sou · GQB396 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett annat exempel är de återkommande opinions- undersökningarna om allmänhetens uppfattning i EU-relaterade frågor. Det är angeläget att denna undersökningsserie inte bryts. Genom omprioriteringar, minskade kostnader för trycksaker och marknadsföring av dessa, finns utrymme inom nuvarande anslagsram för UD:s press och informationsenhet att marknadsföra den EU-webb som utredningen föreslår och ansvara för vissa åter- kommande gemensamma informationsinsatser. Det finns även utrymme för en uppföljning av de informationsseminarier som arrangerats i kandidatländerna. För svenska media som ej har möjlighet att avdela särskilda spe- cialister, är det värdefullt att på redaktionerna öka kunskapen om hur man söker bakgrundsinformation och fakta om EU-relaterade frågor. Ett sätt att öka kunskapen om hur man söker information är att ordna seminarier för svenska journalister. Denna verksamhet bedrevs under ordförandeskapet och mötte positivt gensvar. Förslag om information om EU-relaterade frågor Journalistseminarierna kan med fördel ha ett visst tema, t.ex. utvidgningen. De ska vara idégivande och kontaktskapande och inriktade på att underlätta journalisternas arbete. Seminarierna skulle förslagsvis anordnas . Det skulle uppskatt- ningsvis röra sig om 20 25 journalister per seminarium. För medias rapportering och granskning av hur EU-relaterade frågor hanteras i den offentliga förvaltningen är det särskilt viktigt att snabbt få tillgång till information i en fråga som är aktuell i . Därför ska journalistseminarierna som ordnas ha särskild tyngdpunkt på hur man söker information om EU-frå- gornas behandling i . Utredningen föreslår att UD:s press- och informationsenhet ansvarar för att seminarierna genomförs. 6.1Ingen formell samordning mellan riksdag och regering Utredningen föreslår att det som inte sker någon formell samordning mellan riksdag och regering när det gäller EU-relaterad information till allmänheten. Det finns dock anledning att de som har informationsansvaret kontinuerligt håller varandra väl informerade. Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upplysning tar initiativ till regelbundet informationsutbyte mellan de aktörer som sysslar med EU-information. Det redan etablerade informella informationsutbytet, mellan representanter för EU-upplysningen, , , , Europeiska kommissionens och kontor i , den s.k. Mega-infogruppen bör utvecklas. Vid dessa möten ges möjlighet att diskutera samarbete när det gäller specifika praktiska projekt, vilket redan görs t.ex. semi- narier eller storforum. Ett aktuellt exempel är samarbetet mellan och kommissionen om information till företagare och allmänhet om införandet av euron i 12 av EU- länderna. 6.2Skrivelse från kommun och kommun och har med stöd av Europeiska kommissionens representationskontor i pre- senterat ett projekt där olika parter som , regeringen, kommissionen, , m.fl. skulle bilda ett svenskt . Initiativtagarna har tillskrivit utrikesminister och önskat att regeringen deklarerar att den står bakom arbetet med att skapa centret. Skrivelsen har överlämnats till utredningen. Inom projektet ryms skilda målsättningar som att stimulera debatt om EU:s framtidsfrågor, att förbättra kunskapen om EU och att tjäna som en nationell central i det landsomfattande nätverk av organ som bedriver EU-information. Projektet anknyter i vissa delar till den verksamhet som bedrivs av . Utifrån utredningens uppdrag har tanken på ett fast organisatorisk samarbete mellan riksdag och regering samt andra aktörer som informerar om EU-relaterade frågor prövats. Enligt de ställningstaganden som tidigare redovisats anser utred- ningen att det EU-relaterade informationsarbetet i och ska bedrivas i direkt anslutning till huvud- männens verksamhet. För Allmänhetens EU-upplysning finns särskilda skäl till att den organisatoriskt bör ha en tydlig anknyt- ning till . Utredningen anser därför att det inte är lämpligt att organisatoriskt flytta någon av dessa verksamheter till det före- slagna centret. 