sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Inom verksamhetsgren utbildning och kunskapskommunikation är målet att till arbetslivet på ett ändamålsenligt sätt förmedla FoU- resultat samt inhämta FoU-behov inom arbetslivsområdet.34 Målet för verksamheten inom område är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.35 2.Vilka mål har diskuterats och/eller föreslagits i de tidigare ut-redningar som omnämns i direktiven? betänkande Den framtida arbetsskadeför- säkringen (SOU 1998:37) Mål för arbetsskadeförsäkringen diskuteras inte i detalj. Motivet för att behålla en särskild arbetsskadeförsäkring vid sidan av den allmänna försäkringen har angetts vara att den som förvärvsarbetar utsätts för särskilda skaderisker, risker som han eller hon normalt sett endast har begränsade möjligheter att påverka. Det skade- ståndsrättsliga syftet är att kompensera den skadelidande så att han eller hon försätts i samma ekonomiska situation som om skadan inte hade inträffat.36 Utredningen om översyn av socialförsäkringens administration, betänkande – Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64) Utredningen föreslår inte några nya mål, men omnämner de över- gripande mål som riksdag och regering lagt fast för socialförsäk- 34Regleringsbrev för avseende , sid 2 35Regleringsbrev för avseende , sid 1 36SOU 1998:37 sid 19 ringsadministrationen att aktivt administrera och verka för en all- män social-försäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn. Den skall vidare verka för att förebygga skada och sjukdom samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och handi- kappade möjlighet att åter kunna arbeta.37 Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, betänkande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) Målet med den nya rehabiliteringsreformen som beskrivs i betän- kandet är dels färre sjukfall, dels kortare sjukfall. Medlen för att uppnå färre sjukfall är främst genom förebyggande insatser. Kortare sjukfall uppnås främst genom rehabilitering till arbete.38 Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen konstaterar vidare att rehabiliteringen alltmer förskjutits från arbetsgivaren till det offentliga. Det offentliga består i sin tur av fyra parallella och likvärdiga sektorer; hälso- och sjuk- vård, kommunens socialtjänst samt statens arbetsförmedling och socialförsäkring (). De har var sina primära mål och egen utdebitering/avgifter med tillhörande kassor.39 För att överbrygga sektoriseringen har statsmakterna uppmuntrat till samverkansaktiviteter i olika former som t.ex. Finsam och Fr isam. Utredningen om sjukförsäkringen, delbetänkande Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och slutbetän- kande Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121) I slutbetänkandet framfördes följande förslag till inriktningsmål för sjukförsäkringen40: oSjukförsäkringen skall ge individen ersättning för inkomstbort- fall vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. oI försäkringen skall ingå resurser för förebyggande och rehabiliterande insatser. Försäkringen skall utformas och prak- 37SOU 1996:64 sid 37 38SOU 2000:78 sid 241-242, 389 39SOU 2000:78 sid 27-28 40SOUI 2000:121 sid 157 tiskt tillämpas på ett sådant sätt att systemet bidrar till och påskyndar den försäkrades återinträde på arbetsmarknaden. oDen försäkrade skall garanteras en likvärdig bedömning oavsett kön, ålder, sysselsättning, arbetsgivare, bostadsort etc. oSystemet (administration och åtgärder) skall sammantaget i sig och i samverkan med andra system vara kostnadseffektivt. oFörsäkringen skall innehålla ekonomiska och andra incitament för alla direkt berörda och samverkande parter som stimulerar åtgärder som leder till bättre arbetsmiljö, bättre hälsa och som minskar såväl den korta som den långa sjukfrånvaron. oSjukförsäkringen skall vara en fristående allmän, obligatorisk försäkring. Utredningen översyn av processuella regler inom socialförsäkringen