sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — De skulle då kunna bli bättre på att söka i flerspråkliga dokument- SOU 2002:27 Bilaga 4 samlingar och kanske kunna göra intelligentare informations- extraktion. Ett annat problem som språkteknologin länge arbetat med är automatisk sammanfattning av texter. Korrekta sammanfattningar förutsätter verklig textförståelse och kan inte åstadkommas med dagens språkteknologi. (Korrekta sammanfattningar kan vara svåra att göra även för människor.) Utvecklingen mot ett allt större utbud av mobiltelefonbaserade tjänster ger en ökad efterfrågan på tekniker för att göra kompakta sammanfattningar av texter. En av de tidigaste drömmarna om datorer som språkhjälpmedel var den automatiska översättningen. militär satsade stora resurser på att få fram datorprogram som automatiskt översatte ryska texter till engelska. Resultatet blev ökad kunskap om det mänskliga språkets komplexitet och ett dåligt rykte för om- rådet språkteknologi. har stora framsteg gjorts och området maskinöversättning är ett viktigt och högst re- spektabelt delområde av språkteknologin. Ett datorsystem kan vara antingen en passiv eller en aktiv hjälp vid översättningsarbete. Passiv hjälp kan man få genom dator- lagrade, ordböcker, uppslagsverk och genom stavningskontroll av det översatta dokumentet. Aktiv hjälp kan ges av speciella över- sättningsprogram, som automatiskt översätter en text från ett språk till ett annat. Ett översättningsprogram ger bara en råöver- sättning, som sedan måste granskas och redigeras av en person som är kunnig i båda språken. Helt automatisk översättning kan bara göras inom väl avgränsade områden med definierad vokabulär, som till exempel väderleksrapporter och börsrapporter. Många drömmer om att få datorstöd för översättning av tal, som skulle göra det möjligt för två personer att direkt tala med varandra utan att ha ett gemensamt språk. En svensk och en japan, t.ex., skulle då kunna samtala i telefon på sina respektive modersmål och översättningsprogrammet skulle vara inbyggt i telefonen. befinner vi oss ännu långt ifrån sådana möjligheter, eftersom det kräver både talförståelse och automatisk översättning (samt natur- ligtvis talsyntes med god kvalitet). Många tror dock att detta kan bli verklighet . Forskning pågår främst i och . Stora förhoppningar har knutits till datorernas möjligheter i skolan, inte minst inom språkundervisningen. I stället för mänskliga lärare skulle varje elev få en egen outtröttlig datorlärarare. Förhopp- ningarna kan inte sägas infriats fullt ut men det finns många språkläromedel med vars hjälp man kan träna både att skriva och att tala samt grammatik och ordförråd. Bra språkundervisnings- program i svenska skulle kunna användas såväl av svenskspråkiga som vill förbättra kunskaperna i sitt modersmål som av invandrare som vill lära sig svenska som andraspråk och av utlänningar som vill tillägna sig grundläggande svenskkunskaper. Den språkteknologiska utvecklingen förutsätter IT-resurser i form av datornät, plattformar och verktyg i form av datorprogram. Det krävs även språkliga resurser i form av lexikon, grammatiker och korpusar. En textkorpus är en samling av texter som är märkta så att de kan databehandlas. Talspråkskorpusar består av talspråk kodat i en sådan form att det kan hanteras i datorn. Parallell- korpusar är samma texter på olika språk. Termdatabanker för olika fackområden är också viktiga språkliga resurser. Resurserna behövs för att kunna bygga, förbättra eller utvärdera metoder och system. Det råder dock brist på språkliga resurser, vilket hämmar utveck- lingen. Det behövs standardisering så att man kan återanvända resurserna och använda dem för olika uppgifter. Inom EU finns projekt som går ut på att skapa gemensamma resurser för EU- språken. En norsk utredning, Norsk Språkråds handlingsplan för IKT, har föreslagit att det inrättas en nordisk språkbank. En svensk pionjär inom området är Språkbanken vid . Den är knuten till och finansieras