sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det talades nu inte längre om en väpnad revolu- tion utan om att agera i strid med uppställda lagar och regler. En socialistisk samhällsomvandling ryms inte inom det borgerliga samhällets ramar, utan måste ske i strid mot dess uppställda lagar och regler. Det handlar om en revolutionär förändring, där arbetarklassen och folkets massor av egen kraft erövrar den politiska 315Ibid, avsnittet Villkor för det politiska arbetet i militärapparaten s. 5-6. 316Det kommunistiska partiets program. Antaget vid KPML(r):s nionde kongress 5-7 januari 1990. makten, krossar den borgerliga staten och ersätter den med sin egen statsmakt, arbetarstaten, för att med den som verktyg upprätta ett demokratiskt, so- cialistiskt samhälle.318 Partiprogrammet saknar dock inte hänvisningar till väpnad kamp. Lite längre fram kan man läsa att eftersom borgarklassen inte kommer att lämna ifrån sig makten frivilligt utan försvara den med alla medel inklusive vapenmakt så måste de revolutionära kraf- terna även förbereda sig för väpnad kamp. Här kan konstateras att partiet till viss del avlägsnat sig från de tankegångar som präglade det tidiga . Användandet av våld kopplades då inte enbart till borgarklassens försvar av sina privilegier. I en artikel i kampen 1972 framhölls exempelvis att arbetarklassen för den soci- alistiska revolutionen måste beväpna sig i offensivt syfte.319 De skrivningar som antogs 1993 om den socialistiska revolutionen och väpnad kamp bekräftades vid kongressen 1999 och finns alltjämt kvar i KPML(r):s partiprogram.320 Det internationella arbetet har alltid givits hög prioritet inom KFML(r)/KPML(r). bedrev KFML(r) in- samlingsverksamhet till förmån för en luftvärnskanon till Nord- . När invaderade 1979 förklarade sig KPML(r) beredda att sända en svensk frivilligkår till hjälp. Enligt uppgift anmälde sig också ett hundratal frivilliga.321 och omkring framåt skickades ett flertal läkare och sjuksköterskor till för arbete i de palestinska flyktingläg- ren. Andra befrielserörelser som fick stöd var i och ANC i Sydafrika.322 Kontakter och utbyte har funnits på högsta partinivå med Nordkorea.323 318Det kommunistiska partiets program. Antaget på KPML(r):s tionde kongress 2-4 januari 1993. 319Vad gäller kampen mot opportunismen. Klasskampen nr 3/1972. 320Partiprogram, antaget på KPML(r):s 12:e kongress 3-5 jan 1999. Programmet finns att läsa på KPML(r):s webbsida: (r).o.se/Program/Komprog.html. 321Affischen för insamlingen till en luftvärnskanon kan beskådas på bild i Baude, : Mot strömmen i svensk politik under . Angående frivilligkåren se ibid s. 127. 323Om besök i och sammanträffanden med , se Baude, : Mot strömmen i svensk politik under . 2000, s. 184-195. 3.1.5Från förbund till parti Att återskapa det svenska på marxist-leninistisk grund var den långsiktiga huvuduppgiften som ställdes vid bild- andet av KFML 1967. Det gällde att genom hårt arbete och studier nå den mognad som krävdes för att ta detta steg. KFML(r), som lopp orienterat sig bort från maoismen ansåg sig moget att ta detta steg först vid förbundets femte kongress. I samband med denna ombildades förbundet till parti under namnet KPML(r). Därtill antogs ett nytt program. KFML(r) var ursprungligen starkt kritiskt mot som avfärdades som revisionistiskt och socialimperialiskt (socialistiskt i ord, impe- rialistiskt i handling). Efterhand kom dock en mer prosovjetisk lin- je att utvecklas vilket innebar att partiet kom att ge sitt stöd åt den sovjetiska inmarschen i . Den prosovjetiska inställning- en omprövades dock i samband med senare delen av 1980-talets ut- veckling mot glasnost och perestrojka som KPML(r) tog avstånd ifrån. Partiets huvudsakliga verksamhet har varit utomparlamentarisk vilket inte hindrat att vissa mindre framgångar skördats i de kom- munala valen. var med relativ framgång. I fördubblades röstetalet till 5 000 men något mandat för KFML(r) blev det inte. 1979 lyckades