sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Överskottsuppgifter från avlyss- ningen placerades i en källakt med namnet . Uppgifterna handlade exempelvis om vilka som deltagit i interna partimöten och om fackligt arbete. Säkerhetspolisen har inte haft tillgång till källor inom eller nära RMF/KAF/SP i någon större utsträckning. Endast i ett fall kan sä- kert konstateras att säkerhetspolisen haft kontakt med en person nära KAF. verkade vid en av säkerhetspolisens sektioner en källa med viss anknytning till KAF. Källan lämnade under en följd av år förtroliga uppgifter om personer och verksam- het inom RMF/KAF. Vidare lyckades källan fotografera av både privata och andra handlingar med relevans för verksamheten inom RMF/KAF. Dessa samt stencilerade förbundshandlingar ställde källan till säkerhetspolisens förfogande.621 När sektionschefen vid den aktuella sektionen slutade upphörde också källans rapportering eftersom efterträdaren ansåg att informationen som lämnades inte hade något större värde och därtill kostade för mycket.622 4.5.6Samarbete med utländska tjänster Uppgifter om svenskars verksamhet utomlands eller kontakter med utländska trotskistiska organisationer har med viss regelbundenhet influtit till säkerhetspolisen. lämnades uppgifter till en 620 Uppgifter för telefonkontroll. MM-SH 31-83, 15/2 1983. 621Se akt 5:73/348. 622Anteckningar från samtal med [namn borttaget, MH] . samverkande säkerhetstjänst i angående ledande personer inom Revolutionära Marxister och Bolsjevikgruppen.623 inledde KAF, lite trevande, en ungdomsverk- samhet som inledningsvis bedrevs under arbetsnamnet Kommunis- tiska . Vid en rikskonferens i fast- ställdes dock namnet Ungsocialisterna (). Rejäl stadga fick dock föreningen först då program och valplattform antogs. Anslut- ning till Fjärde Internationalen beslutades också . Som organ för US fungerade tidskriften . kom US att i viss utsträckning orientera sig i riktning mot den frihetliga socialismen med direkt aktion som handlings- mönster. Detta kunde ta sig uttryck i samverkan med grupper inom de anarkistiskt orienterade s.k. autonoma nätverken och medver- kan i t.ex. husockupationer.624 Ungsocialisterna upprätthöll en obe- roende ställning gentemot SP som i ett internt informationsbrev 7/92 betecknades som ett närstående parti som det konstaterades att vi är inte deras ungdomsförbund. Säkerhetspolisen har i huvudsak följt Ungsocialisterna genom öppet material, t. ex. Internationalen. av- lyssnades dock en medlem i Ungsocialisterna . Bak- grunden var att den avlyssnade stod i kontakt med en annan med- lem i Ungsocialisterna som satt häktad för vapenstölder ur militära förråd och för att i samband med flykt ha angripit polisen med au- tomatgevär och handgranater varvid två poliser skadades. Misstan- karna mot den avlyssnade gällde olovlig kårverksamhet och syftade till att utreda om kontakterna och den brottsliga verksamheten var av politisk natur. Avlyssningen visade dock att kontakterna enbart avsåg politiska frågor och att den brottsliga verksamheten inte hade något sam- band med den för vapenstölderna misstänktes arbete inom Ungso- cialisterna. Vissa uppgifter av överskottskaraktär rörande Ungso- 623H 46/70 5.10. Vol 5, Serie C, korrespondens . 624Se t.ex. klipp ang US konferens i . Internationalen nr 37/1990. Akt löpnr 1. cialisterna tillvaratogs dock av säkerhetspolisen.625 Den senaste handlingen som tillfogats US-akten är ett tidningsklipp . reorganiserades ungdomsförbundet och Ungsocialisterna beskrivs på den egna webbsidan som en ungdomsgrupp inom So- cialistiska Partiet.626 Pingsthelgen 1989 hölls SP:s 12:e kongress i . Ett av kon- gressbesluten avsåg uteslutning av tolv medlemmar från den s.k. Pathfinderfraktionen.627 Motiveringen var att fraktionen börjat bedriva egen öppen verksamhet vid sidan av partiets fat- tade beslut.628 Pathfinder kom att öppna en bok- handel i i med samma namn vilket blev grup- pens bas. höll Pathfinder öppet hus i samband med in- vigningen