av . Man startade och har byggt upp språkligt referensmaterial i form av textkorpusar och lexikaliska data. Texter av olika slag och från olika tider finns till- gängliga via Internet i en form där varje ord presenteras i sitt sammanhang (s.k. konkordans). Materialet omfattar texter på ca 75 miljoner ord, från modern tidningstext och litterär text till produktion och bakåt till medeltida rimkrönikor. Språkbanken medverkar i EU-projekten med inriktning på upp- byggnad av språkliga resurser. Statliga insatser inom det språkteknologiska området uppgift är att främja behovsmotiverad forskning och utveckling. Ett program inom språkteknologi startade . Dess övergripande syfte är att stärka basen för svensk språkteknologi genom att stödja forskning vid högskolan och samarbeten med företag. Programmet fokuserar på de fyra tillämp- ningsområdena översättning, skrivstöd, informationsåtkomst och kommunikationssystem. 1996 drev och dess föregångare STU (Styrelsen för teknisk utveckling) ett forsknings- och utvecklings- program i språkteknologi i samverkan med . Programmet syftade till att höja den vetenskapliga kunskapsnivån i och främja tvärvetenskapliga kontakter mellan de olika ämnesområdena av relevans för språkteknologin. Dessutom ville man främja kun- skapsöverföring mellan forskargrupper vid högskolan och avnäma- re inom svenskt näringsliv och offentlig förvaltning. En mindre uppföljning till programmet startade och avslutades . Programmet hade som ett av sina mål att knyta samman kompetens i tvärvetenskapliga nätverk och främja samarbete mellan olika aktörer inom forskning, utbild- ning, näringsliv och samhället i övrigt. Fyra projekt finansierades inom programmet. vid KTH (CTT) startade som ett av inrättat . Verksamheten fortsätter med finansiering från . En nationell forskarskola i språkteknologi startade med () som värdhög- skola. Vad gör EU? Inom EU finns elva officiella språk. Alla medlemsländers officiella språk, med vissa undantag för iriskan, har status som of- ficiella språk. Man har valt att se den språkliga mångfalden som en kulturell resurs och som en styrkefaktor för europeisk industri. En stor översättnings- och tolkningsverksamhet har byggts upp. De höga kostnaderna för språktjänster har föranlett kommissionen att söka efter datorstöd för att effektivisera och underlätta över- sättarnas arbete. Maskinöversättningssystemet Systran började an- vändas . Kommissionen ville också satsa på egen forskning och utveckling inom språkteknologi. Det första stora forsknings- och utvecklingsprogrammet, EUROTRA, pågick och hade som mål att skapa ett system för maskinöversättning mellan alla de då nio EU-språken. Det resul- terade aldrig i något färdigt system, uppgiften var alltför komplex – men det byggdes upp kunnande och kompetens och skapades centrum för språkteknologi i de deltagande länderna. EU:s fortsatta stöd till språkteknologisk forskning och utveck- ling har skett inom ramprogrammen. Området fick stort utrymme inom de tredje och fjärde ramprogrammens särprogram Telematik. Man valde där att satsa på projekt som syftade till att använda existerande kunskaper och då speciellt det som utvecklats inom EUROTRA, i tillämpningar inom olika branscher och samhälls- sektorer, snarare än att satsa på utveckling av nya tekniker och metoder. I det nu pågående femte ramprogrammet ingår språktek- nologin i IST-delen (). Den återfinns under 3: Multimedia Content and Tools. Det övergripande syftet är att främja en informationsinfrastruktur som är tillgänglig för alla. Särskild tonvikt läggs på områdena flerspråkig kommunikation, naturlig interaktivitet och tvärspråklig informa- tionshantering. Språkteknologi förväntas finnas med som ett vik- tigt område även inom det sjätte ramprogrammet. Programmet MLIS () pågick 1996 2000 och hade som syfte att bidra till främjandet av den språkliga mångfalden inom EU och stimulera användningen av språkteknologi. Speciellt vände man sig till den offentliga sektorn och gav stöd till