dock partiet erövra ett man- dat i och kunde ta plats i kommunfullmäktige med 7 000 röster i ryggen. Under 1980- talet erövrades kommunala mandat i och me- dan gick förlorat. I kommunalvalet fördubblades partiets mandat till 15. Bäst gick det i där KPML(r) av rösterna och sju mandat blev fullmäktiges näst största par- ti. I valet behölls de sju mandaten men KPML(r) passerades storleksmässigt av som fick åtta mandat. I erövrades fyra mandat och i två.324 , SKU (ml) upphörde och de medlemmar som då var partilösa uppmanades att söka medlemskap i (r). I början av 1990- talet började partiet att successivt organisera ett nytt ungdomsför- bund, Revolutionär Kommunistisk Ungdom, RKU. kon- stituerades RKU som nationell med tidning- en Rebell som organ. 324 Uppgifter om valresultat är hämtade frårn Proletärens jubileumsnummer samt från RSV:s statistik. 3.2Övervakningen av KFML(r)/KPML(r) Övervakningen av KFML(r)/KPML(r) var mycket omfattande men synes av allt att döma vara ett avslutat kapitel. I i upprättades en huvudakt i 15:serien i JWK- systemet. 15 var den övergripande numreringen för den svenska kommunismen och KFML(r) placerades tillsammans med KFML, RMF m.fl. in under rubriken strider inom VPK/Kommunistiska fraktionsbildningar. samlades i denna serie material om KFML(r) i ett 30-tal hängmappar. Därtill finns ett mycket stort material i det arkiv som sektionen i lämnat till i . När systemet lades om 1983 begå- vades KPML(r) liksom andra organisationer med organisations- nummer eller fiktiva personnummer och en ny huvudakt lades upp. Dessutom lades en mängd akter upp över lokalavdelningar och det totala antalet hängmappar i för KPML(r) torde också det vara ett 30-tal. Någon systematisk gallring synes inte ha genomförts. Vad som dock saknas i arkivet är hand- lingar från sektionerna, med undantag av och Norrkö- ping. Den lokala övervakningen skildras dock i skrivelser och kvar- talsrapporter från sektionerna till . Öppna källor har i hög grad varit användbara i säkerhetspolisens kartläggning av KPML(r). Partiet har i sina publikationer ganska frikostigt bjudit på uppgifter om medlemmar, sym- patisörer och den allmänna verksamheten. Genom att läsa partitid- ningen Proletären fick säkerhetspolisen kunskap om den politiska huvudlinjen samt möten och internationella kontakter. Därtill fick man även namn på många medlemmar som därmed kunde registe- ras. En hel del av den information som samlades in får sägas ha haft mycket begränsad betydelse för rikets säkerhet. Det kunde t.ex. rö- ra sig om artiklar om protester mot höjda dagistaxor i Mölndal325 eller att (dvs. ) medverkat i en välgö- renhetsföreställning till förmån för biståndsorganisationen och fiskarna.326 Andra uppgifter ur öppna källor har haft mer bäring på de centrala hotbilderna och t.ex. avsett KPML(r):s arbete inom 325Klipp om detta finns i akt (KPML(r) i ). 326Bärgslagsbladet 10/12 1990. Klipp i akt (KPML(r) i ). försvaret.327 har också säkerhetspolisen läst den interna med- lemstidningen som partiet, åtminstone under en peri- od, plikttroget skickade in till i Förutom den mycket viktiga huvudkällan Proletären klipptes också ofta artiklar om KPML(r) i andra tidningar. En annan typ av öppen källa var radioutsändningar som spelades in på band. Det kunde dels röra sig om program i som t.ex. då redaktionen i utfrågade (r):s representant inför valet , dels kunde det handla om partiets egna närradiosändningar.329 Yttre spaning var en mycket ofta förekommande övervak- ningsmetod. En samlad bedömning av övervakningen 1970-1998 ger vid handen att ingen aktivitet, inget möte eller demonstration där KPML(r) var inblandat var så obetydlig att skulle anse övervakning onödig. Således går det att hitta övervakningsrapporter från alla tänkbara tillfällen i akter över partiet. övervakades bokhandeln i belä- gen på från en fast observationslokal.330 Övervak- ningen var av samma slag som tidigare bedrivits mot det gamla SKP (övervakades från ) och