sou · GQB327d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi anser att den fortsatta uppbyggnaden och samordningen av tal- och textdatabaser bör kunna ske inom ramen för nordiskt sam- arbete, både vad gäller resurser och metoder/teknik. Denna åsikt har framförts även från norsk sida (Handlingsplan for norsk språk og IKT, 2001). Norsk Språkråd menar att de nordiska länderna bör kunna ha gjensidig nytte av deler av de ressursene og verktøyene som utvikles i en slik sammenheng. Det bör vara en uppgift för den som skall bygga upp och administrera den nationella språk- banken att initiera ett konkret nordiskt samarbete i dessa frågor. Rättighetsfrågor bör beaktas i resursberäkningar Vi vill peka på att korpusar kan vara mycket dyra att ta fram. Detta gäller särskilt talspråkskorpusar. En del av kostnaderna för en korpus är förknippade med rättigheter. Detta kan gälla t.ex. förlag som har rättigheter till ordlistor eller forskningsinstitutioner som tagit fram vissa material. Rätten till de gemensamma språkresurser- na är en viktig fråga som måste lösas för att skall få en väl fungerande språkteknologisk infrastruktur. Enligt vår bedömning måste texter som läggs in i den nationella språkbanken kunna ut- nyttjas fritt. Den som ges uppgiften att bygga upp och administrera den nationella språkbanken måste därför också hantera rättighets- frågorna. Det är viktigt att beakta detta när de ekonomiska resurs- erna för detta förslag beräknas (se kapitel 21). Språkvården bör fortsätta med sitt arbete med språklig standardisering En annan viktig förutsättning för utvecklingen inom IT och språkteknologin är ett fortsatt arbete med språklig standardisering. Detta kan sägas innefatta två aspekter: dels arbetet med termino- logier, dels en mer allmän normbestämning. I den fortsatta IT-utvecklingen kommer betydelsen av klara och entydiga termer att öka, både i det utvecklingsarbete som pågår inom IT-branschen och i gränssnittet mellan användare och maskin/nät. För att användningen av Internet skall bli enklare är det viktigt att språkvården blir aktiv när det gäller att standardisera bruket av svenskspråkiga ord och uttryck. Språkvården bör enligt vår be- dömning fortsatt uppmärksamma dessa frågor. Termdatabaser bör tillgängliggöras genom språkbanken Vi har i bl.a. kapitel 6 redovisat våra bedömningar och förslag om statens ansvar för terminologiarbetet och behovet av olika term- databaser, inte minst flerspråkiga sådana. Det har i utrednings- arbetet framkommit att det finns behov av standardiserade och kvalitetssäkrade terminologidatabaser, inte minst för att Internet skall fungera även på svenska. har framfört idén om att inrätta en rikstermbank för att tillgängliggöra termer från t.ex. myndigheter för allmänhet, översättare, tjänste- män m.fl. Vi delar den bedömningen och menar att språkvårdens termino- logiarbete bör samordnas och inriktas på att ta fram en riks- termbank En sådan rikstermbank bör tillgängliggöras genom den nationella språkbanken. Även de flerspråkiga termbaser som vi föreslår i kapitel 6 bör tillgängliggöras genom språkbanken. Forskning och utveckling inom språkteknologiområdet skall förstärkas Vi anser att språkteknologi är ett område som har stor potential att vidareutvecklas. Behovet av forskning och utveckling inom om- rådet är fortsatt stort, medan de statliga resurser som avsatts för området är mycket begränsade. Från sida ges pengar till grundforskning. Vi föreslår att ges i uppdrag att utlysa medel för riktad forskning inom språkteknologiområdet. Detta skulle ex- empelvis kunna pågå . Inom området informations- och kommunikationsteknik har ett program för språkteknologi. De program som Vin- nova/har ansvarat har haft stor betydelse för den språkteknologiska utvecklingen i . Programmen omfattar dock förhållandevis små belopp och vi anser att mer stat- liga resurser borde satsas på detta område. Vi föreslår därför att resurserna för forskning och utveckling inom språkteknologi- området ökar. Vi föreslår vidare