sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — De etablerade system som finns på marknaden, varibland särskilt ISO, IIP, EMAS och Svanen bör nämnas, sker kriterie- kraven vad beträffar organisationen och produkt/tjänst var för sig. När det till exempel gäller frågan om märkning av tvättmedel ställer Svanen således endast krav på att det aktuella tvättmedlet uppfyller de för märket specificerade kraven, vilka inte omfattar verksam- hetens ledning och organisation. På samma sätt innebär en IIP-märkning att verksamheten visser- ligen uppfyller vissa specifika krav på en lärande organisation, men det ställs inte några krav på att de produkter eller tjänster som kommer ut ur organisationen uppfyller några krav ur ett lärande- perspektiv. 12.9Avslutning av att mäta och systematisera samhället ur ett jämställdhetsperspektiv I det här kapitlet har vi försökt visa hur människor uppfattar lik- nande situationer helt olika och att detta har betydelse för hur världsbilden formas. Inledningsvis återgav vi Siouxhövdingen tal i vilket han lyfter fram vikten av att värna naturen. Vi har försökt visa att det finns anledning att dra lärdom Utgångspunkter och metoder för ett system och nytta av det arbete som har gjorts på miljösidan både när det gäller den yttre och inre miljön. Men det finns även anledning för dem som arbetar med miljöfrågor att lyfta fram och även in frågor om jämställdhet i sitt arbete. En av de mest centrala frågorna för Utredningen är just att lyfta fram frågor om kön och genus i alla sammanhang. Men det finns även avigsidor av detta, såsom försök att strukturera könen som artskilda genom att till exempel underbygga traditionella föreställ- ningar om kvinnliga kvinnor och manliga män. Vi har även försökt visa hur viktigt det är att välja en metod som kan ge svar på den fråga som ställs och att det ofta kan finnas an- ledning att använda flera metoder för att på så sätt ge en så nyanserad bild som möjligt. Det betyder bland annat att det är frågeställningen som ska styra valet av metod och inte tvärt om. Av den kvalitativa studie över hur företrädare för olika närings- verksamheter ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat synligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle innebära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning utan att det skulle tas någon hänsyn till hur verksamheten ser ut ur jämställdhetsorganisatorisk synvinkel. Av den kvantitativa studien om hur konsumenter ställer sig till att köpa eller ta del av varor, tjänster eller jämställda verksamheter blev det tydligt att det finns ett stort intresse för att göra just jämställda konsumentval. En av de mest centrala frågorna för märknings- och certifierings- system är att de är trovärdiga. Det betyder bland annat att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ställa krav på såväl verksamhetens organisation som de specifika produkterna och/eller tjänsterna, krav på dubbla kriterier. 13Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning Sammanfattning av kapitel 13 I det här kapitlet beskriver vi de frågor som är centrala (av struk- turell karaktär) då det gäller att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, varvid vi bland annat beskriver systemets tänkta mål, relevans, utvecklingsmöjligheter samt styrbarhet. I Europeiska kommissionens senaste grönbok europeisk ram för företagens sociala ansvar uppmuntras arbetet med att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företags- arbetet – Corporate Social Responsibility. finns det emellertid inte några ramar för vad detta innefattar. syftar emellertid till att få in förslag om hur före- tag och fackföreningar, icke-statliga organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet ska kunna samarbete för att åstadkomma en gemensam europeisk ram för företagens sociala ansvar. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle här kunna tjäna som hjälpmedel för att uppmuntra till ett sådant samarbete. Utredningen konstaterar att det bör övervägas att uppmuntra landets länsexperter att anordna utbildningar i och om jämställdhet för att på så sätt nå ut med den bas som systemet för frivillig jäm- ställdhetsmärkning vilar på – att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning. Det finns inte några etablerade system som förordar både miljö, etik, som jämställdhet. Däremot finns det inom den anglo- saxiska världen ett begrepp som tar utgångspunkten i ett socialt perspektiv, Corporate Social Responsibility. