sou · GQB3115d1 · 2003-01-01 00:00:00 — För detta ända- mål har BKK arbetat fram Allmänna Bestämmelser för totalentrepre- m avsnitt 5.2.9. Ansvar, tillsyn och kontroll nader avseende byggnads-, anläggnings- och installationsarbeten, Bestämmelserna i 94 bygger på bestämmelserna i 92 och följer samma disposition. I det följande beskrivs några av . Beskrivningen utgår ifrån vad som anges i AB 92 och då det är av betydelse för tillämpning eller tolkning an- ges särskilt om det i ABT 94 finns bestämmelser med annan inne- börd. 5.2.2Parternas ansvar för fel Eftersom fel i entreprenaden kan leda till påföljder för entreprenö- ren såsom krav på avhjälpande av felet, avdrag på entreprenadsum- man eller krav på skadestånd, är det viktigt att definiera vad som skall anses utgöra fel. Med fel avses enligt begreppsbestämningarna i AB/ABT när del av entreprenaden inte utförts eller inte utförts kon- traktsenligt. AB:s definition av fel är väsentligt snävare än vad som gäller inom allmän köprätt. Enligt 17 § köplagen (1990:931) skall t.ex. varan i fråga om art, mängd, kvalitet och andra egenskaper överens- stämma med vad som följer av avtalet. Så långt tycks entreprenad- bestämmelserna motsvara köplagens regler. Skrivningen följer av avtalet möjliggör emellertid en avsevärt vidare avtalstolkning än vad som synes vara fallet när det gäller entreprenadbestämmelserna på denna punkt21. Av 17 § 2 stycket köplagen framgår också att en vara skall vara ägnad för det ändamål för vilket varor av samma slag normalt används eller det särskilda ändamål för vilket varan skall användas i det enskilda fallet, förutsatt bl.a. att säljaren måste ha insett detta särskilda ändamål. skall enligt samma lagrum också ha de egenskaper säljaren hänvisat till genom prov eller modell. Om varan avviker i något avseende från vad som sagts skall den anses felaktig, liksom om den på annat sätt avviker från vad köparen med fog kunnat förutsätta. skall också, enligt 18 § köplagen, anses felaktig om den inte överensstämmer med uppgifter om dess egenskaper och användning som någon annan än säljaren, t.ex. företrädare för tidigare säljled lämnat före köpet, t.ex. genom marknadsföring, och uppgiften kan antas ha inverkat på köpet. I konsumentförhållanden gäller dessutom bl.a. att tjänsten skall anses felaktig om resultatet påverkats av att uppdragstagaren inte utfört tjänsten fackmässigt eller inte med tillbörlig omsorg 1988/89:76, sid. 84. Ansvar, tillsyn och kontroll tagit tillvara beställarens intressen och samrått med denne i den ut- sträckning som behövs och är möjligt. Entreprenören ansvarar endast för fel i relation till kontraktsinne- hållet Av det tidigare sagda följer att en entreprenör som utför en olämp- lig konstruktion, t.ex. med för klena dimensioner eller bristfälligt fuktskydd, men i enlighet med kontraktshandlingarna, kan undgå ansvar för fel, om det som byggts är i enlighet med kontraktshand- lingarna. Enligt 1 kap. 14 § AB 92 svarar entreprenören visserligen för att författningar iakttas i den utsträckning de berör hans åta- gande.22 Vid utförandeentreprenad omfattar denna skyldighet dock främst arbetenas utförande, och inte att det färdiga resultatet sam- mantaget kommer att uppfylla exempelvis tekniska krav på bygg- naden. Det finns dessutom en uttrycklig regel i 1 kap 6 § AB 92 som anger att den part som tillhandahållit uppgifter, undersök- ningsmaterial och handlingar jämte däri angivna konstruktioner svarar för riktigheten av dem. Det kan därför i princip vara fullt kontraktsenligt att bygga ett hus utan värmesystem, fönster eller tak om det är i överensstämmelse med kontraktshandlingarna. Det har heller ingen betydelse att entreprenören rimligen borde förstå att byggnaden i ett sådant fall blir obrukbar.23 Bestämmelserna i 1 kap. 13 § ABT 94 är annorlunda formulerade och har delvis annan innebörd. Vid totalentreprenad ansvarar entreprenören för hela eller en stor del av projekteringen. Därmed är entreprenören vid totalentreprenad skyldig