varvid också säkerhetspolisen gjorde ett besök. Det kun- de då konstateras att de uteslutna organiserat sig i och hade kontakter med det amerikanska Socialist gjorde återbesök i bokhandeln och gjorde då bedömningen att Pathfinder är en isolerad företeelse och för en sekteristisk tillvaro.630 Ytterligare uppföljning har uppen- barligen inte ansetts nödvändig. I samband med valet samlade dock in kopior av förbundets beställningar av valsedlar.631 bröt sig en grupp som då kallade sig Mot strömmen ten- densen ur SP och bildade Arbetarmakt. kom Arbetarmakt att ansluta sig till den med Fjärde internationalen konkurrerande revolutionär kommunistisk international (FRKI) som bildats . Vid kongressen 1994 ska Mot strömmen tenden- sen ha fått stöd av av deltagarna. har även ti- digare medlemmar i sökt sig till Arbetarmakt. 625Se handlingar i akt . 626http:///us/. 627Angående den ur uteslutna Pathfinderfraktionen och Kommunistiska Fö- reningen. PM 5/4 1990. 628Internationalen nr 20/1989. Kopia av klipp i akt . 629Öppet hus på förlaget i . PM 3/4 1990. 630Besök i Pathfinders bokhandel, , Sth. PM författningsskyddet 27/4 1994. 631Se handlingar i . polisens synes ha ägnat Arbetarmakt ett mycket begränsat intresse och företrädesvis inhämtat information genom att läsa tidskriften med samma namn.632 4.7Offensiv/Rättvisepartiet Socialisterna Rättvisepartiet Socialisterna/Offensiv leder sin historia tillbaka till vänsterflygeln inom den socialdemokratiska studentklubben i . fattade det beslut om att förbundet skulle upplösas. De lokala student- klubbarna skulle i stället anslutas till SSU vilket också genomfördes . Detta gav upphov till vad man skulle kunna beteckna som omställningsproblem. Många av studentklubbarna hade påver- kats kraftigt av de aktuella vänsterströmningarna och fick svårt att känna sig hemma i SSU med dess nära band till moderpartiet.633 En del medlemmar valde nu att lämna både SSU och SAP, andra stan- nade kvar och vid kongressen 1972 hade SSU inom sig en tämligen stor vänsterflygel. En del av denna vänsterfraktion fanns i vars enkelt producerade tid- skrift bar det talande namnet Proletären (inte att förväxla med KFML(r):s organ med samma namn). Något större inflytande fick vänsteroppositionen vid kongres- sen 1972 emellertid inte och här skulle det hela ha kunnat ha tagit slut. Med på kongressen var dock två inbjudna gäster från brittiska , Labour Party (LPYS). Båda två tillhörde LPYS trotskistiska vänsterflygel som samlades kring tidskriften . Mötet med de två gästerna skulle för de- lar av SSU:s vänsterflygel förändra synen på hur politiskt arbete skulle bedrivas. , ett av ombuden från student- klubben i , skrev året därpå i klubbtidningen att han bestämt sig för att lämna SSU. Han hade på- verkats av trotskistiska idéer och kommit till uppfattningen att so- cialismens framtid låg utanför socialdemokratin. Efter att på kon- gressen ha kommit i kontakt med de två gästerna från det brittiska ungdomsförbundet hade han emellertid övertygats om att den rätta vägen låg i att vara kvar i SSU och inifrån verka för en radikal och 632Två nummer av Arbetarmakt finns i akt löpnr 5. 633Ett exempel är Socialdemokratiska som under namnet SSU Spartakus gick in i SSU men lämnade förbundet . Se , : Spartakus och SSU. marxistisk linje.634 Ett annat ombud från , sedermera redaktör för , berättade vid en kon- i historien på följande sätt: The visit of the two representatives of the British Militant came just at the right time. There was a radi- calisation amongst the social democratic youth in , with growing opposition towards the bu- reaucracyWe were concentrated in the in the north of , in a loose left/Marxist discussion group. Without a doubt, unless we would have met Militant at this time, this organisation would have completely disintegrated. We were not politically homogenous. was it preordained that we would automatically join Militant or what became the CWI.635 Att gå med i stora och breda arbetarpartier och från insidan