m.m. (S 1998:06) Utredningen arbetar efter direktiven 1998:73 och tilläggsdirektiven 2000:17. Utredningen har till uppgift att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom socialför- säkringen. Av tilläggsdirektiven framkommer att utredaren skall undersöka och analysera beslutsprocessen i förtidspensions- ärenden. Slutbetänkande skall lämnas . Av direktiven framgår inte att någon måldiskussion är att vänta. Projektet om reformerad förtidspension (Ds 2000:39, Sjukersättning istället för förtidspension och Ds 20000:40, Aktivitetsersättning) Regeringen kommer att lämna lagrådsremissen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension . Någon måldiskussion är inte aktuell i detta sammanhang. Förslagen gäller nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbas av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) har föreslagit 18 hälsopolitiska mål. Kommitténs mål om en god arbetsmiljö handlar om en anpass- ning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsätt- ningar, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet och minskat övertidsarbete. Vidare framför kommittén vikten av ökad fysisk rörelse. Kroppen är beroende av fysisk aktivitet för att må bra. I dagens samhälle rör vi oss för lite. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan . En halvtimmes måttlig fysisk aktivitet per dag är tillräckligt för att minska risken för många sjukdomar. Kommittén framhåller också vikten av goda matvanor. Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Insatser bör därför göras för att kraftigt minska rökningen. Skadligt alkoholbruk bör minska. Alkoholen utgör en tung faktor bakom sjukhusvård och förtids- pensioneringar. Kommittén förordar en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Förebyggande insatser skall vara en självklar del i all behandling. Handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet lämnades delrapporten föränderligt arbetsliv på gott och ont – Utvecklingen av den stressrelaterade ohälsan (Ds 2000:54). Slutrapport skall komma . 3.Vilka övergripande mål skall handlingsplanen för ökad hälsa i arbetslivet uppnå? Hur och när och av vem skall de mätas? Exempel på målområden: Arbetsskador (anmälda/godkända) Bilaga 3 Uppdrag att utreda utnyttjandet av företagshälsovård Regeringen uppdrar åt Statskontoret att utreda hur ett mer effek- tivt utnyttjande av företagshälsovård skall kunna medverka till att förebygga ohälsa på arbetsplatserna. Statskontoret skall i arbetet utgå från gjorda kartläggningar av arbetsgivarnas m.fl. faktiska användning av företagshälsovårds- tjänster och vid behov göra en kompletterande datainsamling. En analys skall göras av det faktiska utnyttjandet av företagshälsovård, bl.a. det faktum att en stor del av långtidssjukskrivna uppger att de inte varit i kontakt med företagshälsovården. Även innehållet i det befintliga utbudet skall analyseras, t.ex. i vad mån det varit möjligt att erbjuda förebyggande och rehabiliterande insatser som bygger på en bred kompetens. Utifrån analysen skall Statskontoret skissera vilka olika åtgärder som kan vara möjliga för att uppnå ett effektivare utnyttjande av företagshälsovård. Exempel på sådana åtgärder kan vara former för ökad samverkan mellan företagshälsovård, sjukvård och försäk- ringskassa, bättre förutsättningar för arbetsgivare – inte minst för de små företagen – att utnyttja företagshälsovård, bättre former för utbildning av personal till företagshälsovården, godkännande (certifiering) av företagshälsovårdstjänster etc. Frågor om utbild- ningen av företagshälsovårdspersonalen skall belysas. Statskontoret skall i ett första steg analysera förutsättningarna och tidsperspektivet för förslagen från utredningen om handlings- plan för ökad hälsa i arbetslivet, HpH (S 2000:07, se nedan) om underlag från företagshälsovården i samband med långa sjukskriv- ningar, däribland i form av arbetsplatsutredningar bl.a. i arbets- skadeärenden enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Häri ligger en konkretisering av företagshälsovårdens roll inom ramen för förslagen och vilken betydelse detta kan ha för det före- byggande arbetsmiljöarbetet. Konsekvenserna av ett genomförande av förslagen skall så långt möjligt belysas. Statskontoret skall överlämna ett underlag i denna del för HpH- utredningens fortsatta arbete. Vid uppdragets utförande skall Statskontoret utgå från att prin- cipen skall vara att företagshälsovården även i fortsättningen skall tillhandahållas på marknadsmässiga grunder. Uppdraget skall utföras i nära kontakt med . Material och underlag som är relevant för uppdraget skall inhämtas från och andra organ med god kännedom om sakområdet. Slutredovisning av uppdraget skall ske . utvecklades ett företagshälsovårdssystem för att förbättra arbetsmiljön som byggde först och främst på en sam- verkan mellan arbetsmarknadens parter, manifesterat bl.a. i centrala arbetsmiljöavtal. Staten lämnade ett stöd till användandet av före- tagshälsovård som uppgick till ca . Efter att arbetsmiljöavtalen sades upp och det stat- liga stödet upphörde har företagshälso- vårdens ställning förändrats. har företagshälsovården blivit en marknads- aktör utan statsbidrag. Branschen har strukturrationaliserats till färre men större enheter. Antalet personer verksamma i företags- hälsovården har minskat med ungefär en tredjedel. Medelåldern för de anställda är hög, vilket kommer att medföra stora personal- avgångar . För några av företagshälso- vårdens yrkeskårer går det att förutse en brist på arbetskraft när nyrekryteringsbehovet ökar. har utvecklingen av arbets- miljöproblemen medfört ett ökat behov av en kompetent resurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet med bred tillgänglig- het och förtroende på både arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Enligt förslag i propositionen Företagshälsovård (1998/99:120) genomfördes fr.o.m. ändringar i arbetsmiljö- lagen som bl.a. innebar att företagshälsovård definierades på följande sätt: Med företagshälsovård avses en oberoende expert- resurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. SOU 2002:5 Bilaga 1:3 hälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Genom ändringarna infördes också en skyldighet för arbetsgivaren att svara för att den företagshälsovård som arbetsför- hållandena kräver finns att tillgå. I propositionen uttalade rege- ringen att frågan om utbildning av företagshälsovårdens personal borde analyseras ytterligare och att regeringen avsåg att återkomma i denna fråga. Den alarmerande ökningen av ohälsan, särskilt långa sjukskriv- ningar, fortsätter. Antalet långtidssjukskrivna uppgår nu till ca 90 000 personer. Även antalet förtidspensioneringar ökar. Sjukför- säkringsutredningen konstaterar att en väsentlig orsak till skill- nader i sjukfrånvaro är olikheter när det gäller arbetsmiljö. Den arbetsgrupp inom som skall ta fram en handlingsplan på arbetsmiljöområdet har i en delrapport (Ds 2000:54) ställt samman statistik och olika undersökningar (bl.a. SCB:s arbetsbesvärs- och arbetsmiljöundersökningar) som sam- mantaget visar ett samband mellan å ena sidan ökningen av långa sjukskrivningar och å den andra ökad stress och arbetsbelastning i arbetslivet. framgår att många traditionella arbetsmiljö- risker finns kvar. har, vad gäller företagshälsovård, fokuserat på företagshälsovårdens roll i rehabiliteringsverksam- heten och därvid bl.a. lyft fram den s.k. Värmlandsmodellen. Modellen innebär i korthet att samarbetsavtal sluts mellan före- tagshälsovård, försäkringskassa och primärvård. Den får därigenom dels en fast bas för sin verksamhet, dels en möjlighet till åter- koppling till arbetsplatsen med sikte på förebyggande åtgärder. Utredningen om handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, HpH (S 2000:07) föreslår i sin första delrapport (Handlingsplanens upp- läggning och inriktning, ) bl.a. att arbetsgivare skall åläggas att