att även följa de för- fattningar som styr själva projekteringen, utöver vad som styr sättet för entreprenadens genomförande. Bestämmelsen om parter- nas ansvar för uppgifter som tillhandahålls finns även i ABT 94, men med delvis annan lydelse och omfattning. Uppgifter i hand- lingar om val av tekniska lösningar och konstruktioner förutsätts då ingå i entreprenörens åtagande. Om beställaren vid totalentre- prenad har föreskrivit eller fordrat viss teknisk lösning, vilket inte är ovanligt, skall dock ett utförande enligt lösningen anses uppfylla kontraktsenliga fordringar. Entreprenören är dock normalt skyldig att anpassa sina lösningar i övrigt till beställarens krav. 22Med författningar avses enligt AB:s begreppsbestämningar lag, förordning och andra bin- dande regler enligt kap. 8 Regeringsformen (1974:152). 23Liman, , Entreprenad- och konsulträtt, fjärde upplagan 1994, s. 70. Ansvar, tillsyn och kontroll ren kan, om han så önskar, friskriva sig från ansvar för följdfel som uppstår på grund av den av beställaren föreskrivna lösningen.24 Enligt bestämmelser i 2 kap. 1 § 2 stycket AB/ABT skall entre- prenören utföra sitt åtagande fackmässigt. Det kan naturligtvis ifrågasättas om det är fackmässigt av entreprenören att bygga på ett sätt som han inser eller borde inse är olämpligt. Det kan också tyckas att fackmässigheten borde kräva att entreprenören i ett så- dant läge samråder med beställaren, eller rent av, avråder från det olämpliga utförandet. Med den uttryckliga definition av fel som gäller enligt entreprenadbestämmelserna är det nog svårt att göra gällande att ett uteblivet samråd eller avrådande i en situation som den beskrivna skulle leda till någon form av felansvar för entrepre- nören. Däremot kan under vissa förutsättningar skadestånd ifråga- komma med stöd av 1 kap. 10 § AB 92. Vid entreprenadavtal som även inkluderar ansvar för projekteringen, dvs. totalentreprenad, har entreprenören givetvis normalt ett större ansvar för utförandet än vid en ren utförandeentreprenad. Den grundläggande principen, att det bara skall anses föreligga fel om utförandet strider mot kontraktshandlingarnas innehåll, gäller dock även i det fallet. Bestämmelserna i /ABT förutsätter jämnstarka avtalsparter Denna till synes entreprenörvänliga ordning bygger delvis på förut- sättningen att parterna är jämnstarka eller rent av att byggherren är den starkare parten. Bestämmelserna har bl.a. motiverats med att byggherren har tillgång till expertis i form av arkitekter och kon- sulter och kan utnyttja deras kompetens han önskar, medan förfrågningsunderlag och andra kontraktshandlingar färdigställs. För entreprenören står däremot bara en kortare frist till förfogande inom vilken förfrågningsunderlaget skall bedömas och anbud avges. Den enskilde entreprenören anses också sakna tillräcklig överblick över helheten. Om en viktig del av byggnaden saknas i förfrågningsunderlaget behöver det enligt ett i branschen vanligt synsätt inte vara tecken på att det är bortglömt eller att underlaget är felaktigt. Byggnadsdelen eller åtgärden kan ju ingå i någon annan delentreprenad. Härtill kommer att alla anbudsgivare skall kunna lämna anbud utifrån konkurrensneutrala förutsätt- ningar, dvs. man utgår från att uppgifterna i förfrågningsunderlaget 1 kap. 7 § ABT 94. Ansvar, tillsyn och kontroll är korrekta så länge beställaren inte meddelar annat.25 Anbudsgiva- ren har därvid, enligt 1 kap. 4 § AB/ABT, en uttalad rätt att i händelse av motstridiga uppgifter utgå från den uppgift som inne- bär lägst kostnad för entreprenören, om inte omständigheterna föranleder annat. För att konstatera om det som utförts överensstämmer med det som avtalats används inom byggsektorn ett besiktningsförfarande. Syftet med besiktningen är att med noggrant iakttagande av parter- nas rätt undersöka i vad mån entreprenaden eller del av den upp- fyller kontraktsenliga fordringar. Fel som upptäcks vid besikt- ningen skall antecknas i ett utlåtande från besiktningen. AB/ABT