arbeta för en radikalisering i stället för att bilda självständiga radikala or- ganisationer brukar kallas entrism. Som politisk taktik är entrismen intimt förknippad med den internationella trotskismen och leder sitt ursprung tillbaka till åtminstone 1934. Efter anmodan från beslutade den franska organisationen att upphöra med verksamhet i eget namn och i stället gå in i , . Trotskisterna kom inom SFIO att bilda en bolsjevik-leninistisk fraktion med egen tidning. Fraktionen blev dock kortlivad och började socialistpar- tiet utesluta medlemmar i den trotskistiska fraktionen. Efter detta experiment kom entrism att användas till och från inom den trots- kistiska rörelsen. Särskilt i har entrism använts un- der och var flera trotskistiska grupper verksamma inom . En av dessa och förmodligen den mest framgångsrika var Mili- tant (MT). upplöstes det trotskistiska Revolu- tionary Socialist och majoriteten kom nu att gå in i Labour- partiet som en trotskistisk fraktion. En verkade gruppen under eget namn, , och ut- 634Hjelm, : Omsvängningen. Proletären nr 1-2/1973. Vol F 13 026A, . 635Avsnittet finns med som en kommentar till ett tal som hölls av , generalsekre- terare i brittiska Socialist (f.d. Militant) at a in 1997. . gjorde den brittiska sektionen av Fjärde Inter- nationalen. återvände gruppen till den entris- tiska taktiken och kom åter att verka inom Labour och i synnerhet dess nystartade ungdomsförbund . började gruppen ge ut en egen månatlig tidning, Militant, vilket kom att göra grup- pen känd under beteckningen Militant Den entristiska taktiken visade sig framgångsrik och hade Militant vunnit ett avgörande inflytande över LPYS. skulle nya framgångar vinnas i form av tre parlamentsledamöter och en ledande ställning inom Labour- partiet i . och intensifierade Labourledningen sina försök att bli av med den trotskistiska fraktionen inom partiet. En rad uteslutningar genom- fördes vilket också resulterade i en spricka inom Militant- fraktionen. En grupp valde nu att gå ut öppet och bilda ett eget par- ti under namnet Militant vilket heter The Socialist Det var alltså i denna grupp, Militant , som de två gäs- terna från LPYS vid 1972 hörde hemma. bildades vid ett sammanträde i Skellef- teå. Förebilden var uppenbarligen MT och precis som MT kom gruppen att verka inom SSU som en trotskistisk fraktion eller ten- dens som man själva kallade det. Vid sidan av den öppet verkande fanns en hemlig del som arbetade som en traditionell organisation med styrelse och årsmöte. Kun- skap om detta hade enbart den inre kretsen.638 bildades i en hemlig international som fick namnet (). Den domi- nerande kraften inom var den brittiska sektionen, dvs. Vid bildandet deltog representanter från tolv länder däribland och gruppen kring tidskriften kom nu att utgöra den svenska sektionen av . Detta hölls naturligtvis helt hem- ligt. , började den marxistiska fraktionen inom SSU, dvs. Offensivgruppen, att nå framgångar på regional nivå, framför allt i . Detta oroade självfallet SSU-ledningen som också börjat få kunskap om den trotskistiska frak- tionsverksamheten inom SSU. Genom avhoppare från Offensiv 636Alexander, : International Trotskyism s. 487-492, , : Militant . Trotzkismus in der Labour Party. , 1994, , : British Trotskyism. Theory and Practice. , 1984 s. 163-197. 638Telefonsamtal med 8/5 2002. kom SSU/SAP över en hel del interna handlingar och genom brit- tiska kontakter även handlingar som visade att faktiskt existe- rade. Detta förnekades dock med emfas av offensivarna som häv- dade att om existerade, vilket de ställde sig tveksamma till, så var den nog en uppfinning av den brittiska säkerhetstjänsten. började SSU utesluta offensivarna, vilket ledde till inre strider inom SSU som skulle pågå i omkring . Handlingar i visar att Offensivgruppen fick stöd av många som ansåg att Offensivs politiska linje gott och väl kunde rymmas inom SSU och som inte trodde på uppgifterna om en hemlig paral- lellorganisation.639 Säkerhetspolisen