FNL- rörelsen (övervakades från en lägenhet i hörnet /) dvs. in- och utpassering registrera- des och särskilt intressanta personer kunde skuggas då de lämnade bokhandeln. Det förekom också att besökare i bokhandeln fotogra- ferades för senare identifiering.331 Merparten av de noteringar som gjordes var av mycket trivialt slag.332 Även bokhandeln med samma namn i övervakades. Det är dock oklart om man här använde en fast observationslokal. Spaning bedrevs också mot enskilda medlemmar, ibland utanför de- ras bostäder, ibland på resande fot. Syftet synes ha varit att kartläg- ga kontaktmönster, möten och resor.333 Ett annat syfte var att kart- 327Se t.ex. kongresshandlingarna samt olika flygblad med anknytning till detta. 328Tidningen var ursprungligen ett öppet partiorgan men kom senare att bli intern medlems- tidning. I akt i finns tidningar , dock med vissa luckor. 329Se handlingar i akt 15:4/6a löpnr 8. 330Samtalsuppteckning nr 7. F.d. säkerhetspolisenden 20/11 2000. 331En mängd övervakningsrapporter från spaningen mot Röda Stjärnan i finns i akt 15:4/6a (KPML(r) i allmänhet) löpnr 3-5. 332Se t.ex. PM av N, A och S 17/2 1972 samt PM av S 17/2 1972. akt 15:4/6a, löpnr 333Ett flertal exempel på sådan spaning finns i akt 15:4/6a exempelvis löpnr 3-5. lägga den normala förbundsaktiviteten. Som då spaning bedrevs i mot en adress på i med motiveringen att det var ett tillhåll för KFML(r)- aktiviteter.334 Interna möten inom KPML(r) övervakades ofta. Det kunde röra sig om, för att nämna några exempel, distriktsårsmöte i Norrbot- ten/eller möte inom Telecellen i Farsta.335 Ett annat exempel är partiets kvinnokonferens i . i som fått kännedom om konferensen ge- nom att läsa Proletären, videofilmade och fotograferade deltagarna. Även demonstrationer av olika slag övervakades. Särskilt intressan- ta var naturligtvis 1 majdemonstrationerna vilka övervakades . Stort intresse tilldrog sig också partikongresserna som noga övervakades av sektionen i . Säkerhetspolisen kartlade deltagarna genom att fotografera dem, skriva upp registre- ringsnummer på de bilar som förekom samt noggrant läsa Proletä- ren. kompletterades dessa metoder med att delta- garna även videofilmades.336 De lokala sektionerna inom säkerhetspolisen var mycket flitiga med att till sända in rapporter om den aktivitet som be- drevs runt om i landet. En hel del av denna kartläggning bedrevs genom egen spaning mot interna och öppna möten inom KPML(r). Nyöppnade boklådor, utdelade flygblad och hållna torgmöten var annat som rapporterades.337 Även rent sportslig aktivitet inom KFML(r) kunde övervakas: Dag som ovan , startade en fotbolls- match, på den inhägnade planen intill i . Enligt uppgift bestod lagen av KFML(r):s landslag Lokomotiv mot varv. Spelarna fö- reföll vara mycket unga. Publiken bestod av 8 perso- ner. Jag kände inte igen någon vare sig bland spelare eller publik.338 En annan regelbundet återkommande aktivitet inom KPML(r) som lika regelbundet övervakades av säkerhetspolisen var de olika som- 334Spanings-PM i akt 15:4/6a löpnr 4 . 335Se övervakningsrapporter i akt 15:4/6d, löpnr 3. 336Övervakningsrapporter från kongresserna (och en mängd andra möten) finns i akt 15:4/6d löpnr 1-3 (Möten och sammankomster). Angående videofilmning se t.ex. KPML(r):s partikongress i . PM 2/3 1993. Akt , löpnr 5. 337Innehållet i flera löpnummer i akt 15:4/6a t.ex. 16 och 21 utgörs huvudsakligen av detalje- rade kvartalsrapporter från sektionerna. 