skiljer på sex olika typer av besiktningar Besiktning kan förekomma i olika skeden av entreprenadens färdig- ställande, men även efter det att entreprenaden färdigställts och överlämnats. AB/ABT skiljer på sex olika typer av besiktningsför- faranden. Under arbetets fortskridande kan part av olika skäl som anges i 7 kap. 1 § AB/ABT påkalla att vissa arbetsmoment eller delar av entreprenaden skall besiktigas genom förbesiktning. Förbesiktning skall då verkställas utan dröjsmål. Då arbetena färdigställts skall dessa besiktigas genom att det ut- förs en slutbesiktning. Slutbesiktningen genomförs normalt vid kontraktstidens utgång, eller om entreprenaden blivit försenad, så snart arbetena färdigställts. Då eventuella besiktningsanmärkningar rättats till och entrepre- naden blivit godkänd börjar garantitiden löpa. Före garantitidens utgång verkställs normalt garantibesiktning, om inte parterna över- enskommer om annat. För sådana fel som beställaren skriftligen påtalar inom tre måna- der efter entreprenadens godkännande eller som framträtt efter ga- rantitidens utgång kan part påkalla särskild besiktning avseende den felaktiga delen. Särskild besiktning verkställs utan dröjsmål efter påkallandet. 25 Liman i not 22 a a s 71. Ansvar, tillsyn och kontroll För att fastställa om ett fel blivit tillrättat på ett kontraktsenligt sätt kan part påkalla efterbesiktning. Efterbesiktning skall normalt verkställas så snart ett fel är tillrättat. Om någon av parterna inte är nöjd med resultatet av en besikt- ning, kan den missnöjde parten skriftligen påkalla överbesiktning. Genom överbesiktningen prövas de frågor som föranlett besikt- ningen, såsom fråga om entreprenadens godkännande, förekomsten av fel eller ansvar för fel. Överbesiktning verkställs av en särskild nämnd. Nämnden skall bestå av tre personer. Två utses av parterna var för sig och dessa två utser sedan den tredje, som tillika skall vara nämndens ordförande. Besiktningar verkställs, med undantag för överbesiktning, normalt av en besiktningsman. Besiktningsmannen skall, enligt 7 kap. 8 § AB/ABT, normalt utses av beställaren och vara en därtill lämpad person. Om parterna så önskar kan besiktningen även utföras av en besiktningsman som utses av parterna gemensamt eller en nämnd som tillsätts på samma sätt som vid överbesiktning. Besiktningarna, särskilt slutbesiktningen, är mycket viktiga inom entreprenadrätten eftersom en rad betydande rättsverkningar knyts till besiktningsresultatet. En huvudregel, som framgår av 7 kap. 13 § AB/ABT, är t.ex. att beställaren normalt inte har rätt att påtala andra fel än dem som antecknats i utlåtande vid besiktning. Av 7 kap 25 § AB/ABT framgår också att entreprenören normalt bara är skyldig att avhjälpa sådana fel som antecknats i besiktningspro- tokollet. Denna grundprincip gällde i tidigare versioner av bestäm- melserna exklusivt, dock med undantag för fel som funnits vid slutbesiktningen, men då varken märkts eller bort märkas. I AB 92 och ABT 94 har ytterligare två undantag införts. Beställaren har numera även rätt att åberopa fel som påtalas skriftligen hos entre- prenören från entreprenadtidens utgång och fel som beställaren påpekat vid slutbesiktningen, men som besikt- ningsmannen inte bedömt utgöra fel. Ansvar, tillsyn och kontroll I ABT 94 befrias entreprenören från ansvar för fel som är en di- rekt följd av att beställaren underlåtit att upplysa om förutsätt- ningar av särpräglad art, som entreprenören inte rimligen bort känna till. Beställaren har enligt ABT 94 dessutom möjlighet att, utöver vad som framgår av AB 92, påtala fel som kan konstateras endast genom mätning, provning eller nyttjande. Vid slutbesiktning skall besiktningsmannen godkänna entreprena- den om det inte föreligger fel. Förekomsten av fel av mindre bety- delse får dock inte utgöra hinder för godkännande. Om entrepre- naden inte godkänns skall besiktningsmannen föreskriva om fort- satt slutbesiktning och hur den skall verkställas. Tidpunkten för