började uppmärksamma gruppen kring tidskriften 1976 i samband med uteslutningarna ur SSU. Inlednings- vis kom säkerhetspolisen att använda samma namn på Offensiv- gruppen som användes inom SSU/SAP nämligen Tendensen inom svensk arbetarrörelse (). Det antogs också att /Offensiv egentligen var ett taktiskt drag av KAF i syfte att infiltrera social- demokratin. Uppgifter om /Offensiv fick säkerhetspolisen främst från kontakter inom SSU och SAP. I en PM daterad rapporterade säkerhetssektionen i att ord- föranden och tre andra i den lokala SSU-styrelsen tillhörde . I promemorian namngavs samtliga medlemmar i styrelsen för SSU med uppgift om adress, personnummer och förtroende- uppdrag inom SSU.640 Affären med de uteslutningshotade offensiv- arna togs även upp i en PM av sektionen i . För sektionen i , som också hade att göra med en livlig verk- samhet från KAF, framstod det som rimligt att anta att det var just KAF som låg bakom . Uppgifter om TISA:s verksamhet fick sektionen från en, som det sades, känd socialdemokrat i ledande ställning: Känd socialdemokrat, förtroligt: Den nu avslöjade gruppen var ute i samma ärende 1972 men fick amne- sti efter lovad bättring. Den gången lyckade man hålla 639Handlingar angående Offensiv eller finns i Serie F 13 vol 025 A, 026 B, C, D, E, F, G och H. , . 640Motsättningar inom SSU. PM ZÖ-SH 38-76 9/4 1976. Akt 15:4/7h löpnr 9. Det otäcka i hela affären är att eta- blerade socialdemokrater inom både rörelsen och i administrationen stöttar upp undergroundsgruppen med samma motivering som denna: Reformismen har inte lyckats komma fram till socialism, därför måste vi gå andra vägar.641 Att säkerhetspolisen blandade samman Offensiv och KAF framgår tydligt av andra kvartalsöversikt där det redogjordes för /Offensivs verksamhet inom SSU. Säkerhetspolisen ansåg sig även ha andra uppgifter om infiltration från KAF:s sida: Vidare kan nämnas, att det finns indicier på att KAF- medlemmar infiltrerats även i andra politiska partier, t.ex. Trotskisternas infiltrationstaktik är skickligt utform- ad och följaktligen svår att avslöja. Som ytterligare ett exempel kan nämnas, att en av värnpliktiga arbets- gruppens medlemmar[namn borttaget] under kunde uppträda som SSU-medlem i det värn- pliktsfackliga arbetet trots att han i verkligheten var ledande KAF-medlem.642 Några direkta belägg för KAF:s infiltration i borgerliga partier hade dock inte säkerhetspolisen och SSU:aren som var ledamot i värn- pliktiga arbetsgruppen var inte alls ledande KAF-medlem utan till- hörde Offensiv. önskade sektionen i börja registrera ledande personer i /Offensiv enligt , dvs. i praktiken som medlemmar i . Gruppen bedömdes dock inte utgöra någon överhängande fara. Hotbilden formulerades i stället som att Offensivgruppen utgjorde en subversiv faktor i verksam- het att undergräva förtroendet för nuvarande samhällskonstruktion i avsikt att införa en revolutionär-marxistisk samhällsordning. Yt- terst antog dock sektionen i att det var KGB:s internationel- la avdelning som styrde /Offensiv: Det skulle förvåna om inte Internationella avdelning- en redan infiltrerat i , särskilt som medlemmar- 641KAF i : infiltration i politiska partier. ACU SH 162-75. AB 14/4 1976. Akt 15:4/7h löpnr 9. 642Kvartalsöversikt 2/1976. na både i och utomlands är legalt inkapslade i de traditionella socialistiska arbetarorganisationerna och många på grund därav i besittning av för Interna- avdelningen värdefull information eller utan svårigheter kan skaffa sådan information.643 Att KGB skulle ha infiltrerat Offensiv finns inga belägg för och tanken förefaller ha varit ett infall av den alarmistiske sektions- chefen i . I intog säkerhetspolisen en betydligt mera avvaktande hållning gentemot Offensivgruppen. kom beskedet att byråchefen , som för tillfället tjänstgjorde som chef för säkerhetspolisen, fattat beslut i registre- ringsfrågan. En översyn av HT 19 var förestående men tills vidare kunde TISA-anhängare bara registreras om vederbörande är medlem i