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning sibility innebär i princip att företag menar sig inte endast ha ett ansvar gentemot sina ägare, utan menar sig ha ett ansvar gentemot såväl människor som naturen både inom företaget (den interna företagskulturen) och utanför företaget (den externa företagskul- turen). Mot bakgrund av Corporate Social Responsibility åtar sig således företaget helt frivilligt att ta såväl sociala som sociala och miljömässiga hänsyn även utöver vad som krävs i lagar och förord- ningar. I Europeiska kommissionens senaste grönbok europeisk ram för företagens sociala ansvar uppmuntras detta arbete.1 Företagens ansvar kan ta sig i olika uttryck och kan således inne- bära allt från att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företagsarbetet till att internutbilda personalen när det gäller den interna företagskulturen. Arbetet med den externa företagskultu- ren kan till exempel ta sin utgångspunkt i mänskliga rättigheter, genom att företaget ställer krav på sina underleverantörer att de till exempel inte använder sig av barnarbetare. Men mot bakgrund av att dessa åtaganden är frivilliga och saknar ramar blir formen för och innehållet i Corporate Social Responsibi- lity högst skiftande och beroende av de olika företagens privata uppförandekoder. Det leder till en oklarhet om vad som egentligen avses med corporate social responsibility. syftar således till att få in förslag om hur företag och fackföreningar, icke-statliga organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet kan samarbeta för att åstadkomma en gemensam europeisk ram för företagens sociala ansvar. Ett mål är att kärnkonventioner om föreningsfrihet och förhandlingsrätt, avskaffande av tvångsarbete respektive barn- arbete samt avskaffande av diskriminering vid anställning och yrkesutövning ska tjäna som gemensam miniminorm för uppfö- randekoder och sociala märken. Ett annat mål är att ta fram prin- ciper för att redovisa verksamheters utfall i socialt och miljömässigt avseende. Om dessa rapporter ska uppfattas som något mer än PR- produkter behöver man också utarbeta pålitliga system för att granska huruvida redovisningen stämmer överens med verklig- heten.2 1KOM (2001), 366 slutlig av . 2Uppförandekoder och social märkning bör bli mer enhetliga, , EU & arbetsrätt, Nr 3 2001. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning I finns det exempel på såväl kvantifierbara som kvali- tativa system för att mäta jämställdhet.3 I och finns det ytterligare exempel på frivilliga system som tar sin utgångs- punkt i sociala hänsyn, corporate social responsibility. 13.2Belgien – för främjande av socialt ansvarig produktion antog Representanthuset i lagen för främjande av socialt ansvarig produktion.4 Det belgiska lagförslaget innebär att företag äger rätt att använda en etikett vid marknadsföringen av produkter under förutsätt- ning att företaget förbinder sig att följa följande standarder och förslag. Till dessa villkor hör åtminstone att vederbörande förbin- der sig att efterleva de i den internationella arbetstagarorganisa- tionens () grundläggande konventioner fastställda villkoren, i synnerhet: -Konventionerna om förbud mot tvångsarbete (konventionerna nr 29 och 105). -Konventionen om rätt till fackföreningsfrihet (konventionen nr 87). -Konventionen om rätt att organisera sig och förhandla kollektivt (konventionen nr 98). -Konventionerna om förbud mot alla former av arbets- och lönediskriminering (konventionerna nr 100 och 111). -Konventionen om lägsta tillåtna ålder för barnarbete (konvention nr 138). Rätten till etiketten tilldelas eller förlängs för en period om högst . I samband med att företaget erhåller rätten att använda etiketten åläggs det även att följa ett kontrollprogram. Programmet fastställs av den minister som handhar de ekonomiska angelägen- heterna efter förslag från utskottet. Kontrollen av huruvida kriterierna är uppfyllda utförs av de orga- nisationer som är auktoriserade med stöd av en lag om auktorisa- tion av certifierings- och kontrollorgan och provningslaboratorier. Efter en överläggning i konselj fastställer den belgiske Konungen de kontrollföreskrifter som ska gälla för de företag som har ansökt 3Även om det faller utanför Utredningens uppdrag att belysa problematiken på övriga områden vill vi ändå understryka möjligheten och även framhålla lämpligheten att länka samman fler sociala hänsyn till jämställdhetsmärkningen. 4Belgiska parlamentets deputeradekammare av . Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning om rätt eller förlängning av rätt att använda etiketten. Därvid ålägger Konungen det aktuella företaget att hålla ministern under- rättad om samtliga leverantörer och underentreprenörer som är direkt inblandade i framställningen av den produkt för vilken före- taget har ansökt om rätt att använda etiketten. Det föreslås att det även ska inrättas en reflexionsgrupp för tilldel- ning av rätt att använda den Europeiska miljömärkningen i syfte att skapa en helhetssyn på den socialt och miljömässigt ansvariga pro- duktionen. Den som har använt etiketten utan att uppfylla de föreskrivna villkoren kan få sitt tillstånd indraget. De produkter som har blivit oriktigt etiketterade ska även publiceras i den officiella belgiska annonstidningen /Le Moniteur Belge. Den som erhåller avslag eller har fått sin etiketteringsrätt indragen ska ha möj- lighet att klaga vid en appellationsnämnd. Den som har använt eller försökt använda etiketten under åsido- sättande av föreskrifterna i den nu aktuella lagen eller genom- förandebestämmelserna eller genom bedrägligt förfarande har givit intrycket att förfoga över etiketteringsrätten föreslås kunna dömas till fängelse i minst och högst och ådömas böter om och högst . Ministern förslås även kunna befullmäktiga tjänstemän att spåra och kartlägga överträdelser enligt den nu aktuella lagen. De proto- koll som dessa tjänstemän upprättar har beviskraft tills motsatsen bevisas (ett slags omvänd bevisbörda). 13.3Behovet av ramar vid sociala märkningar Både i och finns det flera olika märken och mär- kesordningar som fungerar parallellt. På till exempel miljöområdet finns det även märken som, även om de alla ställer miljöhänsyn i fokus, konkurrerar med varandra. Ur konsumentsynpunkt kan mängden märken nästan bli förvirrande. Det är inte alltid lätt att veta vad märkningen står för och vilka kriterier som ligger till grund för bedömningen av den. Det har även förekommit kritik mot olika miljömärkningar när det gäller kontrollordningar som bedrivs inom monopolistiska system. Att det finns ett intresse för jämställdhetsmärkning från såväl näringslivet som från konsumenter råder det ingen tvekan om (se ovan kap. 8 och 9). Till skillnad från vad som gäller på miljöområdet finns det endast ett fåtal rättsliga regler på jämställdhetsområdet (drygt 300 på miljöområdet vilket Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning ska jämföras med drygt 10 på jämställdhetsområdet). Det är vidare så att det råder en stor osäkerhet inför innebörden av vad som avses med jämställdhet. Det betyder med andra ord att det finns ett behov av regler som både beskriver och ringar in området. Ur kon- sumentsynpunkt finns det också ett behov av att bringa reda (dvs. skapa en förståelse av innebörden) bland de olika märkningssyste- men som florerar i landet. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ta sin utgångspunkt i den verklighet som finns , då det ställs ökade krav på konsumenterna när det gäller att sätta sig in i vad de olika systemen innebär. Konsumenter förväntas även – åtminstone till en viss del – känna till vad som skiljer de olika märkena åt. Det betyder till exempel att om ramarna för jämställdhetsmärkningen fastställs i en lag så kommer jämställdhetsmärkningen både att erhålla etablerad ställning som begreppen jämställdhet och jämställdhetsmärkning definieras, vilket i sin tur leder till att de vanföreställningar som finns om dem försvinner. Därutöver kom- mer en lag att kunna båta för att systemet blir stabilt, eftersom lagen kommer att markera de miniminivåer som ska gälla för märk- ningen. Det är mot bakgrund av detta som vi föreslår att ramarna för ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning bör vara reglerade genom en lag för frivillig jämställdhetsmärkning. För en närmare beskriv- ning av lagen se vidare kap 14. Mot bakgrund av att frivilliga system just bygger på rätten att välja att vara med eller ställa sig utanför systemet är det viktigt att systemet görs attraktivt som det är seriöst. Om systemet inte är seriöst och trovärdigt kommer det inte få några kunder, vilket i sin tur leder till att systemet i princip kommer att dö redan innan det har fått fäste. Det betyder till exempel att det måste ställas minst lika höga krav på ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning som på övriga system för frivillig märkning. Det brukar framhållas att system ska ha ett mål, vara relevant, ha utveck- lingsmöjligheter och styrbarhet för att kunna få en etablerad ställning. 5 Även om det faller utanför Utredningens uppdrag att belysa problematiken på övriga områden vill vi ändå understryka möjligheten och även framhålla lämpligheten att länka samman fler sociala hänsyn till jämställdhetsmärkningen. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 13.3.1Mål för frivillig jämställdhetsmärkning Alla system kräver mål för att kunna genomföras. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste således ha ett mål. Utred- ningen tillsattes delvis i syfte att råda bot på de ojämställda för- hållanden som råder i samhället. Systemet måste även ha en grund, en etisk bas att stå på för att få bärighet. För att systemet ska nå ut till allmänheten måste det göras attraktivt. Både kunder och kon- sumenter måste känna att de gör vinster när de använder sig av systemet. I miljösammanhang talas det om att en hållbar utveckling kom- mer göra det möjligt för människor, djur och växter att överleva; att om vi inte börjar tänka på naturen kommer allt liv att dö ut. Ur ett jämställdhetsperspektiv blir fokus i stället riktat mot kvinnors och mäns villkor: -att kvinnor och män har lika rättigheter och skyldigheter och möj- ligheter att: -ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, -vårda hem och barn och -delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Jämställdhetsbegreppet rör således förhållandet mellan kvinnor och män i samhällslivets samtliga områden. Jämställdhet är med andra ord inte knutet till en viss del i samhället. För att systemet ska kunna tas på allvar får det inte innehålla andra begränsningar än vad som framgår av jämställdhetsbegreppet. Det betyder att både pri- vatliv och yrkesliv bör rymmas inom systemet liksom privat och offentlig sektor samt ideella organisationer. Jämställdhet blir på så sätt ett mått på att kvinnor och män har möjlighet att leva och agera tillsammans eller var för sig på lika vill- kor. På så sätt blir det också möjligt att det skapas ett mer jämställt samhälle; ett samhälle som genomsyras av jämställda värderingar. Målet för systemet blir således att det skapas ett mer jämställt sam- hälle. Uppmaningen att skapa ett mer jämställt samhälle vilar på en idé om ständig förbättring genom hänvisning till ett mer jämställt sam- hälle. Formuleringen uppmanar således till ett processuellt tänkan- de, där det centrala blir att utveckla samhället mot mer jämställda villkor för både kvinnor och män. På så sätt finns det även flera länkar mellan ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning och befintliga ledningssystem, som Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning alla tar sin utgångspunkt i möjligheten att förändra, påverka och utveckla verksamheter. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, som tar sin ut- gångspunkt i en modell där både verksamheten och det som framställs vid verksamheten är av betydelse, kommer emellertid inte endast ha de etablerade ledningssystemen som förebild. Syste- met kommer även att ha kopplingar till märkningar av varor och tjänster. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ställer således krav på att såväl verksamheten som de produkter och tjänster som tas fram och levereras eller tillhandahålls vid verk- samheten syftar till ett mer jämställt samhälle. Att mäta huruvida samhället har blivit mer jämställt än tidigare kan visserligen vara svårt, men inte ogörligt. Ett sätt att mäta frågor om jämställdhet är att ställa upp ett antal undermål till det över- ordnade primära målet med systemet, att nå ett mer jämställt samhälle. Delmålen skulle kunna vara att: -hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, -all intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv, -de produkter och tjänster som är föremål för jämställdhetsmärkning är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv, -verksamheten verkar för att all extern kommunikation genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, samt -verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga till att använda jämställda arbetsformer. De nu uppräknade delmålen är inte uttömmande; de är snarare exemplifierande och kan ses som en inledning till ett jämställt arbetssätt. Den verksamhet som är föremål för jämställdhetsmärk- ning ska således ställa upp en målformulering som syftar till att uppnå ett mer jämställt samhälle för den egna verksamheten som är så konkret att den endast är tillämpbar på den egna verksamheten och följa de fem delmålen. 13.3.2Hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv Att hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhets- perspektiv ställer krav på att alla frågor belyses med hjälp av ett jämställdhetsperspektiv. Med jämställdhetsperspektiv avses här att alla frågor belyses mot bakgrund av kön och genus; kön och genus är närvarande i det dagliga arbetet. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning Det betyder också att samtliga beslut som fattas vid verksam- heten är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv. En fråga som visar sig ha negativa konsekvenser för något kön ska sålunda tas upp till ny behandling i syfte att försöka nå ett resultat som inte leder till negativa konsekvenser för något kön. Det räcker emellertid inte med att endast ställa upp mål om att det ska användas mer jämställda arbetsformer/sätt. Det är också viktigt att det faktiskt är fråga om mer jämställda arbetsformer/ sätt. Här kan det till exempel bli fråga om att utbilda personalen i jämställdhet. Men det är inte heller tillräckligt att utbilda persona- len, även styrelser och ledningsgrupper ska genomgå utbildningar i jämställdhet, om det ska vara möjligt att tala om att hela verksam- hetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. 