7Överväganden om IT-satsning vid och Fördelen med förslaget om EU-webb är att det väl motsvarar den svenska målsättningen att med hjälp av IT erbjuda öppenhet och demokratisk insyn. Utredningen om en uthållig demokrati SOU 2000:1 skriver att demokrati förutsätter, bland annat, en upplyst förståelse. Med- borgarna måste ha möjlighet att skaffa sig insikter i politiska frågor, möjlighet att ta del i diskussioner som föregår beslutsfattandet och möjlighet att kontrollera att besluten tillämpas i enlighet med vad som bestämts i demokratisk ordning. har en stor andel av befolkning tillgång till Internet och därmed möjlighet att inhämta information och delta i kom- munikation. IT erbjuder nya möjligheter att utöva medborgerlig kontroll över statsmakten och valda företrädare. Skälen till utredningens förslag om webbplatsen för Allmän- hetens EU-upplysning och EU-webb med aktuell information om den svenska beredningen av EU-ärenden är att de skulle främja medborgarens möjlighet till insyn. Genom den telefonservice som Allmänhetens EU-upplysning föreslås erbjuda får även de som inte själva har tillgång till Internet möjlighet att ta del av informationen. 8Förslagen underlättar för personer med särskilda behov Enligt det riksdagsbeslut som fattades (1999/2000:SoU14) ska personer med funktionshinder ha samma möjligheter som andra att ta del av information och kunna framföra synpunkter. Beslutet innebär bl.a. att myndigheterna ska se till att den infor- mation som ges också är tillgänglig för personer med särskilda behov. Ett funktionshinder får inte innebära ett hinder att ta del av information om t.ex. medborgarnas rättigheter och skyldigheter. Detta innebär att Allmänhetens EU-upplysning ska verka för att erbjuda möjligheter för personer med funktionshinder att ta del av EU-information. Individuell service via telefon ger möjlighet att tillgodose vissa gruppers behov. Det gäller exempelvis personer med bristfälliga kunskaper i svenska språket. Webbplatsen för Allmänhetens EU-upplysning öppnar också vägen till information för vissa funktionshindrade. I kontakt med organisationer som företräder personer med funktionshinder kan möjligheten till ytterligare insatser prövas. 9Medborgarnas behov av information I utredningens direktiv nämns att regeringen budgetproposition förutsåg att allmänhetens efterfrågan på EU- information sannolikt skulle ändra karaktär efter det svenska ordförandeskapet i . Utredningen ska bedöma allmänhetens framtida behov och förväntad efterfrågan på EU- relaterad information. 9.1Ökad komplexitet i förfrågningarna Det är inte möjligt att med någon större bestämdhet uttala sig om allmänhetens framtida behov av information om EU-frågor är inte möjligt. Vissa antaganden och slutsatser kan ändå göras. För att få en bild av behovet och en eventuell ändrad karaktär på efterfrågan har utredningen intervjuat ett antal personer/orga- nisationer som tar emot förfrågningar från allmänheten (se kapitel 16). De flesta av dem som intervjuats uppger att de märkt en gradvis fördjupning och ökad komplexitet i förfrågningarna alltsedan blev medlem i EU 1995. Karaktären på frågorna har alltså ändrats successivt . Allt färre enkla frågor ställs vad gäller EU i allmänhet och allt fler frågor handlar om individrelaterade ämnen av mer specifik eller komplex karaktär. Utredningen bedömer att denna tendens förstärks. Stöd för den uppfattningen finns i den opinionsundersökning som utfördes av undersökningsföretaget på uppdrag av UD och där utredningen hade möjlighet att ställa frågor. Tele- fonintervjuerna har genomförts med tusen personer (se bilaga 5). Medborgarnas behov av information 9.2Fyra av tio vill ha mer information om EU Hälften av de tillfrågade tycker att de får ungefär den EU-infor- mation de vill ha och behöver. Fyra av tio uppger att de gärna skulle vilja ha mer information. Av de tillfrågade anser att de får för mycket information om EU och svarar vet ej. Det