sou · GQB311d12 · 2003-01-01 00:00:00 — Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ökad kapacitet över Saltsjö/Mälarsnittet är en mycket viktig fråga för , för regionen och för . Stadens beroende av Essingeleden gör traksystemet mycket sårbart och för regionen är ökad kapacitet väsentlig för arbets- marknadens utveckling och för att klara regionens, Mälar- dalens och övriga tillväxt. Förbifarten får också betydelse för tillgängligheten till . effekter bedömdes i en rapportserie med en del för vardera miljö, tillgänglighet, regional utveckling och samhällsnytta.I förstudien () föreslås inriktning för den kommande vägutredningens MKB. Projektets karaktär gör att denna MKB måste bli bred men särskilt viktigt blir att analysera luftkvalitet, buller, vibrationer, farligt gods,påverkan på områden av riksintresse,grundvatten, vattentäkter, klimat och resurshushållning. Förbifarten kan tekniskt utformas som ytväg längs hela sträckan. Längs leden nns dock mycket känsliga natur- kultur- och rekreationsområden. Områden med låg bakgrundsnivå av buller och som upplevs som mycket tysta nns på och i naturområden längs . Av den anled- ningen är endast tunneldragningar realistiska för stora delar av Förbifarten. Med parallell projektering och formell handläggning skulle byggstart kunna ske tidigast . Med drygt fem års byggtid skulle öppnande för trak kunna ske . Totalkostnaden är beräknad till ca i prisnivå 2001–07. Utvecklingen avseende bland annat miljökrav har gjort att nya lösningar får övervägas i era fall med konsekvenser som är svåra att kvantiera och prissätta. Väg 225, delen Lövstalund– Förbättring av traksäkerheten och ombyggnad på vissa del- sträckor. har betydelse som tvärförbindelse i länets södra del. Nuvarande väg utgör ett hinder i kommunikationen mellan och vid E4. Standarden är låg med helt undermåliga bredd-, sikt- och traksäkerhetsför- hållanden. Det nns ett framtida och ökande vägtransport- behov längs länsvägen. Fysiska förbättringsåtgärder eller på vissa ställen ombyggnad är nödvändiga för att komma till- rätta med problemen. Åtgärderna syftar till att förbättra säkerheten samt stärka förbindelsen mellan och för persontrak,kollektivtrak och godstransporter. Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål 4. Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Planeringen är ej påbörjad varför kostnadsuppgiften i prisnivå 2001–07 är osäker. Om planeringen startar bör byggstart kunna ske och öppnande för tra- k successivt . Traken 1997 varierade längs sträckan från drygt 2 000 till drygt 6 000 fordon per årsmedeldygn. Väg 226, delen Vårsta– Utbyggnad av förbifart öster om , förbättringar mellan och samt ny fyrfältig förbifart vid fram till . har betydelse som infartsled till . Standarden är låg med bitvis undermåliga bredd-, sikt- och traksäkerhetsförhållanden.Vägen passerar också era bostads- områden. Även med kraftfulla insatser för att främja kollek- tivtraken förväntas framtida trakökning på tillfarterna till och vägförbättringar fordras för att lösa problemen. Åtgärderna syftar till att öka traksäkerheten, förbättra miljön längs vägen samt skapa förutsättningar för bostadsbyggande exempelvis på gamla F 18. Samtliga inriktningsmål påverkas men kan än så länge inte rangordnas Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. 