entreprenadens godkännande är en viktig uppgift av flera skäl. Dels börjar garantitiden för entreprenaden att löpa för entreprenadens godkännande, dels kan ett uteblivet godkännande innebära att entreprenaden blir försenad, varvid vite kan utgå enligt 5 kap 1 § AB/ABT i den mån det följer av kontrak- tet. Vitet beräknas per påbörjad vecka varmed entreprenören överskrider kontraktstiden och i övrigt enligt vad som framgår av kontraktet. Reglerna i AB/ABT om avhjälpande av fel överensstämmer i stora drag med de villkor som tillämpas i allmän köprätt avseende skyl- dighet att avhjälpa fel, prisavdrag och skadestånd. En principiellt viktig bestämmelse bör dock lyftas fram särskilt, nämligen be- stämmelsen om s.k. prestandavite. Entreprenören är inte skyldig att avhjälpa fel som inte i väsentlig grad påverkar entreprenadens bestånd eller utseende eller möjlig- heten att använda den på ändamålsenligt sätt, om det skulle vara oskäligt med hänsyn till kostnaden för att avhjälpa felet eller med hänsyn till andra omständigheter. Beställaren är då enligt bestäm- Ansvar, tillsyn och kontroll melser i 7 kap. 26 § AB/ABT i stället berättigad till visst avdrag på entreprenadsumman, s.k. prestandavite. För entreprenaden gäller enligt 4 kap. 7 § AB/ABT en garantitid från den tidpunkt då entreprenaden godkändes, om inte parterna i det enskilda fallet kommit överens om en annan garanti- tid. Om entreprenören dröjer avsevärt med att avhjälpa fel som noterats vid slutbesiktningen kan besiktningsmannen vid efterbe- siktning föreskriva en förlängd garantitid för berört arbete motsva- rande tiden mellan slutbesiktningen och godkänd efterbesiktning. Förlängd garantitid kan även föreskrivas för arbete till avhjäl- pande av fel som framträder , dock innebärande högst en fördubbling av garantitiden. 5.2.7Parternas ansvar i övrigt Av 1 kap. 10 § AB 92 framgår att part utan dröjsmål skall under- rätta motparten bl.a. om det upptäcks att kontraktshandlingarna är bristfälliga eller annars utformade på ett sätt som kan leda till olä- genheter eller ett olämpligt utförande av byggnaden. Skadestånd kan utgå om part inte fullgör denna skyldighet. De begränsningar i entreprenörens felansvar som beskrivits i avsnitt 5.3.2 lindras i viss mån av denna regel. Det skall emellertid påpekas att de påföljder utöver skadestånd, som kan tillämpas vid ansvar för fel, inte kan ifrågakomma vid en utebliven underrättelse enligt 1 kap. 10 §. Efter garantitidens utgång svarar entreprenören endast för vä- sentliga fel i entreprenaden som beror på att entreprenören varit vårdslös. Detta ansvar gäller under allmän preskriptionstid, d.v.s. räknat från garantitidens början. Tvister på grund av kontraktet skall enligt bestämmelser i 9 kap. 1 § AB/ABT normalt avgöras genom skiljedom enligt lagen (1929:145) om skiljemän, om inte annat överenskommits mellan parterna. Vissa undantag från denna huvudregel anges dock i bestämmel- serna. Ansvar, tillsyn och kontroll Förfarandet med skiljemän är ytterligare ett uttryck för att be- stämmelserna i AB/ABT är avsedda att tillämpas mellan jämbördiga parter, såväl kompetensmässigt som ekonomiskt. är det dock relativt vanligt att parterna, med ändring av vad som anges i AB/ABT, överenskommer att tvister härrörande ur kontrakts- handlingarna skall avgöras av svensk domstol och inte av skilje- nämnd. 5.2.9Administrativa föreskrifter, AF För att reglera projektspecifika frågor används normalt ett system med Administrativa föreskrifter (AF). AF används som ett kom- plement till såväl förfrågningsunderlaget som kontraktet och inne- håller uppgifter som är nödvändiga för att reglera parternas inbör- des skyldigheter, rättigheter och ansvar. AF-delen behövs dels för att den som lämnar anbud på projektet skall veta vilka krav beställa- ren ställer i en mängd viktiga frågor, dels för att parternas inbördes relationer skall kunna kopplas mer konkret till det aktuella objektet än vad som framgår av standardbestämmelserna i /ABT. Byggtjänsts AMA-system