visar sig att andelen som vill ha mer information är stor och har ökat till samma nivå som året före det svenska ordförande- skapet. Får ungefär den info man vill ha och behöver Skulle vilja ha mer info Hälften av alla tillfrågade uppger att de håller sig informerade om vad som händer inom EU eller vad EU står för. Framför allt håller man sig informerad via media – via morgontidning, lokaltidning, TV och/eller kvällstidning. Av dessa var det som dessutom höll sig informerade via Internet. SOU 2002:96 Medborgarnas behov av information Informerar mig om EU: Ja,*: EU-upplysning, UD m.fl. Nej, håller mig ej informerad * = Genomsnittligt antal svar: 3. Hälften () av de tillfrågade uppger att de inte håller sig infor- merade om EU. 1999 var det endast en tredjedel som hade den inställningen. Det här visar att det är angeläget att Allmänhetens EU-upp- lysning har resurser att marknadsföra sig. Därmed öppnas möjlig- het för dem som önskar mer EU-relaterad information att lätt hitta fram till den. Undersökningar 2002 visar att intresset att söka information varierar. Erfarenheter från såväl som andra EU-länder ger vid handen att behovet att finna EU-information ökar starkt när den offentliga debatten om EU-frågor står högt på dagordningen, t ex vid folkomröstningar. Också här kommer en marknadsföring av de tjänster som Allmänhetens EU-upplysning kan erbjuda att göra det lättare att tillgodose informationsbehovet. 10Medias, bibliotekens och skolans betydelse Det ingår inte i uppdraget att utreda och riks- dagens information till media. Undersökningar visar emellertid entydigt att information till allmänheten om EU-relaterade frågor som hanteras av och regeringen huvudsakligen sker via media. Det har därför varit naturligt att utredningen prövat i vilken grad den befintliga och föreslagna informationsverksamheten till allmänheten också bidrar till att förbättra mediernas arbetsmöjlig- heter. Företrädare för media har framfört önskemål om att det fort- sättningsvis finns en tjänst som vägvisare när det gäller EU-rela- terad information. Det motsvarar den service som vägvisare som utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upplysning skall erbjuda. Utredningsförslaget om en EU-webb för med motsvarande ambitionsnivå, när det gäller öppenhet och snabbhet att publicera dokument, som hade under ord- förandeskapet () skulle underlätta för medierna. Journalisterna skulle lättare kunna följa och bevaka beredningen och beslutsgången när det gäller EU-relaterade ärenden. Satsningen på regelbundna journalistseminarier skulle öppna nya möjligheter för framför allt små och medelstora medier. För redaktioner som inte har möjlighet att avdela särskilda specialister att bevaka EU-frågor är det värdefullt att få möjlighet att öka kunskapen om hur man söker bakgrundsinformation och fakta i såväl som bland svenska aktörer. Medias, bibliotekens och skolans betydelse De svenska biblioteken erbjuder kunnig personal och generösa öppettider. Det finns folkbibliotek och biblioteksfilialer i samtliga 289 kommuner och ett samordnande länsbibliotek i varje län. Dess- utom finns välbesökta bibliotek vid svenska högskolor och uni- versitet. Folkbiblioteken fungerar som ett center för kunskap och infor- mation. De ska vara en plats där det fria ordet är tillgängligt och t.ex. fungera som kulturmötesplats, stärka barnens och ungdomars kulturella nivå och underlätta den kommunala infrastrukturen. Folkbiblioteken är en viktig länk att nå allmänheten. Utred- ningens förslag innebär att Allmänhetens EU-upplysning på ett systematiskt sätt håller bibliotekarier underrättade om hur EU- upplysningens tjänster kan gagna medborgarna. Utbildning om EU är en naturlig del av skolan. Skolans har en avgörande betydelse för ungdomars kunskaper om EU-samarbetet och hur deras liv påverkas av beslut inom ramen för EU. Skolan har behov av basinformation om EU och information om aktuella frågor inom EU. Med basinformation menar utredningen exempelvis information om EU:s