terminologiprojekt och översättningsprojekt. Från svensk sida diskuterade man möjligheterna att ansöka om medel för att utveckla en översättningsmodul för svenska språket. Diskus- sionerna ledde till ett utredningsuppdrag till . blev klar men dess resultat fördes ej vidare till EU- ansökan. MLIS har fått en efterföljare – eContent – inom det vidare EU- initiativet eEurope. Syftet är att främja utveckling, distribution och användning av kvalitativt högtstående europeiskt digitalt innehåll på Internet. Kopplingen mellan innehåll, kultur och språk betonas. Av särskilt intresse är att öka tillgången till och användning av den offentliga sektorns information och att utnyttja de affärsmöjlig- heter som finns här. Behov av särskilda insatser för en önskvärd framtida utveckling Under vårt seminarium framfördes från olika deltagare synpunkter på skilda insatser som krävs för att en god svensk utveckling inom språkteknologin skall komma till stånd. I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av de olika önskemål som framfördes. Stärk det svenska språket – bygg en språkteknologisk infrastruktur! Det behövs en utveckling av svenska produkter för språkstöd, skrivstöd och översättning med utgångspunkt i en förståelse av modern språkanvändning. Detta är en uppgift som kräver sam- verkan mellan forskare och företag. Språkvårdens roll är att följa utvecklingen, fånga upp de behov som finns och kont- rollera kvaliteten på produkterna. Det är nödvändigt att satsa på uppbyggnad av stora text- och taldatabaser över nutida svenska men även på andra språk och på parallellkorpusar. Det krävs ett systematiskt arbete för att bygga upp sådana resurser. Arbete sker men samordning och kraftfulla initiativ saknas. Det behövs ett språkteknologiskt sekretariat. Det arbete som sker på olika institutioner och inom språkvårdande organ- isationer är alltför splittrat. Resurser sam- ordnas inte och ingen förmår ta de stora samlande initiativen. Ett första steg på vägen mot ett språkteknologiskt sekretariat skulle kunna vara en webbaserad portal. Där skulle man kunna nå de viktigaste verktygen och få kunskap om och åtkomst till existerande språkteknologiska resurser. Gör offentlig information tillgänglig! Stora mängder information produceras av offentliga organ – från kommundelsnämnder till EU-institutioner i . Denna infor- mation bör i större utsträckning än som är fallet göras tillgänglig digitalt. Staten bör satsa på och implementera tekniker och metoder för att öka tillgången och tillgängligheten till offentligt producerad in- formation. Fackspråken en viktig del i terminologiarbetet! En enhetlig terminologi är en förutsättning för fungerande kom- munikation inom ett fackområde och för översättning till främ- mande språk. Exempelvis är hälso- och sjukvårdens terminologi inte tillräckligt utvecklad. Det är många olika personalkategorier som skall harmonisera sina fackspråk för att kunna kommunicera mellan olika journalsystem. Inom de olika fackområdena behöver man ha hjälp med metodarbetet, med uppbyggnad av databaser och annat. Samverkan mellan myndigheter skulle kunna förhindra onödigt dubbelarbete. Det finns även utländska erfarenheter att ta tillvara. Språkvårdsinrättningar som är en resurs i sammanhanget. Mer pengar till forskning och utveckling! Av alla de pengar som satsats på IT-forskning i har bara en liten del gått till språkteknologi. Det behövs mycket mer kom- petens och fler kunniga människor på området. För att få fram detta behövs starka forskningsmiljöer och kompetenta forskare. Svenskan är ett litet språk och det finns risk för att den trängs undan av engelskan inom allt fler områden. Med en rimligare finansiering av forskning och utveckling inom området kan svenska SOU 2002:27 Bilaga 4 språkets ställning stärkas och förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svensk språkteknologisk industri. Översättningssystem och -hjälpmedel är ett angeläget område för offentlig finansiering. Det svenska språkområdet är