sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — den ideella sektorn är befriad från momsredovisning. I EU:s momslagstiftning finns inte denna möjlighet. Enligt momsutredningen kan undantag inte göras för skattesubjekt, däremot kan undantag göras för skatteobjekt. Utredningens förslag innebär omvälvande förändringar, vid en jämförelse av vad som gäller för allmännyttiga ideella föreningar. I princip kommer all ekonomisk verksamhet att momsbeläggas. Detta gäller all försäljning till deltagare och andra i exempelvis kiosk/serveringsverksamhet och vid försäljning av olika produkter. Även bingolottoförsäljning anses av utredningen höra till det skattepliktiga området. Däremot skall loppmarknader/basarer, fester, konserter/föreställningar samt försäljnings- och insamlingsverksamhet samt andra typer av penninginsamling av tillfällig natur undantas från momsredovisning om omfattningen är skälig. Enligt utredningen bör sådan verksamhet tillåtas om den inte bedrivs mer än en gång . Utredningen föreslår att de undantag som finns för framställning av föreningslivets periodiska publikationer slopas. Utredningen föreslår även en redovisningsgräns för de som inte når upp till en årlig momspliktig omsättning på . FRISAM anser att det är svårt att utifrån utredningen se vilka konsekvenser en EG-rättslig anpassning kommer att få för folkrörelsearbetet i stort i och efterlyser en konsekvensutredning vad detta kan betyda för engagemang och delaktighet inom den ideella sektorn. FRISAM anser i första hand att befintligt system bör behållas. FRISAM anser inte att momsutredningen på ett övertygande sätt visat att behöver anpassa sina momsregler på det vis som anges i utredningen. Det finns andra länder inom EU som inte anpassat och inte ämnar anpassa sina momsregler till sjätte mervärdesdirektivet på samma sätt som föreslås i utredningen. och nämns som exempel i utredningen. FRISAM anser i andra hand att om en anpassning till sjätte mervärdesdirektivet sker, på det sättet som utredningen föreslår, bör utrymmet som finns i lagstiftningen tolkas till de ideella föreningarnas fördel. En sådan anpassning bör inte ske utan en grundlig analys av och momslagstiftning, detta har inte gjorts i utredningen. FRISAM delar de synpunkter som framkommit vid diskussioner mellan momsutredningen och referensgruppen av ideella föreningar (s 281, 282) Under de senare decennierna har folkrörelserna och de ideella organisationerna sett en minskad medlemstillströmning. Medlemsantalet har minskat i de flesta föreningar och det svenska föreningslivet har gått tillbaka. Det blir svårare och svårare att hitta personer som på ideell basis vill vara med och driva föreningar. Detta har diskuterats vid Folkrörelseforum vid . beräknar att mellan 12 000 och 20 000 föreningar skulle bli skyldiga att betala mervärdesskatt vid en förändring av de nuvarande reglerna på så sätt att regeln i 4 kap. 8 § ML slopas och en gräns på för att omfattas av mervärdesskatt införs. Även siffran 75 000 föreningar nämns, om ingen beloppsgräns införs. Detta kommer att bli ett dråpslag mot de ideella föreningar som redan nu kämpar med sin överlevnad. Det kommer att bli än svårare att få medlemmar att engagera sig i förtroendeuppdrag som kassörer och styrelse. Detta är alarmerande ty de ideella föreningarna / folkrörelserna utgör en viktig grund för samhällets demokratiska uppbyggnad. Vi organiserar oss inte i ideella föreningar för att hålla på med administration. Vi organiserar oss i ideella föreningar för att vi har ett intresse, i FRISAMs fall vill vi ägna oss åt friluftsliv. FRISAM saknar, i momsutredningen, en analys av hur utbildningen skall administreras av alla ideella föreningars ekonomiansvariga och hur övervakningen av att systemet skall fungera. De särskilda undantagen från skatteplikt enligt artikel 13A.1 I artikel 13-16 i det sjätte mervärdesskattedirektivet finns bestämmelser om ett antal undantag från skatteplikten. Undantagen i artikel 13 är uppdelade i