eller eljest knuten till KAF och fyller kraven i HT-19. Beträffande övriga fick sektionerna nöja sig med arbetsanteckning- ar i avvaktan på senare möjligheter till registrering.644 Om man i ville se KGB:s tentakler bakom Offensiv såg man nyktrare på detta i . Möjligheten för Offensivgrup- pen att ta över SSU ansågs mycket liten men, framhölls det i års- översikten , sannolikt kommer dock en viss oreda och ir- ritation uppstå inom SSU och SAP.645 började säkerhetspoli- sen också ana att /Offensiv inte hade något med KAF att göra: Gruppen är utan tvivel trotskistisk. Det är dock osäkert om gruppen är inspelad av . Det är möjligt att är en sam- ling trotskister som spontant uppstått inom SSU, och då inspirerats från likartad fraktionsverksamhet i . Av en utredning som SSU:s förbunds- styrelse själva verkställt i ärendet, framgår att gruppen aldrig varit särskilt stor. Givetvis har gruppen ändå haft ett visst inflytande och nått flera SSU- medlemmar genom sin tidning , som sålts av ca 150 kontaktombud på olika platser i landet. Dessa kontaktombud har erhållit speciell information. TISA-gruppen tar helt avstånd från sekteristiska or- ganisationer som . ACU SH 196-76. AB 16/7 1976. Akt 15:4/7h löpnr 9. 644Krypterat telex till 23/7 1976. Akt 15:4/7h löpnr 9. Akt 5:721d 1-28, löpnr 16. Man kan givetvis säga att det tillhör spelet att dölja sin basorganisation, men intet har framkommit som skulle tyda på någon form av samröre med . Ett märkligt förhållande är dock att där KAF varit star- kast där har också de flesta TISA-medlemmarna fun- nits.646 Utan tvivel var detta en riktig bedömning av Offensivgruppens verksamhet och ursprung. genomförde SSU ytterligare uteslutningar av offensivare. skrev att minst 130 SSU-medlemmar hotades av uteslutning. Även fick sektionen i uppgifter från en för- trolig meddelare tillhörande ledningen för som X. X berättade följande: SAP:s ledning i var orolig över utveck- lingen, då många äldre partivänner, politiskt etablera- de i olika administrationer i länet - i kommun och landsting - sympatiserade med Offensivarna eller kunde svårligen hålla dem ifrån sig. X var övertygad om att det inom SAP/SSU pågick trotskistisk infiltra- tion och subversiv verksamhet i syfte att allvarligt skada socialdemokratin.647 Via SAP-kontakten fick också säkerhetspolisen tillgång till interna SSU-handlingar samt en intern CWI-bulletin som SSU fått från . För säkerhetspolisen i var det en oroande läsning. Dokumentet har genomlästs. ACU [säkerhetspolisen i ] uppmanar till noggrant studium. Rörelsens spridning är global. Klar trotskistisk/marxistisk strömning går som en röd tråd genom materialet. Dokumentet gör sig bäst rättvisa att få tala för sig självt.648 Omkring 1980 gick chefen för säkerhetspolisens sektion i i pension vilket medförde en klar minskning i antalet larmrapporter 647Trotskistisk infiltration i SSU. ACU SH 49-78, 23/2 1978. Akt Löpnr 1. från angående KAF och Offensiv. Kunskapsnivån om de två grupperna var dock fortfarande låg inom säkerhetspolisen. I en PM rörande KAF upprepades de felaktiga uppgifterna att Of- fensiv, eller som säkerhetspolisen fortfarande kallade grup- pen, var en del av KAF. Detta trots att säkerhetspolisen dragit den riktiga slutsatsen att gruppen uppstått inom SSU och var inspirerad av engelska trotskister.649 tog uteslutningarna inom SSU fart igen vilket föranled- de säkerhetspolisen att åter intressera sig för Offensiv. Genom kontakter inom socialdemokratin erhöll säkerhetspolisen en mängd interna handlingar från både SSU och SAP rörande Offensiv. Handlingarna distribuerades till sektionerna för vidare utredning om medlem bosatt inom er sektion. I skrivelsen till sektionerna hävdade kontrasubversionsroteln i att Offensiv tillhör- de Fjärde Internationalen. Detta var fel vilket även säkerhetspolisen borde ha vetat. Särskilt som en PM om , dvs. den international som Offensiv tillhörde, var bifogad skrivelsen till sektionerna.650 Året därpå var uteslutningar aktuella beträffande