att ansvaret för framtida program för att stödja forskning inom området och därtill hörande medel behålls vid Vin- nova, men att det språkteknologiska sekretariat som föreslås nedan ges ett avgörande inflytande över hur medelen skall fördelas. Det är naturligt att stödet till forskning och utveckling inom området hanteras administrativt inom som har kompetens och er- farenhet inom området, men att hänsyn tas till statens övriga in- satser för språkteknologin när beslut fattas. Detta innebär att ett språkteknologiskt sekretariat tillsammans med skall fatta beslut om hur medlen skall fördelas. Vi återkommer till denna fråga i samband med språkvårdens framtida organisation. För att forskning skall bli bra måste det finnas en god grund- utbildning. Det är därför viktigt att det finns resurser för språk- teknologisk utbildning. Språkteknologi har en tvärvetenskaplig karaktär och kan därför ha svårt att hävda sig i konkurrensen med områden som ses som mer centrala inom olika fakulteter. Det är viktigt att se till att språkteknologiområdet inte faller mellan stol- arna. De nordiska länderna ligger generellt sett långt framme på IT- området. Det har dock ägt rum en snabb utveckling inom språk- teknologin för de större europeiska språken som har fått tillgång till avancerade informationsbehandlingsverktyg, medan de nordiska språken saknar sådana verktyg och därmed riskerar att halka efter på informationssökningens område. Orsaken är att språken i är relativt sett små och marknaden därmed för liten. För att även svenska skall ingå i flerspråkiga produkter och tjänster är det viktigt att svensk forskning och utveckling deltar i det inter- nationella samarbetet, inte minst inom och EU. Det bör finnas vinster – såväl ekonomiska som verksamhetsmässiga – att göra genom att vidareutveckla i första hand det nordiska sam- arbetet. Vi föreslår därför att nordiskt samarbete liksom samarbete mel- lan forskning och näringsliv skall främjas i de framtida stödpro- grammen. Forsknings- och utvecklingsprojekt bör kunna genom- föras i samverkan med industrin. Vidare bör svenskt deltagande i programmet för det digitala innehållet och andra EU-program uppmuntras. Det bör vara en uppgift för det språkteknologiska sekretariat som föreslås nedan att verka för detta. Ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat skall inrättas Det behövs ett nära samarbete mellan forskning, högre utbildning, näringsliv och myndigheter för att föra samman den teknik samt de allmänna språkkunskaper och språkresurser i form av både svensk skrift och svenskt tal som behövs för att utveckla språkteknologin. Språkteknologi berör olika branscher med bakgrund i olika forsk- ningsdiscipliner. Det statliga ansvaret för området är splittrat mel- lan olika departement, myndigheter och institutioner. Från bran- schen efterfrågas ett samordnande organ. har i en rapport (Maskinöversättning, 1999) till reger- ingen föreslagit att det bör utarbetas en långsiktig strategi för främjande av svensk språkteknologi. En myndighet/organisation bör utpekas som koordinator för strategiarbetet och ha som upp- gift att följa utvecklingen inom området, bygga upp och förvalta resurser för svenska språket samt sprida information och stödja erfarenhetsnätverk. har i sin principskiss om svensk språkvård och framtida organisation pekat på behovet av ett språkteknologiskt språkråd med represen- tanter för branschen, forskning och myndigheter. Vi delar Nuteks och bedömning och föreslår att staten blir mer aktiv inom det språkteknologiska området genom att inrätta ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat. Syftet skall vara att stärka statens insatser och samordna dessa med andra insatser inom det språkteknologiska området. Ett samordnande språkteknologiskt sekretariat bör genomföra åtgärder, följa utvecklingen samt sprida information. Andra upp- gifter för ett sådant sekretariat är att t.ex. medverka i beslutsfattan- det om statens direkta stöd till forskning och utveckling inom om- rådet (som handläggs av ). Ett språkteknologiskt sekretariat bör även ha överblicken över tillgången på svenska språkresurser och följa t.ex. utvecklingen av språkteknologiska hjälpmedel för funktionshindrade. Sekretariatet bör även ha en konsumentupplysande funktion och kunna fungera som ett rådgivande organ gentemot framför allt offentliga institutioner. De språkteknologiska produkter och tjänster som finns t.ex. för översättning till och från svenska har ännu som regel mycket specifika användningsområden. Användare måste därför veta om det finns produkter för just de aktuella upp- gifterna, annars ger språkverktygen inte den förväntade effektivi- seringen. måste språkverktygen hitta just sina specifika potentiella användare och köpare. Det är ett av flera skäl till att det från flera håll har framförts behov av testning av språkteknologiska produkter, t.ex. i form av både språklig kontroll och certifiering av produkter. I bl.a. en marknadsundersökning från MATS-projektet1 (Marknadsundersökning, 2001) pekas på behovet av att t.ex. data- och affärstidskrifter publicerar testresultat. Detta skulle enligt vår bedömning påskynda framväxten av en mer effektiv marknad för bra och användbara produkter och tjänster. Vi menar att det språkteknologiska sekretariatet måste ha en god överblick över produktutbud, praktiska erfarenheter och testresultat för svenska språkverktyg. I det konsumentupplysande arbetet bör ingå att följa och informera om utbud och marknadsläge, ha överblick över genomförda tester och andra studier, följa och samla erfarenhet av användningen av olika verktyg samt uppmärksamma icke tillgodo- sedd efterfrågan på svenska produkter och stimulera till utveckling av nya produkter eller anpassning av befintliga verktyg till svenska. En språkteknologisk strategi bör tas fram har föreslagit att det bör utarbetas en långsiktig strategi för främjande av svensk språkteknologi. Vi delar den bedömningen. För att vi skall kunna utnyttja språkteknologins potential – både för språkpolitiken, forskningspolitiken, näringspolitiken, förvalt- ningspolitiken och handikappolitiken – bör det språkteknologiska sekretariatet utarbeta en språkteknologisk strategi för att stärka kompetens och utveckling inom det språkteknologiska området. 1 Projektet and Application of a () drivs i samarbete mellan , och Explicon. Det finansieras genom . En inventering av den språkteknologiska branschen bör göras Vidare bör en närmare inventering av den språkteknologiska bran- schen göras, bl.a. av vilka produkter och tjänster som finns till- gängliga på svenska språket, vad som är bra och vad som saknas. Språkteknologiska produkter och tjänster är enligt vår mening en viktig del av infrastrukturen. Nordiskt samarbete bör utvecklas inom språkteknologin Vi vill även här peka på att olika former av nordiskt samarbete inom språkteknologiområdet borde kunna medföra flera fördelar. Att samarbeta inom området borde vara kostnadseffektivt och ut- vecklande för både näringsliv och forskning. Strukturen i språken är lika, vilket gör det förhållandevis enklare att anpassa mellan olika nordiska språk än från engelska till något av de nordiska språken. Dessutom är flerspråkiga korpusar till stor nytta vid utvecklandet av flerspråkiga produkter och tjänster. Vi menar att det bör vara en av uppgifterna för det språkteknologiska sekretariatet att i sam- arbete med de övriga nordiska länderna realisera ett utökat nordiskt samarbete. 