5 A G A L I B 5 A G A L I B Ännu nns inte någon MKB men några bedömningar kan ändå göras. Med förbifarter vid Vårsta och förbättras miljön för ertalet boende beträffande buller och luftkvalitet. Vattenskyddet kan förbättras genom att vägdagvattnet tas om hand och renas.På långa sträckor behålls nuvarande sträckning varför intrånget kan begränsas. Vid kan vägen för- läggas i anslutning till nuvarande och utformas för att skapa god bebyggd miljö. Endast förstudie nns. Kostnadsuppskattningen i prisnivå 2001–07 är därför osäker och bedömning av sam- hällsnyttan saknas. Om planeringen startar bör bygg- start kunna ske och öppnande för trak på någon delsträcka . Hela sträckan skulle kunna öppnas för trak . Traken 1997 varierade från knappt 8 000 fordon per årsmedel- dygn norr om till knappt 13 000 vid . Väg 77 C-länsgräns––Rösa inklusive förbifart Förbättring och ombyggnad av nuvarande väg 77 från gränsen mot län via ny förbifart norr om och vidare till E18 vid Rösa samt förbättring av södra infarten till längs . har betydelse som tvärförbindelse i länets norra del. Hamnen i och kommun knyts via 77:an till både och väg E4. Standarden är låg med undermåliga bredd-, sikt- och traksäkerhetsförhållanden. Tätorten störs också av tung genomfartstrak. Det nns ett framtida och ökande vägtransportbehov längs riks- vägen. Fysiska förbättringsåtgärder eller på vissa ställen om- byggnad är nödvändiga för att komma tillrätta med problemen. Genom de planerade åtgärderna förbättras framkomlighet och säkerhet, tillgängligheten till hamnen i och till , förutsättningarna för utveckling av regionens norra del samt Åtgärderna bidrar till samtliga inriktningsmål 4. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. () redovisar bland annat följande miljökonsekvenser.Miljövinster uppnås genom säkrare vatten- försörjning samt i med friskare luft och bättre bebyggd miljö. Miljöbelastning uppstår på nybyggda delar genom intrång där natur,kultur samt rekreation och friluftsliv berörs. Ambitionen är att anpassa vägen till landskapet och även i övrigt vidta skyddsåtgärder för att mildra miljöpåverkan. För delen mellan C länsgräns och Alhamra väster om har planeringen inte påbörjats varför kostnaderna för denna del är osäkrare än för resten, som baseras på en vägutredning . Totalkostnaden uppgår till ca i prisnivå 2001–07. Om planeringen startar bör byggstart kunna ske och öppnande för trak på någon delsträcka . beräkningar påvisar samhällsekonomisk lönsamhet för samtliga drag- ningar norr om . För alternativ 0,5 Alhamra– – Rösa är nettonuvärdeskvoten 0,38. Traken på sträckorna väster, öster och söder om uppgår till ca 3 500 fordon per årsmedeldygn. Väg 226 delen –kommungräns Vägsträckan (2,) byggs om till motorvägsstandard. utgör en av viktiga infarter. Den bidrar till en nödvändig avlastning av traken på –. Nuvarande fyrfältiga väg har låg standard med signalreglerade korsningar och övergångställen. Med ca 30 000 fordon per årsmedeldygn är avsnittet olycks- drabbat och speciellt korsningarna är kapacitetssvaga. Den planerade utbyggnaden till motorväg syftar till att höja trak- säkerheten, öka kapaciteten och förbättra miljön. och kapacitetsstarka infarter främjas också utveckling och tillväxt i regionen och övriga delar av . Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål 4. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Utbyggnaden innebär endast begränsade intrång och huvud- sakligen vid de två trakplatserna. Dessa intrång kan begränsas genom bullerskyddsåtgärder.Vägdagvattnet kan tas om hand och renas. Trakplatser istället för traksignaler ger jämnare trakrytm och därmed mindre avgasutsläpp.Tillgängligheten för oskyddade trakanter kan förbättras och barriäreffekten mildras med planskilda korsningar. Objektet ingår i Länsplan –2007 med planerad bygg- start . Vägutredning nns och arbetsplan är på gång. Med 2,5 års byggtid och tidigast möjliga byggstart skulle vägen kunna öppnas för trak 2007. Den totala kostnaden uppgår till . Väg E18 delen –Arninge Breddning av nuvarande motorväg till sex körfält, buller- skyddsåtgärder samt överdäckning vid Lahäll och Hägernäs. Sträckan är en del av och den viktigaste infarts- leden till från nordost. Den är hårt belastad och traken uppgick till drygt 60 000 fordon per årsmedel- dygn vid . Vägens kapacitet är otillräcklig framförallt i riktning mot under morgontimmarna. Busstraken hindras också och bullerstörningar nns på vissa delsträckor.