två delar A och B. A innehåller vissa aktiviteter som sker i allmänhetens intresse, B innehåller övriga undantag från skatteplikten. Medlemsstaterna skall utan att det påverkar tillämpligheten av övriga gemenskapsbestämmelser, undanta följande verksamheter från skatteplikt: a)Tjänster och varor som tillhandahålls av det offentliga postväsendet b)Sjukhusvård och sjukvård c)Sjukvårdande behandling av den som utövar läkaryrket d)Tillhandahållandet av organ, blod och mjölk från människor e)Tjänster som tillhandahålls av tandtekniker f)Tjänster som tillhandahålls av fristående grupper g)Tjänster och varor med anknytning till socialvård och social trygghet h)Tjänster och varor med anknytning till skydd av barn och ungdom i, j) Undervisning och utbildning k) Visst tillhandahållande av personal av religiösa och filosofiska institutioner l)Tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls medlemmar m)Vissa tjänster inom idrottsområdet n)Tjänster och varor med nära anknytning därtill inom kulturområdet o)Tjänster och varor i samband med insamlingar p)Tillhandahållandet av transporttjänster för sjuka eller skadade personer q)Verksamheter av icke kommersiella radio- och televisionsorgan FRISAMs medlemsorganisationer synes kunna inordna sig under åtminstone 4 av dessa undantag, nämligen h, i, j och m. Mervärdesskattereglerna i de andra EU-länderna omnämner (s.282) att flera länder har utformat reglerna mot bakgrund av vad som gäller i det egna landet, även om detta medger en mera långtgående skattebefrielse än vad direktivet medger. Som exempel på detta anges reglerna i och . Eftersom de finska reglerna är uppbyggda på liknande sätt som de svenska och då det inte synes vara aktuellt att ändra de finska reglerna, har det satts i fråga om inte de svenska reglerna borde kunna behållas i fortsättningen. FRISAM konstaterar att momsutredningen väljer att inte grundligt undersöka dessa regler utan lämnar frågan, om huruvida de svenska reglerna kan behållas, obesvarad. Detta finner FRISAM anmärkningsvärt FRISAMs mycket knappa resurser har inte räckt för att utveckla denna frågeställning, men ser det som ett krav att denna frågeställning belyses grundligt innan ett eventuellt beslut fattas i frågan. Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdesbeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte uppgår till 90 000 SEK. I vissa andra länder förekommer högre belopp; 35 000 ECU, 51 (ca ) 150 000 . Detta är exempel på åtgärder som andra EU-länder gjort för att stödja det ideella föreningslivet. FRISAM anser att utredningen inte utrett denna fråga i tillräcklig omfattning. Såväl som lagstiftning visar på att det finns andra sätt att anpassa den nationella lagstiftningen än det sätt som utredningen föreslår. Det borde således för , med sin historiskt starka folkrörelse, finnas möjlighet att kunna anpassa sin nationella lagstiftning något generösare än vad utredningen vill hävda. 8.1.21 FRII och Amnesty FRII är en politiskt och religiöst obunden sammanslutning av 76 frivilligorganisationer inom humanitet, kultur och miljövård. Tillsammans har vi cirka fyra miljoner medlemmar och sympatisörer. Medlemsorganisationerna svarar för en ekonomiskt omfattande och socialt betydelsefull insamlingsverksamhet. FRII verkar för etisk och professionell insamling i vårt land. FRII ställer sig negativ till de ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), ML, avseende ideell verksamhet som föreslås i betänkandet SOU 2002:74. FRII anser att både skattebördan och den administrativa bördan för våra medlemsorganisationers aktiva frivilligarbetande kommer att påverka våra medlemmar och våra insatser för ideella ändamål negativt. Vår uppfattning är att utredningen har haft möjlighet att lägga fram ett förslag som även fortsättningsvis gynnar ideella organisationer och ändå är anpassat till EG-rättens momsdirektiv. I stället har utredningen valt att transformera en mycket snäv tolkning av direktivets bestämmelser till ML. FRII