institutioner, deras formella beslutsprocesser och kompetens. Därför är det angeläget att Allmänhetens EU-upplysning fort- sätter sitt arbete med att erbjuda strukturerad och bearbetad information om EU genom databasens svar på frågor om EU- relaterade ärenden. Dessutom finns behov av att kunna erbjuda lärare information om hur de kan hänvisa sina eleverna när det gäller informations- sökning vid t.ex. projektarbete om ett EU-relaterat ämne. Här kan en ökad kunskap om de tjänster som Allmänhetens EU- upplysningen erbjuder utgöra ett bra stöd till lärarna. Lärarna kan snabbt behöva ta fram bakgrundsmaterial och fakta om ett högaktuellt EU-ämne. Därför är det viktigt att Allmän- hetens EU-upplysning fortsätter att ha nyhetsbevakning och till- handahåller och sammanställer information om aktuella frågor. Även här handlar det om att EU-upplysningens tjänster måste vara kända för lärarna. Enligt riksdagsbeslut (1994/95:KU36) är målet för EU-upp- lysningen att stärka den demokratiska opinionsbildningen genom att ge enskilda medborgare eller grupper såsom lärare och biblio- tekarier, samt medier en för svenska förhållanden anpassad bas- information om utvecklingen inom EU. EU-upplysningens information ska präglas av saklighet, vara partipolitisk neutral och uppfattas som fri från värderingar. Utgångspunkten är att det är medborgarnas efterfrågan som ska styra och att informationen ska finnas tillgänglig för medborgare i hela landet. har verksamheten 8,5 fasta tjänster och 1,5 pro- jektanställningar. De arbetsuppgifter som EU-upplysningen tilldelades enligt riksdags- beslutet: N Besvara frågor om konsekvenser av det svenska medlemskapet i EU. N Ge råd och vägledning om beredningen av ärenden med anknytning till N Fungera som en sluss för vidarehänvisning N Utveckla den egna verksamheten i nära samarbete med N Samarbeta på avtalsbasis med och myndigheterna N Ta initiativ till samordning mellan olika organ i som är engagerade i informationen om EU N Utveckla nätverket av vidareinformatörer såsom lärare och biblio- tekarier, arrangera utbildning och ställa material till förfogande Dessutom bör EU-upplysningen ha ambitionen att bl.a. underlätta syn- skadades och andra handikappades informationsbehov samt att ta på sig specifika uppdrag av . EU-upplysningen kan genom de givna arbetsuppgifterna medverka till att ge service och vägledning till representanter från massmedier, särskilt till dem som saknar egna kon- taktvägar till EU-området. (1994/95:KU36) EU-upplysningens verksamhet består av både utredningsverksam- het och informationsverksamhet. Faktainsamling och nyhetsbevakning är två viktiga arbetsuppgifter för EU-upplysningen. Resultatet ligger till grund för t.ex. EUsvar som är en faktadatabas med cirka 300 frågor och svar om EU och för stöd till frågeservicen. Dessa två arbetsuppgifter innebär att löpande följa nyhets- databaser och andra elektroniska informationskällor, inklusive dokument med EU-anknytning inom svenska statsförvaltningen och inom EU:s institutioner t.ex. dokument från kommissionen, lagstiftning, pressmeddelanden regeringens faktapromemorior till , propositioner och betänkanden. 11.2Frågeservice via telefon och e-post Frågor kan ställas per telefon direkt till EU-informatörerna via ett 020-nummer per arbetsdag. Dessutom erbjuds journalister, lärare, bibliotekarier och förtroendevalda telefon- service hela arbetsdagen via särskilt telefonnummer. Möjligheten att skicka frågor via e-post utnyttjas i ökande grad. De frågor som är mest förekommande är ofta relaterade till vilka rättigheter och skyldigheter som följer med EU-medlemskapet. Det kan handla om lagstiftningsfrågor, om hur beslut fattas och av vem samt hur dessa påverkar medborgarna. EU-upplysningen kan konstatera att frågornas karaktär stegvis blivit mer avancerade och bygger på en ökad kunskap hos den som ställer frågan. och 2000 fick EU-upplysningen följande antal telefonsamtal, e-post respektive fax eller brev: SOU 2002:96 Nuläget EU-upplysningen * = Frågorna är