17.2.1Vad menas med maskinöversättning och översättningsminnen? Genom internationaliseringen av samhället har krav på översätt- ningar mellan olika språk ökat. Inom översättningsområdet kan datorer användas i olika utsträckning, allt ifrån direkt maskinöver- sättning till att fungera som ett stöd för översättarens arbete. Maskinöversättning innebär att datorn med hjälp av lexikon, grammatiska regler m.m. genomför en tolkning av strukturen hos meningarna i den text som skall översättas och därefter skapar en text på målspråket. De enkla maskinöversättningssystemen över- sätter ord för ord, medan mer avancerade transfersystem i flera steg översätter meningar som fristående enheter. används sådan maskinöversättning dels som läs- och kommunikationsstöd för att tillgängliggöra innehållet i texter skrivna på ett främmande språk, t.ex. direktöversättning av webbsidor, dels som delsystem i en mer omfattande översättningsprocess, där översättningen utgör rå- material för vidare bearbetningar. I en del fall (speciellt om ämnes- området är väl avgränsat) kan utfallet bli tämligen tillfredsställande, medan i andra fall resultatet blir sämre. Ett väl genomarbetat system kan garantera kvalitet på vissa aspekter där över- sättning kan missa (t.ex. sifferuppgifter). Vid vårt seminarium om språkteknologi gjorde forskare bedömningen att av en facktext kan maskinöversättas godtagbart (se vidare bilaga 4). Förutom direkt maskinöversättning finns olika typer av över- sättningsverktyg som omfattar t.ex. elektroniska lexikon, term- databaser och översättningsminnen. Översättningsstationer är integrerade system för professionellt bruk. De omfattar vanligen flerspråkig ordbehandling och översättningsstöd av olika slag samt ibland också ett maskinöversättningssystem. Till översättnings- stationen kan även referensmaterial av olika slag finnas kopplade, t.ex. textsamlingar på käll- och målspråk som behandlar det ämnes- område som översättningen gäller jämte sökfunktioner. gjorda översättningar kan finnas tillgängliga i översättningsminnet eller vara åtkomliga för sökningar på annat vis. 17.2.2Nutek föreslår en satsning på svensk språkteknologi har på regeringens uppdrag utrett tekniska och ekonomiska förutsättningar för att ta fram en svensk basmodul för maskinöver- sättningar av standardiserade förvaltnings- och affärsdokument (Maskinöversättning, 1999). Av rapporten framgår bl.a. att den största efterfrågan på översättningar i gäller från svenska till engelska. Genom EU-medlemskapet har dock även behovet av översättning till svenska ökat. Därtill kommer den växande sektorn av s.k. lokalisering (översättning och anpassning av programvaror och manualer) som görs åt företag som exporterar till . I rapporten görs bl.a. en genomgång av existerande prototyper till maskinöversättningssystem för eller med svenska. menar i rapporten att den tekniska utvecklingen inom området maskinöversättning har varit långsam. Även de bästa av dagens system har begränsad översättningsförmåga. De är dock i många fall tillräckliga som läs- och kommunikationsstöd och som delsystem för råöversättning i samband med textproduktion, antingen som fristående system eller som komponenter i stöd- system för översättare. Dessa metoder verkar enligt kunna över- vinna vissa av transfermetodens brister, men finns ännu inte som kommersiella produkter. Den viktigaste faktorn för maskinöver- sättningssystemets översättningsförmåga är systemets lexikon och regler. Ju större och bättre dessa är, desto bättre blir översättning- arna. För att förbättra systemen måste man enligt utnyttja den översättningskunskap som ligger latent i existerande översätt- ningar. konstaterar i sin rapport att behovet av svenska maskin- översättningssystem i det lägre segmentet – dvs. mer osofistikerade produkter – kan tillgodoses av marknaden, men att utvecklingen av avancerade maskinöversättningssystem för svenska är eftersatt. Man menar vidare att den viktigaste förutsättningen för utveck- lingen av avancerade maskinöversättningssystem är tillgången på översättningsdatabaser. Slutligen menar att det finns ett be- hov av ett konsumentupplysningsorgan på språkteknologins om- råde. föreslår att det utarbetas en långsiktig strategi för att främja svensk språkteknologi. Denna skulle innehålla följande åt- gärder: att översättningsdatabaser byggs upp att befintliga system utvärderas att ett integrerat översättningssystem byggs upp att en myndighet/organisation utpekas som koordinator för strategiarbetet och de ovan föreslagna åtgärderna. Denna skulle