föreslår i detta remissvar bl.a. följande alternativa lösningar till utredningens förslag. ·En bättre formulerad konkurrensklausul ·En vidare tolkning av direktivet avseende undantaget från skatteplikt för tillhandahållanden till medlemmar ·En frikoppling av undantaget för penninginsamling från andra undantag ·Penninginsamling skall kunna ske till andra ändamål än undantagna aktiviteter ·En höjning av gränsbeloppet på Mycket av det arbete som våra medlemmars aktiva frivilliga utför syftar till att möjliggöra ideellt arbete. Eftersom förslaget innebär att verksamhet som finansierar ideellt arbete i mångt och mycket kommer att beläggas med mervärdesskatt innebär det att många miljoner av de insamlade medlen går förlorade som skattepengar. Förutom de lagtekniska frågorna är vi även kritiska till betänkandets undermåliga konsekvensanalys för de ideella organisationerna. FRII är särskilt oroad över det administrativa merarbete som kommer att drabba våra medlemmar i och med att de flesta blir momsskyldiga. Den gräns på som är föreslagen bör höjas avsevärt. Många av våra medlemmars lokala organisationer har ingen möjlighet att överhuvudtaget klara den administrativa börda som en skyldighet att redovisa mervärdesskatt innebär. Eftersom utredningen endast har översatt de benämningar på olika organisationer som finns i direktivet innebär det att språkbruket inte speglar dagens organisationer i . Vi efterlyser därför ett språk som är anpassat till svenskt föreningsliv. Språkbruket och utredningens hänvisningar till utvecklingen av rättspraxis i några för FRIIs medlemmar kritiska delar av lagtexten är i strid med kravet på förutsebarhet. Detta medför en osäkerhet om hur beskattning kommer att ske – den skattskyldige kommer inte att veta vad som gäller. Vidare anser FRII att den pågående utredningen om reducerade mervärdesskattesatser bör avvaktas innan en ny lagstiftning för ideella organisationer tas i bruk. FRII vill även påpeka att det pågår en översyn inom EU där det diskuteras lägre skattesatser för ideell verksamhet. FRIIs uppfattning är att förslag till nya momsregler för ideell verksamhet kommer att drabba våra medlemsorganisationer och deras aktiva frivilligarbetande medlemmar mycket hårt. Förslaget kan innebära att många miljoner av de insamlade medlen går förlorade som skattepengar. Vi anser därför att regeringen varken bör följa utredningens förslag att slopa den särskilda regleringen som undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från skattskyldighet eller genomföra de andra negativa förändringar för ideell verksamhet som förslaget innebär. I kommittédirektivet för utredningen har regeringen påpekat att i likhet med nuvarande regler bör sådan verksamhet som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt (bilaga 1 s 155 i betänkandet). Historiskt sett har det varit naturligt för lagstiftaren att skattegynna den verksamhet som ideella organisationer bedriver. Lagstiftaren har inte sett någon mening i att ta skatt av subjekt vilkas inkomster används just till ändamål som annars skulle ha skattefinansieras. Det har ansetts vara inkonsekvent att de ideella organisationerna skall beskattas för sin verksamhet som man uppbär statliga bidrag med långt större belopp. Även lusten och engagemanget för att verka i en ideell rörelse har anförts som skäl för att skattegynna ideella organisationer, eftersom beskattningen kan få en negativ inverkan på medlemmarnas villighet att delta i föreningens verksamhet. Som ideellt arbetande i lokala organisationer ger man av sin tid och förmåga. Detta är den personliga gåvan till den utsatte. Det finns många praktiska aktiviteter att gå in i som frivillig och tillströmningen är av tillfredsställande omfattning. Tillgången på frivilliga för att leda och administrera den lokala frivilliga organisationen är däremot problematisk. Uppdragens karaktär ligger inte i tiden och kan uppfattas som tråkigt och mindre tillfredsställande. Av dessa skäl är det svårt att