som regel fler än vad ovanstående statistik visar, beroende på att en frågeställare ställer flera frågor efter varandra. Statistiskt redovisas dock endast en fråga per frågeställare. Det faktum att allt fler har daglig tillgång till Internet har medfört en snabb förändring av beteendet hos dem som söker svar på frågor om EU. Det innebär att allt fler ställer sina frågor genom e-post eller går direkt till EU-upplysningens webbplats för att få svar. Generellt sett är e-postförfrågningar mer resurskrävande än telefonfrågor. Därför har EU-upplysningen tagit fram vissa svars- mallar för att underlätta svar på de vanligaste frågorna. Anled- ningen till att e-postfrågorna är resurskrävande är att de i regel är mer omfattande som det utan direkt återkoppling till frågeställaren ofta är svårt för EU-informatören att veta på vilken detalj- och kunskapsnivå svaret ska ges. Av dem som kontaktar EU-upplysningen är ungefär: I egenskap av anställd i företag I egenskap av anställd i Övriga, t.ex. internt inom Kännedom om EU-upplysningen bygger främst på att den som frågar tittat i telefonkatalogen, sökt på Internet, fått tips av lärare, myndigheter och organisationer. Tjugo procent uppger att de tidigare kontaktat EU-upplysningen. 11.3EUsvar med cirka 300 artiklar/promemorior EUsvar är en databas med cirka 300 artiklar/promemorior om EU och det svenska medlemskapet. EU-upplysningen gör regelbundet uppdateringar och nya artiklar. Dessa artiklar publiceras på webb- platsen och täcker alla . Syftet är att erbjuda allmänheten fortlöpande uppdaterad och mer avancerad information inom olika sakfrågor än vad som ges genom EU-upplysningens faktablad. Detta för att kunna tillmötes- gå de olika målgrupper och behov som finns hos allmänheten och bland vidareinformatörer såsom lärare, bibliotekarier, myndigheter och organisationer. EU-upplysningen skriver pressmeddelanden inför och efter EU- nämndens sammanträden. Därigenom erbjuds EU-upplysningen möjlighet att direkt närvara vid nämndens politiska behandling av EU-frågorna och ta del av den muntliga information som lämnas av bl.a. regeringen vid sammanträden. EU-upplys- ningen ansvarar även för att publicera delar av de handlingar som inkommer till inför sammanträdena på webbplats. Informationen på webbplatsen vänder sig till alla EU-upplys- ningens målgrupper, dvs. allmänheten, skolungdomar, lärare, jour- nalister, bibliotekarier. hade EU-upplysningens webb- plats 260 000 besök och i genomsnitt 20 000 25 000 besök . Under det svenska ordförandeskapet hade EU-upplysningen uppemot 30 000 besök . var genomsnittet 28 000 29 000 besök/månad. Noteras bör att det inte går att mäta hur många som besöker EUsvar-sidorna. Webbplatsen ligger under webbadress. Tekniken såsom navigering och gränssnitt, är beroende av rutiner. På webbplatsen publiceras bl.a. dagliga nyhetsnotiser, temasidor om aktuella ämnen, tio vanliga frågor om EU, databasen , EU-upplysningens informationsmaterial, EU-relaterade ärenden i SOU 2002:96 Nuläget EU-upplysningen samt och samman- trädesdokument. 11.6Nytt webbverktyg följa ett ärende i beredningsprocessen EU-upplysningen arbetar med att utöka webb- publiceringen av EU-dokument och EU-ärenden. En användare ska erbjudas hjälp att följa ett ärende från det att kommissionen lagt fram ett förslag, genom beredningen på EU-nivå och på nationell svensk nivå fram till den färdiga svenska författningen. För de användare som vill veta hur EU:s lagstiftningsprocess fungerar kommer det att finnas ett antal webbsidor med informa- tion i text och bild om beslutsprocessen, institutionerna och dokumenten. Din Guide till EU Din Guide till EU är en skriftserie som vänder sig till dem som söker fördjupad information inom områden som berör EU och det svenska medlemskapet. Din guide till EU – kontaktvägar är en skrift som förklarar vad EU är och dess uppbyggnad, beslutsfattandet i EU och inom riksdag och regering samt vem som gör vad och ger information om EU-aktörer i . En andra skrift handlar om fri rörlighet