alltför litet för att marknadskrafterna skall kunna förväntas ta fram produkter av god kvalitet för automatisk översättning till och från svenska. Följande insatser bör göras: Övergripande forskning och utveckling med inriktning på olika strategier: transferbaserade system, exempelbaserad översätt- ning och statistiska metoder. Tillgången till parallellkorpusar måste förbättras. Metoder behöver utvecklas för evaluering och strategier för kvalitetsgranskning av maskinöversättning och dess integrering i arbetsflödet. Dessutom behövs följande åtgärder: Utred vilka olika typer för datoriserade språkstöd som är lämpliga i olika relationer människa dator. Genomför insatser för att göra bra lexikon tillgängliga. Ta fram verktyg för att göra det möjligt att själv bygga lexikon. Stärk marknaden för språkteknologi! Mer kunskap behövs om hur det språkteknologiska innovations- systemet fungerar och vad som bör göras för att öka dess dynamik. Språkteknologin ger en möjlighet att hävda det svenska språk- ets ställning i IT-samhället. Språkteknologin ökar tillgängligheten till information och människors möjlighet att kommunicera med andra, såväl i främmande länder som mellan språkgrupper i . Språkteknologi behövs för utvecklingen av demokratin. Språkteknologin har en näringspolitisk potential som bör tas till vara. Språkteknologi ger möjligheter till effektivitetsvinster inom företag och myndigheter. Initiativ på språkteknologiområdet behöver tas, bland annat för att få fram fler och bättre översättningshjälpmedel. Det finns ett stort behov av samverkan mellan olika organisa- tioner som har en roll i utvecklingen av språktekniken. Det finns ett stort behov av infrastrukturinvesteringar. Statliga satsningar på forskning och utveckling har varit en viktig drivkraft för den språktekniska utvecklingen och för företagsutveckling inom området. Utvecklingspotentialen är stor. av EU:s totala administrativa budget går till översättning. Med de nya med- lemsstaterna med sina många olika språk blir andelen större. Översikt över språkvårdsorgan i och övriga I det följande ges en översikt över olika svenska och nordiska språkvårdsorgan. För del tas ett flertal olika inrättningar upp och behandlingen är ställvis lite mer ingående. Vad gäller de övriga nordiska länderna redogörs endast för språknämnder och motsvarande samt för terminologiinrättningar av skilda slag. Verk- samheten beskrivs här mer översiktligt, speciellt vad gäller termi- nologicentralerna. Uppgifterna har till största delen hämtats från de olika institu- tionernas webbplatser, och från dessa har i del fall även text kopi- erats. Adressen till webbplatserna redovisas för varje inrättning. Nedan ges först en genomgång av institutioner med allmän inrikt- ning. Efter detta följer ett avsnitt om de organ som finns för språk- vården inom vissa verksamheter, varefter samarbetsgrupper av skilda slag behandlas. Därefter kommer termgrupper och före- ningar. Avsnittet om språkvården i avslutas med de inrätt- ningar för finska, samiska och meänkieli som finns i vårt land. De allmänna språkvårdsorganen för svenskans del utgörs av , och . instiftades av med uppgiften att främja svenska språket och litteraturen. är en fristående inrättning vars verksamhet regleras av stadgarna , och den är därmed oberoende av statliga och andra myndigheter. Akade- mien stöder det svenska kulturlivet genom priser och stipendier ur egna medel och ur donationsfonder. Man stöttar även andra språk- vårdsorgan ekonomiskt. Till lämnas ett bidrag om och lika mycket ges i årligt bidrag till . Även dåvarande () erhöll finansiellt stöd och i det nyskapade äger en minori- tetspost av aktierna. egen verksamhet bedrivs bl.a. i arbetsgrupper som , och . Man bekostar och leder också stora projekt (se nedan). Till sin dagliga hjälp har ett sekretariat samt ett litteraturvetenskapligt specialbibliotek, . Vidare finns det en på heltid anställd språkhandläggare. Stadgarna anger att Academiens yppersta och angelägnaste göromål är, att