försörja alla poster som kassör eller andra styrelseposter. Om nu utredningens förslag skulle införas kommer detta att uppfattas som en pålaga och en negativ signal från myndigheterna om deras syn på värdet av oegennyttigt ideellt arbete. Den lokala och mycket påtagliga effekten blir att kassörer avsäger sig omval och att inga nya ställer upp. Konsekvensen blir att den lokala organisationen måste anlita en redovisningsbyrå och därmed dra på sig väsentligt ökade kostnader, vilket naturligtvis minskar resurserna för arbetet enligt organisationens syfte. Vi är övertygade om att regeringen inte vill genomföra en sådan stor skatteförändring som får så negativa konsekvenser för svenskt föreningsliv i allmänhet och insamlingsorganisationer i synnerhet. Eftersom en stor del av våra medlemmars verksamhet syftar till att genomföra ideell verksamhet som i annat fall sannolikt skulle ha fått skötas av staten, landstingen och kommunerna är det orimligt att verksamheten skall drabbas av större skatteuttag . Färdriktningen bör i stället vara den motsatta – mindre av pålagor för den ideella sektorn och fler skattemässiga fördelar. I det följande kommer vi att redovisa hur det nya förslaget kommer att slå mot våra medlemmars verksamhet. Eftersom , i och med medlemskapet i EU, är tvunget att följa de principer som EG-rätten ställer upp, är vi självklart medvetna om att det inte accepteras att har helt olika regler än övriga EU-länder på området. FRII är dock av den uppfattningen att våra medlemmar i stora delar kan fortsätta att driva sin verksamhet momsfritt utan att det strider mot EG-rättens sjätte momsdirektiv. Direktivets resultat kan uppnås utan att behöver transformera en mycket snäv tolkning av direktivets bestämmelser till ML. Vi kommer därför att föreslå alternativa lösningar till utredningens förslag som både gynnar svenska insamlingsorganisationer och ligger i linje med direktivet. Skulle det visa sig att mervärdesskattelagen måste förändras för att vara enhetlig med det sjätte momsdirektivet, bör regeringen avvakta resultatet av den utredning som arbetar med översyn av reducerade mervärdesskattesatser innan en ny lagstiftning tas i bruk. Detta för att underlätta för verksamhet som möjliggör insamlings- och hjälpverksamhet genom att överväga att införa en reducerad skattesats. pågår inom EU en översyn av det sjätte mervärdesskattedirektivet, bl.a. diskuteras lägre skattesatser för ideell verksamhet (men med bibehållen avdragsrätt för ingående skatt). Enligt planerna skall förslaget presenteras . Det finns således flera skäl till att avvakta med ny lagstiftning till dess ett reviderat direktiv trätt i kraft. FRIIs medlemmar består av svenska ideella frivilligorganisationer. Bland medlemmarna finns stora insamlare såsom Röda Korset, , , , , , Cancerfonden, PLAN , , , , Friends, Världsnaturfonden och . Våra medlemmar samlar in pengar på olika sätt till förmån för sina ideella ändamål. Genom FRII förenas våra medlemmar i en förening som verkar för ett gynnsamt klimat i för frivilligarbete och för insamling bland allmänheten. En viktig uppgift för FRII är att värna om etiken i insamlingarna. FRIIs etiska riktlinjer är bindande för de 76 medlemmarna. samlade våra medlemmar in till ideella ändamål. i detta sammanhang avses gåvor från allmänheten, företag, organisationer etc., testamentsgåvor, donationer, lotteriintäkter, sponsring, värdet av skänkta varor samt intäkter från insamlade medel med gåvobevis, t.ex. nål- och brevmärken. har arbetat med betänkandet och lade fram den tjocka luntan. Utredningen har lagt ner mycket tid på enkäter, jämförelse med övriga medlemsländer och kartläggning av ideell verksamhet. Allt för att unika föreningsliv inte skall drabbas alltför hårt av eventuellt nya momsregler. Det är därför förvånande att utredningens förslag i mångt och mycket är detsamma som lades fram inför EU-medlemskapet (SOU 1994:88) och då som innebär radikala försämringar för ideella organisationer. FRII är mycket