Även med kraftfulla insatser för att främja kollek- tivtraken förväntas framtida trakökning på tillfarterna till , något som nuvarande fyra körfält inte kan klara. Den planerade breddningen syftar framför allt till att öka kapaciteten, minska bullret för de kringboende, underlätta för kollektivtraken och förbättra traksäkerheten. Genom breddningen blir motorvägen även framledes en säker och kapacitetsstark led som avlastar kringliggande vägnät något som också främjar utveckling och tillväxt i regionen och övri- ga delar av . Åtgärderna bidrar till samtliga inriktningsmål Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Vid breddning av en bentlig motorväg ökar barriäreffekten endast marginellt och miljöintrången i övrigt kan begränsas genom att skyddsåtgärder vidtas. Breddningen kan i stort hållas inom bentligt vägreservat.Ur vägutredningen () och dess MKB har följande saxats. Boende berörs längs stora delar av sträckan. Bullerutbredningen begränsas genom förbätt- rade och utökade bullerskärmar samt genom överdäckning. Förutsättningarna för exploatering förbättras och möjlighe- terna att skapa god bebyggd miljö ökar. Vattenskyddet för- bättras genom att vägdagvattnet tas om hand och renas. Landskapsanpassningen kan förbättras genom ombyggnad av trakplatser och trädplantering längs sträckan. Luftföro- reningarna är svårbedömda – mer trak (ökning) – renare fordon (minskning) – jämnare trakrytm (minskning). En vägutredning är i stort sett klar. Arbetet har avbrutits då det inte funnits medel för senare skeden. Totalkostnaden uppgår till ca i prisnivå 2001–07. Om planeringen startar bör byggstart kunna ske och öppnande för trak . redovisar alternativa ambitionsnivåer allt- ifrån att behålla nuvarande väg (vilket inte löser problemen) till ovan beskrivna breddning. Väg E20, Österleden Utbyggnad av trakled mellan och i tunnel under . Leden ingår som den östra delen av en trakledsring runt innerstaden. 5 A G A L I B 5 A G A L I B Kapaciteten över Saltsjö–Mälarsnittet är otill- räcklig.I brist på alternativ belastas och inner- staden svårt av mycket omfattande trak. Med förväntad tillväxt är det inte möjligt att tillgodose transportbehoven genom utbyggnad av kollektivtraken eller andra smärre för- bättringar utan en ny förbindelse behövs. Funktionsmål för leden är: förbättrad miljö och traksäkerhet genom att genomfarts- traken yttas ut från innerstadens gatunät, förbättrad tillgänglighet inom regionen samt bättre möjligheter för regional utveckling. Österleden bidrar till samtliga inriktningsmål utan rang- ordning Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Utökning av kollektivtrakens kapacitet och tillförlitlighet. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. effekter bedömdes i en rapport- serie 1994 med en del för vardera miljö, tillgänglighet, regio- nal utveckling och samhällsnytta. För Österledens etapper upprättades MKB –1994.Beträffande Öster- leden har arbetet legat nere . Positiva miljöeffekter uppnås främst i men även i närmiljön. Störningar uppkommer under byggnationen. Miljöpåverkan från den färdiga leden blir liten tack vare de åtgärder som vidtas. Utredningsplan och koncept till arbetsplan föreligger men behöver överarbetas. Detaljplan i kommun för delen söder om har vunnit laga kraft.Arbetet med detaljplaner inom ligger nere. Genomförandeavtal med och kom- mun saknas. Sannolikt måste en del av upprättade handlingar kompletteras. Den sammanlagda tiden för plane- ring, upphandling och byggande uppgår till ca 10 år.Tidigast möjliga byggstart torde vara 2008 med öppnande för trak 2014. Med prisomräkning, hänsyn