är Capellagården, , Porslins- och Keramikindustri- skolan i , Tillskärarakademin i , Balettakade- mierna i och . Exempel på skolor som inte har statsbidrag men där det finns utbildningar som berättigar eleverna till studiestöd är Kulturama, , , . Nedan redovisas översiktligt några av de skillnader som finns för olika fristående skolor när det gäller vilken myndighet som fattar besluten, hur godkännandet benämns och vilken tillsynsmyndig- het skolan har. 2 Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxenutbildning . , rapport nr 218. Besluts- och tillsynsmyndigheter samt godkännandeform för olika fristående skolor Typ av fristående skola Internationell skola (gr)* Internationell skola (gy)* *) Huvudmannen har uppgiftsskyldighet gentemot . Som framgår av översikten är det olika beslutsinstanser för olika verksamheter. För förskoleklass är det t.o.m. olika beslutsinstanser för samma verksamhet beroende på om förskoleklassen tillhör en fristående skola eller en enskild förskola. Inte heller beteckningarna är lika: kommunen ger tillstånd, Skol- verket ger godkännande (utom för enskild förskoleklass där även kommunen ger godkännande). Kommunerna ansvarar för besluten för de mest omfattande verksamheterna i enskild regi, enskild förskola och enskilt fritids- hem, där verksamheterna omfattar i genomsnitt respek- tive av de inskrivna barnen i förskola respektive fritidshem. För utbildning i åldrarna fattar beslut om godkännande och rätt till bidrag utom för utbildning i fristående specialskola. För de internationella skolorna och för riksinternat- skolorna som erhåller statsbidrag beslutar regeringen om rätt till bidrag. Tillsynen utövas av även för de skolor som erhåller statsbidrag. tar inte in uppgifter från riksinter- natskolor och internationella skolor regelmässigt men har möjlig- het att göra detta t.ex. i samband med revision. Andelen elever i fristående skolor varierar mellan (fristående särskolor) och (fristående gymnasieskolor). Bidragsgrunder och elevavgifter för fristående skolor Typ av fristående skola ja, skäliga elevavgifter ja, skäliga elevavgifter ja, skäliga elevavgifter enligt 9 kap. 8 a § Riksinternatskola (gr+gy) enligt 9 kap. + statsbidrag ja, för de kostnader som inte täcks av statsbidrag eller Internationell skola (gr+gy) ja, skäliga elevavgifter ja, skäliga elevavgifter * Efter får inte elevavgifter tas ut. För att garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet skall alla skolor, enligt propositionerna 1995/96:200 och 2001/02:35, oavsett huvudman, ha jämförbara ekonomiska villkor. Som framgår av översikten om bidrag och elevavgifter varierar bestämmelserna och de ekonomiska villkoren beroende på vilken typ av fristående skola det är. För enskild verksamhet som beslutas av kommunen kan bidrag utgå men kommunen är inte skyldig att lämna bidrag. För fristående förskoleklass, fristående grundskola och friståen- de särskola sker fördelningen efter samma grunder som kommunen tillämpar för sina egna skolor. För gymnasiesärskolor görs enskilda överenskommelser för varje elev. För gymnasieskolor finns tre modeller i enlighet med 9 kap. 8 a §. Dessa modeller kan kommunerna använda även för elever som öns- kar gå i någon annan gymnasieskola än hemkommu- nens. För riksinternatskolor och internationella skolor och ibland för kompletterande utbildningar utgår statsbidrag. Fristående specialskola särbehandlas av skollagen. Godkännande skall lämnas av styrelsen för specialskolan (Specialskolemyndig- heten) men någon författningstext om hur bidrag skall utgå eller om skolan får ta ut elevavgifter finns inte. Som framgår av detta kapitel omfattar begreppet fristående skolor många olika utbildningsformer som sinsemellan är olika reglerade beroende på deras olika förutsättningar. I vissa fall kan bestämmelserna för de enskilda huvudmännen vara förvirrande, vissa tillstånd skall sökas hos kommunen och andra hos . För en enskild huvudman med t.ex. en integ- rerad verksamhet som omfattar förskoleklass, grundskola och fri- tidshem skall godkännande för förskoleklass och grundskola sökas hos och tillstånd för fritidshem sökas hos kommunen. Även bestämmelserna om beslutsinstans för enskild förskole- klass och fristående förskoleklass borde regleras på ett annat sätt. Bestämmelserna för fristående förskoleklass skiljer sig från bestämmelserna för fristående skola på följande punkter: bestämmelser om antal elever saknas för förskoleklassen reglering saknas om konfessionell inriktning beslut om återkallande gäller om någon bedriver utbildning utan godkännande döms huvud- mannen till böter bestämmelser om modersmålsundervisning saknas (i likhet med kommunala förskoleklasser). Vad avser fristående specialskola skulle kunna hand- lägga även dessa (mycket få) ärenden. Regleringen för dessa skolor bör tydliggöras. Villkoren för fristående gymnasieskola och gymnasiesärskola är mer detaljerade och fler bestämmelser motsvarar de som finns i motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet jämfört med fristående grundskolor och särskolor. För skolor med statsbidrag är det rimligt att skolorna får ta ut elevavgifter eftersom dessa bidrag som regel är betydligt lägre per elev än kommunala bidrag. 