338PM 29/8 1973. Akt 15:4/6a löpnr 7. marläger som alltsedan 1971 hölls i förbundets/partiets regi. Detal- jerade övervakningsrapporter föreligger från en mängd sommarlä- ger och metoden synes främst ha varit att försöka skriva upp så många registreringsnummer på bilar som möjligt. För att ta ett ex- empel: spanade två säkerhetspoliser från i en hyrd Lada mot KPML(r):s sommarläger i . I likhet med vad som var fallet vid andra sommarläger noterade polisen registre- ringsnummer och försökte identifiera deltagare. De iakttagelser som gjordes var dock som i de här fallen trivialiteter som kunde ha iakttagits vid strängt taget vilket sommarläger som helst. Vid spaningen noterades följande: 12.30 påbörjades övervakningen vid lägerområdet. På en udde i sjön , väster om lägerom- rådet, hade pionjärungdomar med ledare upprättat en tillfällig lägerplats. Ett 20-tal pionjärer och två ev tre ledare fanns på lägerplatsen. Vid strandkanten låg några canadensare. Ute på sjön paddlade 6 ungdomar i tre canadensare. Inne på lägerområdets parkeringsplatser stod följande fordon parkerade:[16 registrerings- nummer räknas upp, MH] - En man var i bilen. Sam- ma man hade kvällen innan deltagit i båtturen. Han var lång och smal, klädd i rutig skjorta - . På platsen fanns även de bilar som finns uppräknade i PM 880706 klockan 16.00-16.20. 13.30 Kördes pb [registreringsnummer borttaget, MH]in på lägerområdet. 15.30 konstaterades attoch skrivit sina namn i gästboken på informations- stuga inne i . 16.30-18.30 konstaterades att på lägerområdets stora äng ned mot sjön fanns omkring 25 stora och små tält. Några barn och ungdomar badade i sjön. Ett fåtal vuxna personer badade bastu i en stu- ga vid strandkanten. 19.30-21.00 sågs ungdomar och ledare på hajkläger- platsen under det att de eldade brasa, sjöng och grilla- de korv. Vid stranden låg 6-8 canadensare. Ett 25-30 personer/ungdomar satt runt brasan. Vindskydd för övernattning hade gjorts i ordning. Övriga dagar rapporterades iakttagelser av folk som joggade, plockade blåbär och även i övrigt idkade normalt friluftsliv. bedrev säkerhetspolisen flygfotografering av sommarlägret i . KPML(r):s verksamhet i anslutning till det s.k. polisspåret i var av särskilt intresse för säkerhetspolisen. Flera sammankomster övervakades och ett möte i i spelades in på band av en säker- hetspolis som åhörde mötet.340 När KPML(r):s Stockholmsavdelning flyt- tade till nya lokaler på på övervakades flytten av säkerhetspolisen som noterade att två paketbilar, två herrgårdsvagnar och en personbil under tre vändor flyttade det tunga välemballerade flyttgodset till de nya lokalerna.341 Yttre spa- ning mot sommarläger, medlemsmöten, 1 majdemonstrationer be- drevs beträffande KPML(r) ända fram till slutet av 1998 då den hemliga tjänsteföreskrift som föreskrev att skulle ägna par- tiet särskild uppmärksamhet upphävdes. Det har i KPML(r):s utgivna vitbok om åsikts- registrering hävdats att säkerhetspolisen övervakade vart- enda möte samt att tills motsatsen är bevisad måste man utgå från attdet varit regel att övervakat samtliga KPML(r)-möten landet runt.342 Som framgått ovan är påståendet i vitboken inte helt gripet ur luften. Men även om övervakningen varit mycket om- fattande har den inte varit fullständigt heltäckande. Det är också rimligt att tala om en gradvis minskning i övervakningen från kan- ske slutet av . bedrevs den yttre spa- ningen på ett rent rutinmässigt sätt med namn- och bilnummer- registrering som huvudsaklig verksamhet. Telefonavlyssning var en synnerligen viktig spaningsmetod mot r:arna. Avlyssningen kan sägas ha börjat när flyttade till och då också bokstavligt 339KPML(r) sommarläger Ösjönäs i . PM 7/7 1988. Akt löpnr 3. 340Utskrift från KPML(r)-möte i , angående polisspåret. PM 7/3 1988. 341Halvårsrapport 1/10 1988 – 31/3 1989. Akt löpnr 4. Om KPML(r), och åsiktsregistreringen i 1969-1998, s. 47-48. KPML(r), 2001. talat flyttade in i den förundersökning med telefonavlyssning som pågick mot framträdande personer inom KFML och FNL-rörelsen. Den telefon Baude fick ta över som inneboende hos var nämligen avlyssnad och beslutet om telefonavlyssning fördes i princip bara över på den nye hyresgästen När Baude flyttade tillbaka till togs han in i den pågående förundersökningen mot . Intressant nog anförde säkerhetspolisen inga misstankar mot Baude och inte heller att kunde antas begagna hans telefon. separerades avlyssningen av Baude från avlyssningen av och bildade ett eget