13.3.3All intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv Att all intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv innebär att frågor om jämställdhet är integrerade i det löpande dag- liga arbetet vid verksamheten. Ett integrerat jämställdhetsper- spektiv ställer sålunda krav på att ledningen och personalen har kunskaper om innebörden av jämställdhet. Det finns emellertid anledning att understryka att ett integrerat jämställdhetsarbete i verksamheters dagliga arbete inte är det samma som att jämställd- hetsarbetet har dolts bakom diffusa mål och vaga formuleringar om att verksamhetens arbete är genomsyrat av ett jämställdhetsper- spektiv. Att jämställdhet är integrerad i verksamhetens arbete innebär i stället att det ställs frågor om vilken betydelse ett visst handlande har ur ett jämställdhetsperspektiv. Det betyder att ett integrerat jämställdhetsarbete ställer krav på reflexion och åter- kopplingar av allt som sker och sägs inom verksamhetens ramar såväl mellan anställda som mellan arbetsledare och anställda. För att få ett mått på huruvida all kommunikation vid verksam- heten genomsyras av jämställdhet är det lämpligt att det sker löpande utvärderingar av hur detta arbete förflyter. Utvärderingar- na bör ske både löpande – – och årsvis. Genom att föra in ett jämställdhetsperspektiv i verksamhetens löpande arbete kommer det också att bli möjligt att skapa rutiner som är specifikt anpassade till den egna verksamheten. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 13.3.4De produkter och tjänster som är föremål för jämställdhetsmärkning är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv Att de produkter och tjänster som är föremål för jämställdhets- märkning också är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv innebär att den aktuella varans respektive tjänstens egenskaper och effekter finns dokumenterade vid verksamheten. Att det finns en dokumentation innebär ett säkerställande av att det genomförs kontroller av varors och tjänsters egenskaper och verkningar. Det är emellertid viktigt att inte blanda samman målen för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning med de kriterier som ställs upp för varor och tjänster.6 Det betyder att dokumentationen visserligen båtar för att frågor om vilka effekter en vara kan ha för olika kön, men detta är inte detsamma som att tillverkaren äger rätt att bli certifierad i jämställdhetshänseende endast på grund av detta. Ingenting hindrar att produkter och tjänster som är könsspe- cifikt utformade blir föremål för jämställdhetsmärkning. Men för att sådana produkter och tjänster ska kunna bli föremål för jäm- ställdhetsmärkning måste det kunna visas att de är framtagna vid processer där det kön som är avsett att ta del av de aktuella varorna eller tjänsterna också har varit representerat med i de testgrupper som är tänkta att representera brukarna av varorna och tjänsterna. 13.3.5Verksamheten verkar för att all extern kommunikation genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv Att verksamheten verkar för att all extern kommunikation genom- syras av ett jämställdhetsperspektiv innebär att verksamhetens led- ning underlättar och också verkar för att kommunikationen med dem som befinner sig utanför verksamheten genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det finns än en gång anledning att under- stryka att ett integrerat externt jämställdhetsarbete inte är det samma som att slentrianmässigt påpeka att jämställdhet ska genom- syra det externa verksamhetsarbetet. Här kan det till exempel vara fråga om att upprätta checklistor och genomföra löpande konstroller av hur det externa arbetet genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det bör dock påpekas att 6 Utformningen och utarbetandet av kriterierna för produkter och tjänster behandlas vidare under i kapitel 15 och 16. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning det inte räcker med att endast bocka av en punkt i en checklista för att bli certifierad i jämställdhetshänseende, utan det krävs att de specifika krav som är uppställda för de olika varorna respektive tjänsterna också är uppfyllda. Att följa en checklista kan emellertid vara ett steg på väg mot att jämställdhetsmärkas. Checklistorna bör också göras tillgängliga via förslagsvis Internet. På så sätt blir det möjligt för såväl kunder som konsumenter att få en inblick i systemet och de kriterier som ligger till grund för jämställdhetsmärkning och/eller certifiering i jäm- ställdhänseende. 13.3.6Verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga till att använda jämställda arbetsformer