också ha till uppgift att följa utvecklingen inom området, bygga upp och förvalta resurser för svenska språket samt sprida in- formation och stödja erfarenhetsnätverk. Det tidigare nämnda bygger vidare på Nutek- rapportens förslag om behovet av mer kunskap om tillgängliga forskningsprototyper. Inom har man gjort en marknadsundersökning av den kommersiella marknadspotentialen för ett maskinöversättningssystem med svenska som käll- eller målspråk. I rapporten (2001) pekas bl.a. på att maskinöversättningar kan leda till sänkta kostnader, snabbare produktion samt konsekventare och mer exakta översättningar. Det konstateras att det inte finns någon lösning för högkvalitativ maskinöversättning till eller från svenska på marknaden . Av undersökningen framgår att hälften av de svarande företagen skulle föredra att låta skribenterna skriva på svenska, om det är deras modersmål, för att det höjer texternas kvalitet. Förutsättningen var att man skulle ha tillgång till en fungerande maskinöversättning. Merparten av de övriga angav att man konsekvent arbetar med sitt koncernspråk. Undersökningen pekar sammanfattningsvis bl.a. på att maskinöversättningssystemen bör testas och att resultaten av dessa bör spridas. Det pekas vidare på att myndigheter bör välja att införa systemet. 17.2.3Maskinöversättning inom EU för vissa språk Inom EU:s olika organ läggs stora resurser på översättning av olika dokument och tolkning mellan de elva officiella språken. Den totala produktionen av översättningar till svenska inom hela EU- verksamheten ligger på drygt 200 000 sidor , oftast från eng- elska men även i betydande grad från franska. (Se kapitel 4.) Europeiska kommissionen har arbetat med att utveckla och anpassa ett flerspråkigt hjälpmedel för maskinöversättning för internt bruk, EC Systran (se bl.a. EC Systran, 2001). Maskinöversättning har utvecklats för åtta av EU:s officiella språk (dock inte för alla s.k. språkpar). För svenska, danska och finska finns maskinöversättning över huvud taget inte tillgänglig inom EU:s ram. omfattar EC Systran 18 språkpar, samtliga med engelska eller franska. Valet av språkpar har gjorts utifrån olika kriterier: efterfrågan: arbetsspråken engelska och franska dominerar språklig släktskap: språkpar som franska–spanska är billigare och lättare att utveckla medlemsstaternas vilja att samfinansiera projekt är också av be- tydelse, därav utvecklingen av språkparen engelska–grekiska och grekiska–franska. Maskinöversättningar används av handläggare på kommissionens sakenheter för tre syften: Snabböversättning av korta, repetitiva och ofta brådskande texter med standardiserad struktur och terminologi. Godtagbar översättningskvalitet uppnås efter det att texten korrigerats av en person med målspråket som modersmål. Texterna används för internt bruk. Snabb genomläsning av texter på ett språk som beställaren inte behärskar. Framtagande av utkast på något annat språk än beställarens modersmål eller huvudspråk. Översättare inom kommissionen använder maskinöversättningen som grund för en mer genomarbetad översättning av texten. Över- sättningens kvalitet varierar mellan olika språkpar. Resultaten för översättningar mellan franska och spanska bedöms som mycket goda. Spanska översättare använder EC Systran . Maskin- översättning har också god kvalitet där översättare kan missa (siffror etc.). Kvaliteten beror dock på vilken typ av källtext som skall översättas och kvaliteten på källtexten (stavning, format, syntax). Enligt kommissionen kan översättare som regelbundet använder sig av maskinöversättning förkorta översättningstiden med upp till en tredjedel om de rätta förutsättningarna finns (språkpar, texttyp, ämnesområde, stil). Översättarna använder ett avancerat gränssnitt med namnet EURAMIS () som gör det möjligt att återanvända tidigare översättnings- arbete genom översättningsminnen. Med utgångspunkt i tidigare översättningar kan datorn gå igenom texter som skall översättas och föreslå en översättning för de meningar där