för personer och inne- håller allmän och praktisk information om gällande regler för den fria rörligheten för personer. Skriften omfattar och behandlar olika grupper av personer och de situationer som berörs av reglerna. En tredje guide till EU publicerades om fonder och program som redovisar var föreningar, organisationer, kommuner och företag samt enskilda kan söka medel för t.ex. ett lokalt ut- vecklingsprojekt eller för en utlandsutbildning. Upplagan på 25 000 sändes ut till alla folkbiblioteken och kommunernas EU-sam- ordnare. Tio faktablad har tagits fram om grunderna för EU-samarbetet och centrala områden. Ämnen rör allt från EU:s tillkomst och ut- veckling fram till EMU. Upplagan på 40 000 har distribuerats till bibliotek, kommuner, landsting, länsstyrelser, medborgarkontor, grundskolor, gymnasieskolor och universitet samt studieförbund. Dessutom har cirka 9 000 beställningar gjorts av faktabladen. En uppdaterad svensk version av faktabladsserien planeras att distribueras i 30 000 exemplar . Faktabladen finns dessutom i engelsk version. Materialet är gratis och kan även beställas eller laddas ned från webbplatsen. EU-upplysningen arrangerar och medverkar i viss omfattning i utbildning och kurser i EU-frågor och i informationssökning både internt och externt. Enligt är vidare- informatörer en nyckelgrupp och anses betydelsefull för att EU- upplysningen ska kunna nå ut till en större allmänhet i hela (1994/95:KU36). EU-upplysningen deltar dels i nätverk av vidareinformatörer (t.ex. lärare och bibliotekarier), dels i nätverk med övriga EU- aktörer (, Europeiska kommissionen, Europa- parlamentet, , Internationella programkon- toret, m.fl.). Kurserna som riktar sig till interna användare (ledamöter och tjänstemän i ) behandlar i huvudsak EU:s institutioner och beslutsprocess och EU-relaterad informationssökning och har hållits . Kurserna för externa användare har arrangerats vid enskilda tillfällen om specifika områden, t.ex. ett seminarium om fri rörlig- het för pensionärer riktat till pensionärsorganisationer (arrangerat tillsammans med , skatte- myndigheten och ). Genom EU på schemat genomför EU-upplysningen tillsammans med andra EU-aktörer, fortbildningsdagar för lärare. 11.9Organisatorisk placering och budget EU-upplysningen ingår i för kunskaps- försörjning som i sin tur lyder under det administrativa kontoret. Chefen för är sektionschef och ansvarar inför chefen för avdelningen för kunskapsförsörjning som i sin tur rapporterar till administrativa kontorets chef som i sin tur rapporterar till riksdagsdirektören. Utöver kostnader för de 8,5 tjänsterna och 1,5 projektanställning på EU-upplysningen finns även en informationsbudget på 1,9 mil- joner kronor . Det skall täcka kostnader för t.ex. annon- sering, informationsmaterial och konsultkostnader. (milj. kronor) 3,2*** *= 8,5 tjänster **= I anslaget ingår t.ex. annonsering, trycksaker, konsulttjänster. ***= inklusive kostnad för 1,5 projektanställningar. 12EU-upplysningen Kompetent men relativt okänd Detta kapitel innehåller utredningens bedömning av verksamheten vid EU-upplysningen. Utredningens synpunkter görs utifrån beslut (1994/94:KU36 som refereras i kapitel 11) och speglar inte nödvändigtvis utredningens uppfatt- ning om hur verksamheten bör inriktas framöver. 12.1Riksdagsbeslut ligger till grund för EU- upplysningen beslutade (1994/95:KU36) enligt de för- slag som utredningen om en framtida central EU-information (SOU 1995:127) presenterade. motiverade sitt beslut om en svensk EU-upplysning bl.a. med att det skulle vara möjligt att följa utvecklingen inom EU ur ett svenskt perspektiv. Beslutet att placera EU-upplysningen vid hängde bl.a. samman med att där skulle en allsidig och saklig information kunna garanteras. EU-upplysningen skulle enligt arbeta efter de allmänna principerna om samhällsinformation. Verksam- heten skulle därmed utgå från medborgarnas efterfrågan och behov och inte i första hand utgå ifrån avsändarens/myndighetens infor- mationsbehov.