till nya miljökrav och med erfarenheter från bedöms totalkostnaden uppgå till ca i prisnivå 2001–07. Väg Huvudstaleden, Ulvsundaleden– trakplats Utbyggnad av en ny led med fyra till sex körfält från en ny trakplats på vid ,på den nya över , längs och under i , i tunnel under Huvudsta och till en ombyggd trakplats vid vid E4. Infartstraken från nordvästkommunerna ökar och kommer att kräva ytterligare kapacitet in mot . Hela trak- ökningen kan inte på och E4 utan att viss del av traken länkas av längs via Huvudstaleden fram till Essingeleden, och Klarastrandsleden. Leden skulle också avlasta den hårt ansträngda Tranebergs- bron. Med nuvarande förhållanden drabbas det lokala väg- nätet i , och även av genom- fartstrak med nackdelar beträffande framkomlighet och traksäkerhet samt störningar för de boende. Syftet med den föreslagna Huvudstaleden är att öka kapaciteten mellan delar av Västerort och regionens centrum, förbättra säkerhet och framkomlighet, ge möjligheter för ökat byggande av bostäder och kontor. Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål 1. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ännu nns inte någon MKB men några bedömningar kan ändå göras. Många boende i , och kommer att få en bättre boendemiljö genom ledens avlas- tande effekt. I bostadsområdena minskar bullerstörningarna, avgasutsläppen och barriärerna. De tre berörda kommunerna berg har översiktligt utrett Huvudstaleden . Med hänsyn till att endast preliminära skisser nns återstår en lång plane- rings- och beslutsprocess. Byggstart torde vara möjlig tidi- gaste 2010 och med byggtid skulle leden kunna vara färdig . Observera beträffande totalkostnaden prisnivå att kostnaden är gammal och bygger på dåtidens miljö- och säkerhetskrav, ingen upprustning av Ulvsundaleden mellan Karlsboda- vägen och ingår samt erfarenheterna av visar att komplikationerna vid byggande i tätort är kostnadskrävande. Med andra ord torde totalkostnaden vara kraftigt underskattad. Staten är inte väghållare för den planerade leden.Vägverket arbetar dock med en systemstudie som bland annat ska visa vilken roll Huvudstaleden spelar i det över- gripande vägnätet. Huvudstaleden ger full effekt först med en utbyggnad till fyra körfält på . Väg E4/E20 – Breddning av nuvarande motorväg från fyra till sex körfält mellan trakplatserna Moraberg och . är kapaciteten otillräcklig.Traködet upp- gick 1998 till närmare 50 000 fordon per årsmedeldygn. Även med kraftfulla insatser för att främja kollektivtraken förvän- tas framtida trakökning på tillfarterna till ,något som nuvarande fyra körfält inte kan klara. Genom bredd- ningen blir motorvägen även framledes en säker och kapaci- tetsstark led som avlastar kringliggande vägnät. Med säkra och kapacitetsstarka infarter främjas också utveckling och tillväxt i regionen och övriga delar av . Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Vid breddning av en bentlig motorväg ökar barriäreffekten endast marginellt och miljöintrången i övrigt kan begränsas genom att skyddsåtgärder vidtas. Breddningen kan huvud- sakligen åstadkommas inom nuvarande vägområde. Ännu nns inte någon MKB men några bedömningar kan ändå göras.Begränsat intrång i natur- och kulturområden.Ytvatten från vägen kan tas om hand och renas. Bentligt skydd av reservvattentäkten i kan utökas för att klara till- kommande körfält. Luftföroreningarna är svårbedömda – mer trak (ökning) – renare fordon (minskning) – jämnare trakrytm (minskning). Kapacitetsförstärkningen får bety- delse för tillgängligheten till . Planeringen är ej påbörjad varför den uppskattade kostnaden i prisnivå 2001–07 är osäker. Om planeringen star- tar 2002 bör byggstart kunna ske och öppnande för trak . Breddning av nuvarande motorväg från fyra till sex körfält mellan trakplatserna Glädjen och . är kapaciteten otillräcklig.Traködet upp- gick 1998 till drygt 50 000 fordon per årsmedeldygn. Även med kraftfulla insatser för att främja kollektivtraken för- väntas framtida trakökning på tillfarterna till , något som nuvarande fyra körfält inte kan klara. Genom breddningen blir motorvägen även framledes en säker och kapacitetsstark led som avlastar kringliggande vägnät och som fordras för expansionen på ygfält. Med säkra och kapacitetsstarka infarter främjas också utveckling och tillväxt i regionen och övriga delar av . Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Vid breddning av en bentlig motorväg ökar barriäreffekten endast marginellt och miljöintrången i övrigt kan begränsas genom att skyddsåtgärder vidtas.Ännu nns inte någon MKB men några bedömningar kan ändå göras.Boendemiljöer berörs i och . Skärmar kan anläggas för oförändrat eller minskat buller. Ytvatten från vägen kan tas om hand och renas för att säkra bland annat grundvattnet i Stockholmsåsen. Luftföroreningarna är svårbedömda – mer 5 A G A L I B 5 A G A L I B trak (ökning) – renare fordon (minskning) – jämnare trak- rytm (minskning).Kapacitetsförstärkningen får betydelse för tillgängligheten till . Planeringen är ej påbörjad varför den uppskattade kostnaden i prisnivå 2001–07 är osäker. Om planeringen star- tar 2002 bör byggstart kunna ske och öppnan- de för trak . Breddning av nuvarande motorväg från fyra till sex körfält mellan trakplatserna och . Traktrycket på huvudinfarten till västerifrån ökar stadigt.Utvecklingen förväntas fortsätta även med kraft- fulla insatser för att främja kollektivtraken. Traködet uppgick till knappt 40 000 fordon per årsmedeldygn. När E4 förbifart och E18 ––byggts ut kommer nuvarande fyra körfält inte att klara den förväntade trakökningen. Genom breddningen blir motor- vägen även framledes en säker och kapacitetsstark led, som avlastar kringliggande vägnät och ökar tillgängligheten till knutpunkten . Med säkra och kapacitetsstarka infarter främjas också utveckling och tillväxt i regionen och övriga delar av . Åtgärderna bidrar framför allt till inriktningsmål Minskade köproblem och bättre framkomlighet ökar trans- portkvaliteten. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet,t.ex. Vid breddning av en bentlig motorväg ökar barriäreffekten endast marginellt och miljöintrången i övrigt kan begränsas genom att skyddsåtgärder vidtas. Breddningen kan huvud- sakligen åstadkommas inom nuvarande vägområde. Ännu finns inte någon MKB men några bedömningar kan ändå göras. Då vägen går genom redan exploaterade områden (industri, ygplats, handel, krossanläggning) bedöms intrången i detta fall bli små.Boende berörs i och Jakobsberg.Buller- skärmar kan anläggas så att boendemiljön blir oförändrad Luftföroreningarna är svårbedömda – mer trak (ökning) – renare fordon (minskning) – jämnare trakrytm (minskning). Planeringen är ej påbörjad varför den uppskattade kostnaden i prisnivå 2001–07 är osäker. Samordningen med utbyggnaden av förbifart gör att planeringen bör inriktas på byggstart och öppnande för trak 2012. Det nns en trång passage vid där konkur- rens om utrymmet kan kräva kostsamma lösningar. Väg E 20 Härad–Grundbro Utbyggnad av motorväg i ny sträckning förbi . E20 sammanlänkar storstadsregionerna och samt via E18 även med centrala och södra . Objektet ingår i det av EU utpekade (). Väginvesteringsobjektet syftar till att öka traksäkerheten och framkomligheten samt minska miljöstörningarna i tätort.För trakanterna på innebär utbyggnaden en vägförkortning på . Väg E20 har förutom en nationell och regional funktion tillsam- mans med en mycket viktig lokal funktion för kommun. I utbyggnaden ingår en ny anslutning till (–). Bredden på den nuvarande vägen varierar . Hastigheten på sträckan varierar /h.På ett