medlemmar i klubbarna SSU Social och SSU Alternativ, båda i . De ute- slutningshotade medlemmarna ansågs ha brutit mot kongressbeslut genom att fortsätta sälja Offensiv. Säkerhetspolisen fick genom att ta del av skrivelser från i till SSU:s för- bundsstyrelse namnen på dem som skulle uteslutas. I den PM som sektionen i upprättade räknas 14 personer upp med namn, adress och personnummer. Någon har för hand skrivit på handlingen ej datan vilket torde betyda att de 14 inte registrera- des i det datorbaserade centralregistret men väl i det manuellt förda arbetsregistret.651 , fick säkerhetspolisen kontakt med en källa, troligen verksam inom SSU i . Källan försåg säker- hetspolisen med en lista över (troligen) samtliga offensivare som uteslutits. Vid varje namn fanns personnummer, uppgift om vilken eller arbetarekommun de tillhört samt datum för ute- slutning. överfördes listan i sin helhet till kontrasubver- sionsroteln som arbetsanteckning.652 649Kort om () f d (). PM 29/2 1980. Akt 15:4/7h löpnr 9. 650AS-SH 71-82, 13/1 1982. Akt löpnr 2. 651Angående uteslutningar ur SSU i . ZÖ-SH 12-83, 16/2 1983. Akt 701301- 4456, löpnr A 4. 652Komplettering till information från källa --- med refnr OG-SH 338-83, 26/10 1983. Akt , löpnr 2. ombildades Offensiv till som blev Rättvisepartiet Socialisterna ().653 Med hjälp av socialdemokratiska spränglistor lyckade Offensiv 1991 er- övra tre mandat i kommunalfullmäktige. användes samma metod men i valet gick man ut under eget namn och lyckade erövra två mandat. 4.7.2Övervakningen av Offensiv/Rättvisepartiet Socialisterna Någon egentlig övervakning av Offensivgruppen har inte kunnat beläggas. 1986 visade säkerhetspolisen dock visst intresse för Offensivs sommarläger i . Genom en kontakt fick polisen uppgifter om vilka som deltog samt vilka bilar som använ- des i samband med lägret. Namnuppgifterna torde ha tillförts ar- betsregistret.654 förekom viss övervakning av offentliga, allmän- politiska möten i Offensivs regi. Som exempel kan nämnas att sä- kerhetspolisen i övervakade ett Offensiv- möte med rubriken . Säkerhetspolisens spaning syf- tade till att utröna hur välbesökt mötet var samt om några kända personer bevistade mötet. Det konstaterades att endast tre personer sökt sig till möteslokalen.655 Liknande karaktär av övervakning av legitim politisk opinionsbildning på vänsterkan- ten hade spaningen mot Enhetsgruppen för social rättvisa vid en de- monstration i . Enhetsgruppen, som var en lokal variant av Enhetsinitiativet med representanter för bl.a. KPML(r) och Offensiv, torgförde enligt följande politiska linje: Enhetsgruppen demonstrerade mot regeringspoli- tiken. De krävde bland annat: Arbete åt alla, 6 tim- 653Precis som i sprack dock gruppen. En minoritet valde att försöka fortsätta verka inom den svenska socialdemokratin.och startade tidningen . 654Ang Offensivs socialistiska sommarläger i . MH SH 99-86, 9/9 1986. Akt , löpnr 2. 655Se följande handlingar i Offensivs SÄPO-akt: Angående annonserat offentligt möte beträf- fande . BDL SH 32-89, 3/2 1989. Övervakning av Offensivs möte Allaktivitets- huset i . 9/4 1990. Offentligt möte Offensiv. , 25/11 1991. Offentligt möte Offensiv . BDL SH 85-92, 27/3 1992. Offentligt möte Offensiv. BDL SH 197-92, 21/9 1992. Akt , löpnr 2. mars arbetsdag, Nej till social nedrustning. ut ur EU. Sänk pensionsåldern till 60 år.656 i hade två personer på plats som försökte identifiera deltagarna. För säkerhets skulle övervakade också Enhets- gruppen i 1 majmöte . Parollerna var desamma för- utom att gruppen nu också krävde rejäla lönelyft.657 förekom också viss spaning mot interna Of- fensivmöten. spanades således mot Offensivs re- daktionslokal i . Syftet var att lokalisera var Offensivs som- marläger skulle hållas vilket också lyckades. Deltagarna i sommar- lägret fotograferades också för senare identifiering.658 bedrevs fotospaning mot Offensivs kampanjmöte som hölls i på i . De ca 50 delta- garna videofilmades när gick in eller ut ur huset.659