kritisk till utredningens oförmåga att ta ställning i olika sakfrågor. I stället hänvisar utredningen alltför ofta till att tveksamheter i lagtexten skall utvecklas i rättspraxis eller att organisationer bör eller kan omfattas av olika undantag. Vår uppfattning är att utredningen har varit mer än nödvändigt försiktig i sina antaganden. Resultatet blir att våra medlemmar lever i en osäkerhet om hur man skall beskattas. Mervärdesskatt är en transaktionsskatt där den skattskyldige, mer än i andra fall, måste veta vad som gäller. Har en skattskyldig förfarit inkorrekt avseende mervärdesbeskattningen, kan det få ödesdigra följder vid en senare skatterevision. Vi anser inte att oklara fall skall behöva avgöras i domstol. FRII har ingått i utredningens referensgrupp. Vi har dock upplevt möjligheterna till samråd och informationsutbyte med utredningen som begränsade. Flera lämnade synpunkter har lämnats utan gehör. Förutom den extra skattebörda som förslaget innebär för våra medlemmar är den administrativa bördan inte att förglömma. Redan nu har våra medlemmar svårt att rekrytera kassörer i den frivilliga verksamheten och än svårare skulle det bli om organisationerna blir momsskyldiga. har våra medlemmar och de lokalorganisationer som finns ute i landet ideellt arbetande styrelser som varken har tid eller kunnande att sätta sig in i de krångliga momsreglerna. Insamlingsarbetet i organisationer är praktiska förtroendeuppdrag. Arbete och kontroll sker med stort allvar. Det är dessa ideellt arbetande människor som givaren av gåvan möter och som garanterar Om nu organisationen skulle få hantera en ständigt pågående momsredovisning ökar riskerna för att begå misstag eftersom redovisning av mervärdesskatt är svårt arbete. Det skulle vara förödande för motivationen om den frivillige ofta känner osäkerhet huruvida redovisningen har skötts på ett korrekt sätt. Den lokala effekten kan bli att ännu fler frivilliga väljer att endast ta frivilliguppdrag av engångskaraktär, dvs. att stå med insamlingsbössan men absolut inget mer! FRIIs uppfattning är att förslag innebär att ideella insamlingsorganisationer kommer att drabbas hårdare av mervärdesskatt i jämförelse med våra nordiska grannländer och . har efter avgiftsreformen infört generell momsplikt för omsättning av varor och tjänster. Emellertid kan allmännyttiga organisationer återfå moms efter ansökan till Skattedirektoratet. Ideella organisationer skall dock inte begära moms på bingo- och lotteriintäkter, kiosk- och serveringsverksamhet, sporadiska aktiviteter, varor som säljs till betydligt överpris samt vissa former av reklamverksamhet och annonsering. Dessutom har en gräns för momsregistrering på NOK 140 000. undantag för penninginsamlingsevenemang omfattar insamling och försäljning av begagnade varor av ringa värde som görs av välgörande föreningar m.fl. under förutsättning att ansökan sker till tull- och skattemyndigheten. Vidare är de övriga undantagen för penninginsamlingsevenemang mer allmänt hållna och inte lika snävt tolkade som utredningens förslag. Bland annat får överskottet av insamlingen användas i sin helhet till välgörande eller allmännyttigt ändamål. Det finns således ingen koppling mellan insamlingsevenemangen och andra undantag från momsplikt som utredningen föreslår. För att en förening skall komma i fråga för vissa undantag krävs att dessa tillhandahåller ett särskilt ändamål. För FRIIs medlemmar ligger det filantropiska syftet närmast till hands. Utredningen anser att välgörenhetsorganisationer och andra humanitära organisationer kan omfattas av det filantropiska syftet. För FRIIs medlemmar som tillsammans samlar in till välgörande ändamål är det oacceptabelt att leva i en osäkerhet kring momsbeskattningen. FRII menar att det måste framgå i lagtext eller förarbeten att vad som avses med ett filantropsikt syfte är sådana insamlings- och välgörenhetsorganisationer som ingår i FRII. Utredningens språkbruk speglar inte verkligheten . Våra medlemmar