kortare avsnitt i Malmby är hastigheten nedsatt /tim.Nuvarande trak varie- rar mellan 11 000–13 000 fordon per trakdygn. Objektet ligger på en av de 100 farligaste vägsträckorna i landet. Mellan och är E20 förbi den felande länken. En utbyggnad innebär att det blir motor- vägsstandard på hela vägstråket. Ökad traksäkerhet och framkomlighet samt minskade miljöstörningar. Restiden minskar med för genom- fartstraken på Vägen går i ny sträckning så det blir intrång för bl.a. fri- luftslivet. Berör främst en orienteringsklubb och en golfbana samt en ridskola som tvingats ytta sin verksamhet. Den samhällsekonomiska kalkylen har givit en hög nettonu- värdeskvot på + 1,4. Projekteringsläge: Fastställd och lagakraftvunnen arbetsplan, bygghandling klar. Region utgår i sin verksamhets- planering för med att detta objekt kan byggstartas och öppna 2005. Byggkostnaden har tidigare beräknats till prisnivå. Väg E 4 –Mehedeby motorväg i ny sträckning samt Bärbyleden etapp 3. Nuvarande väg har stora brister med avseende på både trak- säkerhet, objektet ligger på en av de 100 farligaste vägsträck- orna i landet, och framkomlighet som miljösitua- tionen är dålig för främst orter som , , , , och , vilka vägen passerar igenom. Vägen ligger delvis på Uppsalaåsen och inom vattenskyddsområde för kommuns vatten- täkt. Det nns inga åtgärder för att ta hand om utsläpp av farligt gods vid en olycka. E4 –Mehedeby är det väginvesteringsobjekt i Mälar- dalen som skulle ge mest effekter på de olika dimensionerna: –Lokalt: För att förbättra stads trak- och miljö- situation, –Regionalt: För –då det förbättrar hela nordupplands tillgänglighet mot –Nationellt: För – Övriga landet då det förbättrar tillgängligheten för traken till och från norrlandslänen –Internationellt:För att det ökar tillgängligheten tillArlanda. Väg i ny sträckning innebär intrång. Bland annat försämrad utblick från gamla högar då vägen blir synlig från denna punkt. Skapar möjlighet att förbättra vattentäktssitua- tionen för kommun i och med att traken yttas till den nya vägsträckningen. En gammal samhällsekonomisk kalkyl har givit en netto- nuvärdeskvot på + 0,9. Nettonuvärdeskvoten kan vid en ny beräkning förväntas öka till ca +1,3. Projekteringsläge: Fastställd och lagakraftvunnen arbetsplan, bygghandling klar. Region utgår i sin verksamhets- planering från att kunna starta detta objekt och öppna för trak 2007. Byggkostnaden har tidigare beräknats till prisnivå. Väg E 18 Sagån– motorväg i ny sträckning. Väg E18 liksom E20 sammanlänkar västra med Stockholm.Väg E18 tillhör den så kallade Nordiska triangeln vilken ingår i det av EU utpekade (). Väg E18 har särskild betydelse för trans- porterna mellan , , och . Trakmängden uppgår till 14 000 axelpar. nns det på sträckan hastighetsnedsättningarna /h vid Hummelsta och tätort. Objektet ligger på en av de 100 farligaste vägsträckorna i landet. Ökad framkomlighet, traksäkerhet och minskade miljö- störningar är starka argument.Väg i ny sträckning ger intrång. Hänsyn har tagits i så hög utsträckning som möjligt vid utplacering av vägen i land- skapet. Förbättrar avsevärt miljösituationen i Hummelsta tätort genom att traken yttas till den nya vägen. Den sam- hällsekonomiska kalkylen har givit en mycket hög netto- nuvärdeskvot på + 2,4. Projekteringsläge: Fastställd och lagakraftvunnen arbetsplan, bygghandling ej påbörjad. Kan byggstartas och öppnas för trak 2006.Byggkostnaden har beräknats till prisnivå. En rad olika förslag till förbättringsinsatser nns längs med hela vägstråket 55 mellan och Uppsala.Dels i form av väginvesteringsobjekt i ny sträckning dels i form av rik- tade åtgärder längs med bentlig sträckning. Östra förbifarten (nr 45b) på /56 är det mest angelägna 5 A G A L I B 5 A G A L I B väginvesteringsobjekt på detta vägstråk.