senast dag 45 lämna rehabiliteringsutredning med underlag från företagshälsovård (eller motsvarande) till försäk- ringskassan i pågående fall. Den nämnda arbetsgruppen inom har bl.a. lyft fram behovet av särskilda samhällsinsatser för att underlätta för mindre företag och organisationer att anlita företagshälsovård. Arbetsgruppen tar också upp den allmänna frågan om hur sam- hället skall kunna stödja utvecklingen av en företagshälsovård med hög kvalitet. Arbetsgruppen tar också upp frågan om certifiering av företagshälsovårdsenheter och/eller personcertifiering av olika personalkategorier inom företagshälsovården. En annan fråga som tas upp är behovet av spridning till arbetsplatserna av arbetsmiljö- kunskap. Bilaga 4 Uppdrag om kartläggning och utvärdering av de rehabiliteringstjänster köper Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) har för avsikt att fördjupa kunskaperna inom vissa områden som ut- pekas i utredningens delrapport från 2001-02-15. Ett av de om- råden som bör bli föremål för fördjupade studier rör försäkrings- kassornas köp av rehabiliteringstjänster. Den s.k. rehabiliteringsreformen trädde i kraft . Reformen var ett uttryck för en tydlig ambitionshöjning på den arbetslivsinriktade rehabiliteringens område. Arbetsgivarna fick ansvar för att utreda behovet av rehabiliteringsinsatser för sina anställda som man fick ansvar för ersättningen till de sjukskrivna under sjukskrivningens (sjuklöne- period). fick ansvar för att samordna de rehabi- literingsinsatser som behövs för att den sjukskrivne ska kunna återfå sin arbetsförmåga. hade också sedan tidi- gare tillgång till medel för köp av arbetslivsinriktade rehabilite- ringstjänster (köptes sådana tjänster för ca ). Framgången för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen i all- mänhet, och arbete inom området i synnerhet, har ifrågasatts otaliga gånger. I direktiven till Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S 1999:08, dir. 1999:44) fram- för regeringen bl.a. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har sedan reformen genomfördes inte fungerat tillfredsställande. Trots en mängd utredningar, rapporter och utvärderingar, som också har lett till åt- gärder, har det varit svårt att få reformen att fungera i enlighet med lagstiftarens intentioner. Dessa utredningar visar samtliga på allvarliga brister i tillämp- ningen av lagstiftningen hos rehabiliteringsarbetets centrala aktörer, dvs. Dessutom går det inte att dra några djupgående slutsatser om resultatet och effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar – dvs. det går inte att bedöma huruvida de medel som budgeterats till rehabilitering ger önskat resultat. Det är utomordentligt svårt att identifiera resultatet av rehabili- teringsreformens ambitionshöjning i sjukfrånvarons utveckling. Detta är i och för sig inte förvånande eftersom den arbetslivsin- riktade rehabiliteringen bara berör en mindre del av de sjukskrivna och framför allt för att sjukfrånvarons utveckling har utsatts för stark påverkan från andra faktorer. Dels har reglerna i sjukförsäk- ringen och angränsande regelsystem förändrats ett antal gånger , dels har arbetsmarknaden förändrats kraftigt. Icke desto mindre är arbete med den arbetslivsinrik- tade rehabiliteringen den kanske viktigaste insatsen som försäk- ringsgivaren, dvs. staten, har att tillgå för att påverka försäkringens utfall. Det är inte förenligt med god ekonomisk hushållning med samhällets resurser eller med varje individs rätt att få möjlighet att försörja sig och i övrigt leva ett aktivt liv, att rehabiliteringen hanteras på ett sätt som gör att ingen känner till effekterna eller i värsta fall hanteras på ett sätt som är ineffektivt. Uppdraget innebär att Statskontoret skall redovisa Vilka som får rehabilitering och hur urvalet görs ?Vilka tjänster som köper i samband med rehabilitering ?Kunskapsläget vad gäller rehabiliteringens effekter och ?Alternativa gränsdragningar i ansvaret