tillräckligt stor matchning uppnås. Denna kan sedan bearbetas av översättaren. Inte minst i EU-sammanhang där ofta ganska strikt bundna texter översätts ger ett sådant förfarande stora tidsbesparingar genom att mycket inte behöver nyöversättas varje gång. Resultatet är starkt beroende av dels storleken på de översättningsminnen som byggts upp, dels kvaliteten på de översättningar som lagras där. För att använda maskinöversättning och översättningsminne kombinerat kan översättaren arbeta med översättningsstationen (TWB). TWB understöder bl.a. svenska, men en be- gränsning vid användningen för översättarna är att det inte finns någon maskinöversättning för svenskan. Den gemensamma finansieringen av nya språkpar har handlagts inom ramen för MLIS-programmet. underteck- nades samarbetsavtal med den nederländska och den portugisiska regeringen för utveckling av språkparen nederländska–eng- elska/franska och portugisiska–engelska/franska. Inom ramen för programmet () har projekt SOU 2002:27 Språkteknologiska initiativ startats för översättning till och från tjeckiska, ungerska och polska. Vad gäller det nederländska utvecklingsprojektet kan följande nämnas (Translation for Dutch, 2001). Nederländska finns med i EC Systran, men har tidigare inte utveck- lats och inte heller använts så mycket. Den tekniska utvecklingen har dock gjort att de flesta översättarna numera använder översätt- ningsminnen. Maskinöversättning kan integreras i den miljön och användas för de delar av en text där översättningsminnen saknas. Genom att efterredigering ändå behövs när man arbetar med över- sättningsminnen är det inget stort merarbete för användarna att efterredigera också maskinöversatt text. Vid det nederländska valet av system gjordes en offentliga upphandling som företaget vann. Det nederländska projektet kostar och på- går (motsvarande ). Det finansieras till av företaget och till av ett konsortium bestående av kommissionen, samt regeringarna i och . Kommissionens medfinansiering tas från det nu avslutade MLIS-programmet. De nordiska medlemsstaternas språk är ännu inte med i något färdigutvecklat maskinöversättningssystem inom EU. Fler förslag till samarbete har lagts fram när det gäller danska, men ännu har de inte gett något resultat. Tilläggas kan att det i har ut- vecklats ett maskinöversättningssystem för patent (PaTrans). MLIS-programmet finansierar utvecklingen av språkparen finska– engelska och engelska–finska i samarbete med ett finländskt före- tag. Enligt uppgift har man kommit långt främst med riktningen finska-engelska. Vid kommitténs studiebesök i kommissionen framkom att det finns önskemål från bl.a. svenska översättare om språkparen engelska–svenska och franska–svenska. För den som översätter är naturligtvis också sådant som term- databaser, elektroniska lexikon och flerspråkiga ordbehandlings- program viktiga hjälpmedel. Inte minst viktigt är här termarbete i vid mening, och terminologisk utveckling är även i andra avseenden av stor betydelse för unionens kommunikation. En omfattande terminologisk verksamhet bedrivs också inom EU. Flera stora termdatabaser har byggts upp, bl.a. Eurodicautom vid kommission- en och TIS vid rådet. Vårt förslag: Maskinöversättning för svenska skall utvecklas. Från språkpolitisk utgångspunkt kan maskinöversättningar ses som ett medel för att stärka svenska språket och undvika ytterligare domänförluster eller kanske till och med återerövra domäner, t.ex. när det gäller dagens författande av texter på engelska inom svenska företag och myndigheter. Genom att göra tillgången till maskin- översättning mer allmän t.ex. på Internet, kan var och en använda svenska språket i större utsträckning – både genom att skriva texter på svenska som sedan översätts och genom att låta datorn översätta enklare utländska texter till svenska. För att detta skall fungera är det viktigt att gemensamma, svenska språkresurser och då särskilt s.k. parallellkorpusar byggs upp. Även flerspråkiga termbaser är nödvändiga språkresurser.