kan inte i det svenska samhället beskrivas som filantropiska eller med synonymen välgörande. Dessa ord leder dels till oförståelse om innebörden, dels till bilden av okvalificerad hjälp med von oben-perspektiv. Svenska ideella organisationer rekryterar, utbildar, återkopplar och kvalitetssäkrar både sitt lokala och internationella sociala och humanitära arbete. En annan benämning på de ändamål som hjälporganisationer avser att verka för är därför önskvärt. En mer framåtsyftande beskrivning skulle vara ideella organisationer. Begreppet organisationer utan vinstintresse nämns i flera sammanhang i utredningens förslag. Utredningen föreslår emellertid inte någon definition av uttrycket. I stället bör begreppet utvecklas i praxis, bl.a. mot bakgrund av direktivets regler och den tolkning som har gjort av begreppet. Utredningen anser att den tolkning EG- domstolen gjort av begreppet får inkludera allmännyttiga ideella föreningar oavsett att dessa är vinstdrivande i så måtto att de eftersträvar ett överskott för att kunna fullgöra eller vidareutveckla det ideella ändamålet. Vår uppfattning är att det är viktigt att det framgår vilka organisationer som åsyftas med det nya begreppet. Vi anser att begreppet kan definieras utifrån svensk föreningstradition oavsett domar på området. Även om utredningen har valt att inte införa ett krav i lagstiftningen på att en organisation huvudsakligen skall ledas på frivillig basis eller ställa upp några andra av de fakultativa krav som finns i bestämmelsen, nämner utredningen dock att vissa av de fakultativa villkoren kan sägas utgöra en slags definition av vad som avses med organisationer utan vinstintresse. Det framgår emellertid inte av utredningens förslag vilka villkor som avses. Det skulle således kunna innebära att en organisation utan vinstintresse måste ledas huvudsakligen på frivillig basis för att undantas från skatteplikt, oavsett om väljer att införa de fakultativa kraven i ML. Vi menar att lagstiftaren klart och tydligt måste markera att de kvalifikationer som gäller en organisation utan vinstintresse inte inkluderar kravet på huvudsakligen ledas på frivillig basis. Ett alternativ till att behålla nuvarande regler för insamlingsorganisationer är att tillhandahållanden från våra medlemmar sker med en reducerad skattesats. Vad vi erfar skall den utredning som skall se över skattesatserna avlägga ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Det innebär att de nya momsreglerna för ideell verksamhet om de antas av regeringen är i drift när utredningen om översyn av reducerade skattesatser läggs fram. FRIIs åsikt är att regeringen måste ha alternativet om reducerade skattesatser i åtanke när man lägger fram ett nytt lagförslag avseende momsregler för ideell verksamhet. Regeringen bör i sådant fall avvakta skattesatsutredningen innan en ny lagstiftning avseende ideella organisationer läggs fram. 8.1.22 KLYS, KRO och BUS I direktiven till utredningen sägs att verksamhet som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar bör kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt. Mot bakgrund av det ovan anförda förordar därför KLYS i första hand att de verksamheter på kulturområdet som är momsbefriade bibehåller denna skattelättnad och att detta utformas på ett sådant sätt att det inte utgör ett generellt undantag såsom i ML 4:8, utan istället genom att ML 3 kap 11 § kompletteras på ett mer heltäckande sätt. Artikel 13 A.l i EG:s sjätte mervärdesdirektiv medger också undantag för tjänster och varor med nära anknytning därtill inom kultur-området, som tillhandahålls av offentligrättsliga organ eller andra kulturella organ som är erkända av medlemsstaten i fråga. LSU är en uppsamlande paraplyorganisation för svenska ungdomsorganisationer. Några exempel på organisationer som är medlemmar i är: , (Sverok), politiska ungdomsförbund, flera minoritetsorganisationer och religiösa organisationer. LSU:s medlemsorganisationer har tillsammans cirka 700 000 medlemmar.