omfattar även Administrativa före- skrifter för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader (AF 98). Innehållet och strukturen i AF har kommit att bilda mall för hur AF-delen bör byggas upp som ett effektivt komplement till AB/ABT:s standardregler.26 AF-delen är byggherrens viktigaste styrinstrument Det är genom bestämmelserna i som byggherren be- stämmer villkoren för anbudsgivningen, anbudsprövningen och upphandlingen. I AF-delen regleras hur parterna skall organisera sitt arbete, hur arbetena skall bedrivas, hur arbetsplatsen skall orga- niseras samt vilken tillsyn, kontroll och provning som krävs och vem som gör vad. Frågor om parternas inbördes ansvar liksom ga- ranti- och försäkringsfrågor, krav på miljö- och kvalitetsledning m.m. läggs fast genom bestämmelser i , liksom betal- ningsvillkor o.d. 26 används för att upprätta bygg- och installationsbeskrivningar vid upphandling och genomförande av byggprojekt. är huvudman för referensverket . Ansvar, tillsyn och kontroll Om någon av parterna inte är nöjd med vissa delar av standard- bestämmelserna kan man i AF-delen göra tillägg till eller helt skriva bort delar av bestämmelserna i /ABT. Om AF-delen då inne- håller bestämmelser som strider emot eller kompletterar de be- stämmelser som finns i AB/ABT är det, som tidigare nämnts, nöd- vändigt att i kontraktet ange att AF-delen skall gälla före bestäm- melserna i AB/ABT, eftersom kontraktet är den enda handling som enligt standardbestämmelserna i /ABT är överordnad dessa be- stämmelser. Om byggherren t.ex. önskar längre garantitid än som föreskrivs i AB/ABT eller t.ex. motsätter sig möjligheten för entreprenören att genom s.k. prestandavite slippa byta ut material eller komponenter som inte motsvarar beställningen, kan byggherren skriva in detta i AF-delen. Entreprenören kan naturligtvis motsätta sig ett sådant krav och vägra skriva kontrakt med de villkor som byggherren ställt upp. Det slutliga utfallet beror då på parternas förhandlings- förmåga. 5.2.10Översyn av AB/ABT Ett arbete har inletts inom BKK med en översyn av de allmänna bestämmelserna i 92 som ett första steg. Syftet med översynen är i första hand att förenkla och uppdatera bestämmelserna. För- handlingarna går emellertid trögt och avstannade nästan helt då företrädare för byggherrarna förde fram krav på sakliga förändringar i bestämmelserna. Byggherrarna ville bl.a. dis- kutera krav på en förlängning av garantitiden till och för- slag som skulle minska besiktningens avskärande verkan för bygg- möjligheter att åberopa fel i entreprenaden. Parterna har då detta skrivs ännu inte hittat någon gemensam ståndpunkt i frågan. 5.2.11Särskilda villkor för entreprenader då enskild konsument är köpare Då beställaren är enskild konsument skall AB 92 eller ABT 94 inte användas. Vid tjänster på fast egendom såsom om- eller tillbyggnad av småhus skall i stället konsumenttjänstlagen (1987:716) tillämpas. Lagen är tvingande till konsumentens fördel, vilket innebär att av- Ansvar, tillsyn och kontroll talsvillkor är ogiltiga om de leder till sämre rättigheter för konsu- menten än vad som följer av lagen. Särskilda villkor gällde för statlig bostadsbyggnadssubvention till små- hus Konsumenttjänstlagen tillämpades tidigare inte för arbeten på fast egendom under förutsättning att konsumenten tillförsäkras ett så- dant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd som ställts som villkor för statlig bostadsfinansiering.27 Den närmare innebörden härav var att konsumenten skulle ha en färdigställandegaranti, dvs. en garanti för att arbetena skulle bli färdigställda enligt avtalet, även om när- ingsidkaren försattes i konkurs. Denna s.k. småhusgaranti skulle utöver färdigställandegarantin även omfatta en ansvarsutfästelse som täckte åtgärdandet av skador som visade sig från slut- besiktningens godkännande och framåt. Utöver småhusgarantin krävdes för att erhålla statliga räntesub- ventioner till egnahem eller småhus upplåtna med bostadsrätt, att