3Jämförelser mellan fristående skolor och det offentliga skolväsendet Eftersom regleringen av det offentliga skolväsendet och regleringen för fristående skolor är så olika uppbyggda redovisas först reglerna för det offentliga skolväsendet i tillämpliga delar och därefter be- skrivs vilka regler som gäller för fristående skolor samt kommen- teras skillnaderna. De områden som tas upp i detta avsnitt är: Skolans värdegrund – mål och riktlinjer i läroplaner och skollag Kunskaper och färdigheter i kursplaner och timplaner Nationella prov, betyg och prövning 3.1Skolans värdegrund – mål och riktlinjer i läroplaner och skollag För det offentliga skolväsendet gäller tre nationella läroplaner: läroplan för förskolan (Lpfö98), läroplan för det obli- gatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) samt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf94). För verksamheterna fritidshem, öppen fritidsverksamhet, familjedag- hem samt öppen förskola har allmänna råd med kommentarer ut- arbetats. Utbildningens mål och värdegrunder redovisas i respektive läroplaner samt även i 1 kap. 2 § skollagen: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbild- ning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvars- kännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hän- syn tas till elever i behov av särskilt stöd. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. 1991/92:95 s. 11 anges att en förutsättning för godkännande av en fristående skola är att utbildningen håller fullgod kvalitet vad gäller kunskaper och färdigheter. Det innebär bl.a. att en fristående skola måste ha en godtagbar läroplan och kompetenta lärare. 1995/96:200 s. 29 anges att den grundläggande utbild- ningen för alla barn och ungdomar skall vara likvärdig. I samma prop. s. 30 slås fast att utbildningen för alla barn och ungdomar syftar till att ge en gemensam kunskapsbas och skall bygga på en gemensam värdegrund samt ha gemensamma mål. I samma prop. s. 31 anges att den värdegrund som kommer till uttryck i skollagen och läroplanerna är så grundläggande för vårt samhälle att den också måste prägla utbildningen vid en fristående skola, oavsett vilken inriktning skolan har. Samma krav beträffande värdegrund och mål bör således gälla för fristående skolor och för skolor med offentligrättslig grund. I 9 kap. 2 § skollagen redovisas kraven för att en fristående skola skall få bli godkänd (grunder för godkännande): En fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , särskolan respektive specialskolan skall förmedla, skall godkännas, om 1.skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet 2.huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor (från ) 3.skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till ut- bildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, 4.skolan har minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal, 5.skolan, om den motsvarar särskolan eller specialskolan, bereder elev- erna de omsorger som behövs, och 6.skolan för undervisningen använder lärare, förskollärare eller fritids- pedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva och (från ) 7.skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. Ett godkännande kan avse vissa årskurser. I 9 kap. 8 § redovisas kraven för att en fristående gymnasieskola skall få rätt till bidrag: om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och fär- digheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella och specialutformade program, skall förklara skolan berättigad till bidrag Förklaring får dock lämnas endast om 1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet Motsvarande skrivningar finns för gymnasiesärskolan. För förskoleklassen gäller enligt 2 b kap. 7 § skollagen att Utbildning som avses i 6 § skall godkännas, om 1.den stimulerar varje barns utveckling och lärande och kan ligga till grund för fortsatt skolgång, och 2.den även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet Varken i skollagen eller i förordningen för fristående skolor finns explicit uttryckt att fristående skolor att skyldiga att tillämpa natio- Inte heller finns någon särskilt utarbetad läroplan för fristående skolor eller fristående förskoleklass. Skolor med kompletterande utbildningar För skolor med kompletterande utbildningar är bestämmelserna om värdegrunder enligt 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen inskrivna i 7 § förordningen om statligt stöd till kompletterande utbild- ningar. I skollagen slås fast att samma allmänna mål och värdegrunder som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet skall gälla för fristående skolor. Det innebär indirekt att vad som står i de natio- nella läroplanerna om Skolans värdegrund och uppdrag samt under Mål och riktlinjer – Normer och värden även gäller för en fristående skola. Grundkraven för att utbildningen skall betraktas som likvärdig i de fristående skolorna är att skolorna ger en utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som fristående skolor skall för- medla. En fristående skola kan också lägga till ytterligare mål för sin utbildning. Om en fristående skola avser att följa även egna måldokument utöver/i stället för Lpo94 eller Lpf94 görs en bedömning av om måldokumenten strider mot de nationella läroplaner- na eller ej när det gäller allmänna mål och värdegrunder. För förskoleklassen är kravet att utbildningen stimulerar varje barns utveckling och lärande och kan ligga till grund för fortsatt skolgång.