Statskontoret genomförde en översyn av effekterna av rehabiliteringsinsatser m.m. på uppdrag av regeringen. Resultatet av Statskontorets arbete redovisas i rapporten på rehabili- tering (1997:27). Statskontorets uppdrag var att göra en översyn av effekterna av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, med särskilt fokus på köp av rehabiliteringstjänster. kontorets rapport, som var ett av de underlag som regeringen tog upp i direktiven till Utredningen om den arbetslivsinriktade reha- biliteringen som citerats ovan, konstaterades en rad brister i kun- skaperna om och hanteringen av den arbetslivsinriktade rehabili- teringen samt lämnades ett antal förslag till grundläggande föränd- ringar på området. Sedan Statskontoret tog fram sin rapport kan utvecklingen ha inneburit ökad kunskap och förändrade förutsättningar. Mot bak- grund av detta och att det lagts fram förslag om omfattande för- ändringar på området och, kanske främst, att en begränsning av sjukfrånvaron nu framstår som närmast nödvändig, är det angeläget att en ny utvärdering görs av området. Vad vet vi om rehabiliteringens effekter? Statskontoret konstaterade, i likhet med många andra både dess- förinnan och därefter, i ovan nämnda rapport att det inte gick att dra några djupgående slutsatser om resultatet och effekterna av rehabiliteringssatsningarna . Statskontoret pekade vidare på ett antal anledningar till varför så var fallet. I uppdraget till Statskontoret ingår att ge en bild av hur kunska- perna på området utvecklats och därmed svara på om det går att dra några säkrare slutsatser om rehabiliteringens effekter. I detta sammanhang bör Statskontoret följa upp sina tidigare ställ- ningstaganden till varför det är svårt att dra slutsatser om rehabili- teringsverksamheten och om förutsättningarna i dessa avseenden förändrats. Vilka får rehabilitering och varför? Några av de viktigaste frågorna som tagits upp i sammanhanget, bl.a. i Statskontorets tidigare rapport är vad som avgör om det anses föreligga ett rehabiliteringsbehov och vad som avgör om för- säkringskassan ska köpa en rehabiliteringstjänst. Frågorna är viktiga dels för att det ska vara möjligt att avgöra om urvalet till rehabilitering (selektionen) sker på ett etiskt eller annat önskvärt sätt, dels för att det ska vara möjligt att uttala sig om vad effekterna av ett alternativt urval skulle bli. Sålunda är svaret på frågan om selektionen helt avgörande för en bedömning av rehabiliteringens effekter. I uppdraget till Statskontoret ingår att analysera selektions- processen, främst vad gäller köp av rehabilite- ringstjänster, men också i den mån det är möjligt vad gäller arbets- livsinriktad rehabilitering i allmänhet, och bedömning av behovet av sådan. Vilken rehabilitering erbjuds? Frågan om vilken typ av rehabilitering som erbjuds de sjukskrivna är även den viktig att besvara för att kunna bedöma den samman- tagna effektiviteten. Det har i flera sammanhang framhållits att en stor del av de rehabiliteringstjänster köper inte i egentlig mening gäller rehabiliterande insatser utan snarare utred- ningar (om behovet av rehabilitering eller om ersättningsfrågor). Över huvud taget finns det en mängd oklarheter i fråga om det närmare innehållet i den rehabilitering som erbjuds de sjukskrivna. I uppdraget till Statskontoret ingår att kartlägga och beskriva vilken typ av rehabilitering som köper samt i möjligaste mån också vilken typ av rehabilitering som på annat sätt kommer sjukskrivna till del. Vilka blir konsekvenserna om skiljs från sitt upp- drag att köpa rehabiliteringstjänster? Kvaliteten i arbete med arbetslivsinriktad reha- bilitering har, som tidigare nämnts, i olika sammanhang diskute- rats. Bl.a. väckte Statskontoret i sin tidigare rapport frågan om delar av nuvarande ansvar skulle kunna övergå till (). I uppdraget till Statskontoret ingår att belysa konsekvenserna av att skilja från ansvaret att köpa aktiva rehabi- literingstjänster. Den