ärende. Enligt säkerhetspolisen kunde Baude nu skäligen misstänkas för att med våldsamma medel vilja omstör- ta det svenska statsskicket.344 Det är uppenbart att förundersökningen och telefonavlyssning- en av i själva verket var en förundersökning mot hela KFML(r). Genom de anförda misstankarna mot Baude avlyssnades i stor utsträckning lokaler (redovisas nedan) som disponerades av partiet. Dessutom avlyssnade säkerhetspolisen ett par medlemmars hemtelefoner och detta utan att de var misstänkta för något brott. Anledningen var att de utförde visst arbete i förbundets tjänst vil- ket säkerhetspolisen ansåg tillräckligt för att begära att deras tele- foner skulle avlyssnas i anslutning till förundersökningen mot Bau- de. Merparten av de uppgifter som anfördes i promemoriorna till åklagaren handlade också om andra personer än just Baude. När det gäller avlyssningen av partitryckeriet HS-Offset motiverades detta inte med misstankarna om våldsam omstörtning utan med att man denna väg kanske skulle kunna få klarhet i KPML(r):s ekonomiska förhållanden.345 I sina PM till åklagaren hävdade säkerhetspolisen att Baude var skäligen misstänkt för att med våldsamma medel vilja omstörta det svenska statsskicket med vilket torde ha avsetts brottet för- beredelse till uppror. Avsikten var dock knappast att få in uppgif- ter som kunde räcka till ett åtal mot Baude. En tidigare anställd vid i har för uppgivit att i händelse av åtal och dom mot Baude fanns en risk att 343Om detta se , : Den farliga fredsrörelsen, s. 218. 344Gustafsson, : Telefonavlyssningen mot 1968-1975. Opublicerad Sekre- tariats-PM, SÄKO. 345Ang avlyssningen av HS-Offset se PM till åklagaren 15/4 1975. personakt C 1 3. rörelsen skulle gå under jorden. Detta vore värre än att ha en öppet verkande organisation som kunde övervakas.346 Även i avlyssnades KFML(r) och då, förutom vissa medlemmars hemtelefoner även bokhandeln samt förbundslokalen på . Misstankarna var mycket vaga och pekar på att förbundets verksamhet i sig sågs som brottslig. Att verka för KFML(r) kunde därmed ses som ett led i brottslig verksamhet och utgöra grund för telefonavlyssning.347 När telefonavlyssningen avbröts var det inte som en följd av att misstankarna om brott avskrivits utan av att te- lefonavlyssningen av SKP och KFML(r) i avslöjats i dagspressen. När telefonavlyssningen av SKP togs upp av bl.a. Da- gens Nyheter monterades de tekniska anordning- arna för avlyssning av KFML(r) i ned för att inte röja avlyssningen. avslöjade en televerksar- betare, tillika medlem i KFML(r), att inte bara SKP utan även KFML(r) avlyssnades i och nämnde då särskilt bokhan- deln Röda Stjärnan. Avlyssningen i avbröts strax däref- ter och lades sedan ned med motiveringen att den numera blivit allmänt känd och därför knappast skulle leda till önskvärt resultat. Förnyade framställningar om telefonavlyssning gjordes till åkla- garen och tingsrätten i respektive men i prak- tiken bröts alltså avlyssningen av säkerhetsskäl i juni 1975.348 San- nolikt bedrevs dock viss telefonavlyssning . Handlingar i akten Oge tyder på att KFML(r):s förbunds- expedition avlyssnades . I överåklagarens hemstäl- lan till tingsrätten för anges också att två linjer ska monteras upp inom de närmaste dagarna.349 Att avlyssningen av- bröts sågs som ett svårt avbräck inom säkerhetspolisen vilket fram- går av följande formulering i en PM från säkerhetspolisen i : En ytterst värdefull informationskälla om Baudes om- störtande verksamhet försvann därmed.350 346Samtalsuppteckning nr 408. Anteckningar från samtal med f.d. säkerhetspolisen den 14/11 2000. 347Se t.ex. Uppgifter för telefonkontroll. PM 20/3 1975. Akt P 5737, löpnr C 1 1. 348Telefonavlyssningen på KFML(r)-ledaren muraren i . PM 2/12 1975. personakt löpnr A 1. 349Se PM 17/10 1975. personakt löpnr C 1 3. 