köparen tillförsäkrades en tillräckligt stark ställning i avtalsför- hållandet till säljaren, ett s.k. avtalsskydd. Avtalsskyddet ansågs uppfyllt om Allmänna bestämmelser för småhusentreprenader där enskild konsument är köpare, ABS 95, tillämpats vid avtalsskrivandet. ABS 95 är ett resultat av förhand- lingar mellan och företrädare för byggentrepre- nörer och småhusfabrikanter. Systematiken i ABS 95 bygger i stora delar på AB 92, men reglerna har på ett antal punkter anpassats till konsumentförhållanden. Behov av översyn av avtalsvillkoren då enskild konsument är köpare Sedan de statliga räntebidragen till uppförande och ändring av små- hus upplåtna med äganderätt upphört och kravet på produktionsga- ranti kan hävdas med stöd av statliga bidragsregler, har ett behov uppstått av en ny konstruktion av konsumentskyddet i denna del. föreslog att en rad väsentliga regler ur ABS 95 skall föras över till Konsumenttjänstla- gen och gälla vid småhusentreprenader för att tillförsäkra den som 8 § förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. Ansvar, tillsyn och kontroll låter uppföra eller ändra ett småhus ett tillräckligt entreprenad- skydd.28 I rättsförhållanden mellan konsulter och deras motparter, t.ex. byggherrar, entreprenörer eller andra konsulter, tillämpas normalt Allmänna Bestämmelser för Konsultuppdrag inom arkitekt- och in- genjörsverksamhet av , ABK 96. ABK 96 utgör ett resultat av förhandlingar mellan BKK och Arkitekt- och Ingenjörsföretagen.29 Konsultuppdragets omfattning kan bestämmas endera genom sam- råd eller anbudskonkurrens. Vid samråd förutsätts att beställaren tillsammans med konsulten preciserar uppdraget till omfattning och kvalitetsnivå, föreslår form och detaljeringsgrad för redovis- ningen samt upprättar budget för uppdraget om arvodet är rörligt. Om parterna inte kan enas vid samrådet har endera parten rätt att avbryta uppdraget med omedelbar verkan och utan annan ersätt- ningsskyldighet för beställaren än skälig ersättning till konsulten för utfört arbete. Vid anbudskonkurrens bestäms uppdragets omfattning av kon- traktshandlingarna. De olika kontraktshandlingarna rangordnas enligt samma principer som i AB/ABT. Det innebär, liksom för entreprenader, att ändringar av och ev. tillägg till de allmänna be- stämmelserna måste regleras i kontraktet. Parternas ansvar vid oklarheter i handlingarna Vid uppdrag som lämnas i anbudskonkurrens förutsätts att an- budsgivaren (konsulten) får ett så tydligt och entydigt förfråg- ningsunderlag som möjligt. För de fall förfrågningsunderlaget innehåller oklara uppgifter eller uppgifter som strider mot varandra kan den s.k. oklarhetsregeln bli tillämplig vid tolkning av kontrakts- handlingarna. Oklarhetsregeln innebär att en oklar eller ofullstän- 29AI-företagen har numera delvis ändrat sin organisation och bytt namn till Svensk Teknik och Design, STD. Ansvar, tillsyn och kontroll dig skrivning tolkas till nackdel för den part som lämnat uppgiften. Vid uppdrag som bestäms genom samråd ligger en större del av preciseringsskyldigheten på konsulten. Av bestämmelserna framgår att beställaren normalt har ett stort ansvar för att precisera innehållet och inriktningen på uppdraget, särskilt när det gäller uppdrag som upphandlats vid anbudsin- fordran. Om inte beställaren kan precisera kraven på det som skall utföras, är inte konsulten skyldig att göra det. Konsulten är då normalt fri att tolka kraven till sin fördel, och behöver inte lägga ner mer arbete på analyser och undersökningar än som krävs för ett fackmässigt genomförande av uppdraget.30 I konsultens uppdrag ingår dock att inhämta de yttranden, godkännanden och tillstånd som krävs för att uppdraget skall kunna genomföras enligt gällande författningar, om inte annat avtalats.31 Konsulten ansvarar, med vissa begränsningar, för skada som har orsakats beställaren genom vårdslöshet eller försummelse.32 Konsulten ansvarar för skador som upptäcks från den dag konsultens uppdrag slutförts eller annars upphört.