arbeta uppå Svenska Språkets renhet, styrka och höghet. För att nå detta skall man utarbeta en och Gramatica, jemte sådana Afhandlingar som bidraga Kunna till stadga och befordran af god Smak. är (), som beskriver det svenska ordförrådet och de skiftande innebörder orden haft fram till våra dagar. Arbetet, som började och beräknas vara avslutat , hör vad gäller ambition, omfattning och kostnader till de absolut största huma- nistiska projekten i världen. är , genom OSA-projekt, också tillgänglig på nätet som en strukturerad data- bas. Gramatican är den utgivna gram- matik (SAG), även den ett arbete som ger en av de mest omfat- tande och ingående beskrivningar något språk ägnats. Vidare utger man över svenska språket (), som förmodligen är det av språkliga projekt som är mest känt för en stor allmänhet. Den tolfte upp- lagan utkom , och ordlistan har rollen som norm för stavning och böjning av svenska ord. SAOL-databasen finns numera också inlagd i vissa textbehandlingsprogram. senast påbörjade språkliga projektet är ett nusvenskt lexikon, , utgiven av (). spelar också en roll som språklig attityd- skapare genom bl.a. uttalanden av olika ledamöter i skilda samman- hang, liksom via SAOB-, SAOL- och SO-redaktionerna. Akade- mien besvarar också, i huvudsak via sin språkhandläggare, allmän- hetens frågor via e-post, telefon och brev. bildades på initiativ av bl.a. . gick TNC i konkurs, men rekonstruerades . Den nya inrättningen, AB , är ett aktiebolag utan vinstutdelning. Största enskilda aktieägare är . SIS är en fristående ideell förening med medlemmar från både privat och offentlig sektor. Bland övriga ägare till TNC kan nämnas , Kemikontoret, Metamatrix, , , för Landskapsinformation, och Verkstadsindustrier. TNC finansierar delvis sin verksamhet genom statbidrag. erhåller man ca . Bidraget förmedlas via . Man har också inkomster från speciella termprojekt som betalas av uppdragsgivare inom industri o.d. Vidare får man inkomster genom att medlemmar i Terminologifrämjandet abonnerar på TNC:s tjänster genom att betala en viss årlig avgift, varigenom man bl.a. får rätt att utnyttja TNC:s tjänster under ett visst antal timmar . Den totala omsättningen var 2001 . har TNC sex terminologer knutna till sig. Ytter- ligare ett par arbetar på projektbasis. huvuduppgift är att verka för att en lämp- lig terminologi skapas och används inom offentlig förvaltning, näringsliv, utbildningsväsen och massmedier. Detta innefattar bl.a.: stöd i myndigheters, organisationers och företags terminologi- arbete publicering av ordlistor och skrivregler insamling och dokumentation av texter av terminologisk betydelse granskning av standarder och andra terminologiskt viktiga dokument föreläsningar och kurser om terminologi och skrivande nationellt och internationellt samarbete med andra språk- vårdande organ. bildades på initiativ av bl.a. Före- ningen , TNC och . Nämndens grund- läggande organ är dess medlemsförsamling, som består av 35 före- trädare för olika inrättningar, t.ex. , Veten- skapsakademien, de svenska universitet vid vilka det bedrivs forskarutbildning i svenska/nordiska språk, , , och . Dessa utser inom sig en styrelse om sju personer, som leder nämndens arbete. Den dagliga verksamheten sköts av sekretariat, vilket leds av en föreståndare. är sex språkvetare, förutom föreståndaren, knutna till nämnden. är en ideell förening. Totalt omsätter nämnden strax . Den har inkomster från bl.a. bokför- säljning, men får även bidrag från annat håll. Största bidragsgivaren är staten vars stöd uppgår till . Regeringen utser också ordföranden i medlemsförsamlingen, vilken också är ordförande för nämndens styrelse. Likaså utser regeringen före- ståndaren för sekretariatet. följa det svenska språkets utveckling utgöra en plattform för diskussion av språkvårdsfrågor bestämma riktlinjer för språklig standard av olika slag utarbeta handböcker till språkbrukarnas hjälp ansvara för tillämpad forskning och utredningsarbete som behövs för eget och andras språkvårdsarbete Verksamheten innefattar bl.a.: utgivning av ordböcker (, ) utgivning av skriftserien Skrifter utgivna av Svenska språk- nämnden rådgivning per telefon, e-post och brev föreläsningar och medverkan i kurser. 