350Angående den tekniska utformningen av telefonkontroll i . PM Säkerhetspolisen i 17/3 1977. SK 1/77. Trots att säkerhetsproblemen inte var lösta togs avlyssningen av KFML(r) upp igen . Den här gången var dock inte aktuell utan en annan partianställd som uppgavs vara skäligen misstänkt för förberedelse alternativt stämpling till all- mänfarlig ödeläggelse. Förutom mannens hemtelefon avlyssnades nu åter igen redaktionerna på Klasskampen och Proletären i Marx- Engelshuset på i Göteborg.351 Denna vända som förefaller ha varit den sista med en mer omfattande avlyssning av partiet/förbundet som sådant pågick fram . Avlyssningen av KPML(r) gav inte mycket information om brottslig verksamhet, i synnerhet inte sådan som avsåg rikets sä- kerhet. Däremot inkom en mängd upplysningar om partiarbetet i allmänhet. Säkerhetspolisen fick på detta sätt in uppgifter t.ex. rö- rande inre stridigheter, nya partiorganisationer och verksamheten på arbetsplatserna. Denna överskottsinformation delgavs vanligen berörda sektioner samt säkerhetspolisen i som källin- formation från fiktiva meddelare som Oge och vad av- ser och Bo vad avser avlyssningen i . I KPML(r):s huvudakt (JWK-systemet) förekommer också en mängd utskrifter som är att betrakta som ren överskottsinforma- tion från telefonavlyssningen i men som inte har omar- betats till källuppgifter utan bara placerats i sakakten.352 Förutom dessa fall förekom också att enskilda medlemmar av- lyssnades p.g.a. sina kontakter med utländska organisationer som kunde bedömas ha terroristanknytning. I dessa fall avlyssnades dock inte parti- och redaktionslokaler och avlyssningen var inte i första hand riktad mot KFML(r)/KPML(r) som sådant utan mot de enskilda individerna.353 I den mån överskottsinformation med partianknytning inkom kunde dock sådan placeras i källakten Oge. 351Se handlingar i personakt. 352Se handlingar i akt Oge 5:73/321 löpnr 2. 353Om avlyssningen av svenskar med anknytning till Palestinarörelsen se , : Övervakningen av den svenska Palestinarörelsen , i Forskarrapporter till Säker- hetstjänstkommissionen. SOU 2002:95. samt Några kommentarer till genomgång av post- och telefonkontrollärenden. PM av , SÄKO 2001. SOU 2002:91 Hotet från vänster Telefonavlyssningen mot KFML(r)/KPML(r) 1969-1981 * FNL:s expeditionslokal/SFIF, Brunnsg 14 B, *Clartésektion/Clarté (ml)/SKS (ml), Mellang 14, 6905-7311 *Bokhandeln , Landsvägsg 14/Fjärde Långg 8 B, * Proletärens redaktion, Landsvägsg 14/Ranängsg 9-11/ Fjärde Långg 8 B, * KFML(r):s expedition, 11/Fjärde Långg 8 B, * Clarté (ml)/SKS (ml), Snickareg 4/ Fjärde Långg 8 B, * KFML(r):s förbundslokal, Klostergången 1/Fjärde Långg 8 B, * Bokhandeln , Verkstadsg. * SKU (ml), Brunnsg 14 B/Tellusg 48/Fjärde Långg 8 B, * KFML(r):s expedition, , * Ungkommunistens redaktion, Fjärde Långg 8 B * Klasskampens redaktion, Fjärde Långg 8 B * HS-Offset, Fjärde Långg 8 B Det har inte påträffats några uppgifter som tyder på att buggning använts mot KPML(r). Däremot finns flera exempel på avlyssning av telegramtrafik utförd av FRA. inhämtades t.ex. följande uppgifter i ett telegram avsänt av en privatperson i Norr- : I ett meddelande till i säger sig KFML(r) ha erfa- rit, att medlemmar av Kinesiska är korrumperade och går det re- visionistiska KFML:s ärenden.354 Meddelandet bör rimligen ses som ett uttryck för den besvikelse man inom kretsar av KFML(r) kände beträffande den avvisande at- tityd som den kinesiska ambassaden i visade r:arna. Ge- nom telefonavlyssning framkom senare att partiledningen i tog mycket illa vid sig av att telegrammet skickats utan att partiledningen informerats. Enligt Baude skulle mannen som skick- ade telegrammet inte ens vara partimedlem.355 hade säkerhetspolisen tillgång till åtminstone två källor som var medlemmar i (r). Båda dessa verkade i mindre svenska städer och lämnade dels muntligen uppgifter av intern ka- raktär, dels en del interna handlingar rörande KFML(r).356 En av källorna hade på eget initiativ sökt upp polisen och berättat att han var medlem av KFML(r) men tappat intresset för politiken och inte längre sympatiserade med förbundets politiska mål.