nuvarande ordningen bör därvid jämföras med alternativa fördelningar av ansvaret, däribland att AMV över- tar ansvaret i denna del. Om Statskontoret finner det påkallat bör man redovisa principiella synpunkter och överväganden rörande arbetslivsinriktad rehabili- tering, såväl inom som utanför de områden som angetts. Uppdraget ska redovisas . HpH:s forskningsprogram - uppdragsbeskrivningar (Sektionen för personskadeprevention) Forskningsuppdrag inom utredningen om Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet Inom utredningen har ett antal områden identifierats där kun- skapsunderlaget behöver förbättras genom ytterligare forskning och sammanställningar. Uppdraget är brådskande och kan inte lösas genom sedvanlig utlysning av anslag från forskningsråden. I dialog mellan utredningen och forskare har ett antal kunskaps- luckor identifierats och en expertgrupp med representanter från , , och har åtagit sig att arbeta vidare med forskningsfrågorna. ansvarar tillsammans med utredningens sekretariat för samordningen av uppdraget. Före- liggande plan beskriver kortfattat arbetets inriktning, genom- förande och kostnader. För arbetet gäller att en preliminär rapport för diskussion i expertgruppen lämnas senast den 15/10 och en slutrapport lämnas till utredningens ordförande senast den 15/11. Vilka, varifrån och varthän? Delstudie 1.1 Långtidssjuka, förtidspensionärer, långtidsarbets- lösa och långtidsfriska (registerstudie) Detta projekt handlar om fyra grupper: Långtidssjuka, förtids- pensionärer, långtidsarbetslösa och långtidsfriska. Frågeställ- ningarna är både gemensamma och specifika. För handlingsplanen relevant kunskap gäller frågor som: oHur ser de olika grupperna ut i förhållande till varandra när det gäller, ålder, kön, etnisk bakgrund, civilstånd, arbetsgivare, region, utbildning, inkomst mm? oFinns det ett flöde mellan grupperna långtidssjuka, förtids- pensionärer och långtidsarbetslösa? oHar problemgrupperna någon gemensam profil som skiljer dem från de långtidsfriska? 1a) Långtidssjuka. Denna stora grupp omfattar ca 85 000 personer, vilka varit sjukskrivna . Det saknas aktuell kunskap om gruppens sammansättning och hur dessa personer haft det tidigare. 1b) Förtidspensionerade. Gruppen utgör cirka 400 000 personer och inflödet kommer i stor utsträckning från ovannämnda grupp av långtidssjuka. Vilka bland de långtidssjuka har största risken att blir förtidspensionärer? 1c) Långtidsarbetslösa. Antalet som varit öppet arbetslösa eller i åtgärd utgör ca 100 000 personer. Hur stor är gruppen som varvar sjukfrånvaro och arbetslöshet. Och hur många av de långvarigt arbetslösa har hälsoproblem och nedsatt arbetsförmåga? 1d) Långtidsfriska. Som en referensgrupp används personer som inte varit sjuka, dvs. inte uppburit sjukpenning, för- tidspension eller andra ohälsorelaterade bidrag från socialförsäk- ringen. Vilka egenskaper har denna grupp? I vilken utsträckning har dessa personer varit sjuka eller arbetslösa tidigare? Vilka arbetsgivare producerar flest långtidsfriska? Gruppen omfattar sannolikt drygt 4 miljoner personer. Ett åldersstratifierat urval kan eventuellt göras för att underlätta hanteringen av materialet. Det skulle sannolikt räcka med ca 100 000 individer i åldern . Material och tillvägagångssätt: En översikt kan fås genom en samkörning av myndighetsregister och Louise-materialet. De tre grupperna är delvis överlappande och det finns flöden dem emellan. Ur forskningsekonomisk synpunkt kan det därför vara bra att med ett material som täcker alla fyra grupperna. Långtidssjuka, förtidspensionärer och långtidsfriska definieras genom olika register på RFV. Uppgifterna skulle avse . Långtidssjuka definieras som de som varit sjuka , förtidspensionärer som de som fått nybeviljad förtidspension eller sjukbidrag . Långtidsfriska definieras som de som varken varit sjuka eller fått förtidspension. Långtids- arbetslösa utgörs av de som enligt AMS register varit arbetslösa .