2.2Organ för språkvård inom viss verksamhet I finns sex språkexperter som stöder främst anställda inom departement och kommittéer för att de skall skriva klart, begripligt och korrekt. Sedan blev medlem i EU omfattar språkrådgivningen också EU:s översättare, och man fick ett resurstillskott motsvarande en tjänst, för att kunna hantera det löpande arbetet med EU-språkvården och EU-språk- stödet. Verksamheten omfattar bl.a. att: ge råd i språkliga frågor via telefon och e-post granska författningar, kommittédirektiv, betänkanden och vissa andra texter för att de skall bli mer ändamålsenliga och effektiva medverka i olika utbildningar, mestadels inom skriva rekommendationer, språkspalter och handböcker, där- ibland Myndigheternas skrivregler, Myndigheternas före- skrifter, Att svara på remiss och Svarta listan, som också riktar sig till myndigheter under regeringen hålla föreläsningar om det klarspråksarbete som sedan 1970- talet bedrivs på initiativ av regeringen och . Webbplats: sprakexperterna/ Klarspråksgruppen är förlagd till . Gruppen har regeringens uppdrag att främja språkvårdsaktiviteter hos myndigheterna. Klarspråksgruppen har åtta ledamöter från bl.a. , , och ombudsmän. Klarspråksgruppens verksamhet består i att: förmedla kunskap och erfarenheter från språkvårdsprojekt i och andra länder arrangera konferenser och seminarier medverka vid språkvårdskonferenser i och utomlands utveckla och underhålla regeringens webbplats för myndighets- språkvård ge ut informationsbladet Klarspråksbulletinen dela ut ett pris: Klarspråkskristallen. finns det språkvårdsansvariga på nästan alla statliga myndig- heter. Ett fyrtiotal myndigheter arbetar aktivt med språkvård i projekt eller olika former av nätverk. Webbplats: klarspraksgruppen/ Inom finns en grupp för språkfrågor. I denna ingår nio tjänstemän i olika befattningar. Gruppen fungerar i huvudsak som referensgrupp. Bland gruppens fortlöpande verksamhet kan nämnas att dess sekreterare skriver språkspalter i lokal- tidning och ger ut ett nyhetsblad kallat . På webbplats har gruppen ett språktorg med språkspalter, svar på vanliga språkfrågor m.m. kan nås via: två språkrådgivare arbetar med att ge medarbetarna i programföretagen – , och Utbildningsradion – råd i alla frågor som rör språket, exempelvis uttal av namn på svenska eller utländska platser eller personer. Man besöker även redaktioner, lokala radiokanaler och tv-distrikt för att diskutera språkriktighet, stil och begriplighet. Vidare ger man ut med kortfattade artiklar och aktuella uttalsanvisningar. När radiolyssnare och tv-tittare hör av sig med språkliga syn- punkter på programmen är det ofta någon av de två språkvårdarna som de kommer i kontakt med. Webbplats: /sb/ Rådet, som är knutet till Lant- mäteriverket, kom till för att stärka den officiella ortnamnsvården. Det har tio ledamöter som representerar olika myndigheter och organisationer med intressen inom ortnamnsverksamheten. 2.2.6Språkvårdare vid dagstidningar och TT samt språkkonsulters verksamhet vid myndigheter och privata företag Flera dagstidningar håller sig med språkansvariga som i större eller mindre omfattning arbetar med språkfrågor. Likaså finns språk- vårdare vid TT. Sedan något finns vid en fem terminer lång speciell utbildningslinje för konsulter i svenska språket. Ungefär 20 språkkonsulter utexami- neras . Utexaminerade språkkonsulter verkar numera vid flera myndigheter, organisationer och företag, och arbetar även i många fall på frilansbasis med speciella uppdrag. Information om språkkonsulternas verksamhet finns bl.a. på följande webbplats: Gruppen kallades först Arbets- gruppen för språkvårdssamverkan och syftet med den var att verka för vidareutveckling av samarbetet mellan organ med språk- vårdande uppgifter.