sou · GQB311d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Prognoser för den framtida utvecklingen visar att det kommer att bli svårt att upprätthålla denna höga andel även om mycket stora satsningar görs för att förbättra förhållandena i kollektivtrafiken. Historiskt har bebyggelse och kollektivtrafiksystem i byggts ut på ett samordnat sätt. När det samlade huvudmannaskapet för kollektivtrafiken, enhetstaxan och den utbyggda pendeltågstrafiken infördes för några decennier sedan integrerades även förortskom- munerna i bostads- och arbetsmarknad. Sentida investeringar i transportsystem och TIM-trafiken (Tåg I ) har bidragit till att påbörja utvidgningen av den funktionella regionen inom ett mer vidsträckt geografiskt område på båda sidor om . Detta innebär att har ett i jäm- förelse med landet i övrigt miljöanpassat transport- system med låg energiförbrukning och små utsläpp per capita. är tillgängligheten i delar av regio- nen hög även för människor utan tillgång till bil. Transportsystemet är en viktig förutsättning för att den samlade potentialen på regionens stora arbets- marknad skall kunna utnyttjas fullt ut. När näringsli- vets ändrade struktur och den växande befolkningen lett till ett alltför högt tryck på trafiksystemet, och fortsatt snabb tillväxt av resande och transporter förutses, behöver systemet utvecklas ytterligare. Stockholmsberedningen vill bidra till att skapa möjligheter för en fortsatt utveckling i – . Detta kan ske genom att utveckla transportsystemet så att en utveckling mot en mer fler- kärnig struktur främjas, som långsiktigt kan innebära ett effektivare utnyttjande av regionens samlade resur- ser. Det förutsätter dock att transportsystemet under- lättar integration och samverkan inom – i betydligt större utsträckning än och utformas så att transporterna kan ske på ett resurssnålt sätt. Ett fortsatt och utökat samarbete kring transport- och kommunikationsfrågor är därför angeläget i regionen. Stärk regionens framtidsinriktade och kontaktberoende näringsliv näringsliv är i hög grad inriktat på kunskapsintensiv tjänsteproduktion. Näringslivet är mycket kontaktintensivt och starkt utsatt för interna- tionell konkurrens. Här finns den största andelen egen- företagare i landet. Av regionens företag har 98 pro- cent färre än hundra anställda. Nybildning och tillväxt av företag har stor betydelse för förnyelse och dynamik i regionens näringsliv. Regionen har en viktig roll när det gäller introduktion av ny teknik, nya kunskaper och nya idéer som snabbt sprids vidare inom landet. Utvecklingen i är således viktig för förnyelsen i det svenska näringslivet som helhet. T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L Utsläpp och andra miljöstörningar från regionens när- ingsliv är mycket begränsade, både absolut sett och räknat per anställd. Trafiken och energisektorn repre- senterar de största utsläppskällorna. Stockholmsberedningens ambition är att under- lätta förnyelsen i riktning mot ett mer konkurrens- kraftigt och mer miljöanpassat näringsliv genom att förbättra förutsättningarna för rörlighet och kontakter inom , i hela Mälar- dalen och i förhållande till resten av landet och inter- nationellt. Om transportmöjligheterna förbättras ökar före- tagens möjligheter att rekrytera arbetskraft. Om inte detta sker riskerar näringslivets utvecklings- och för- nyelseprocesser att bromsas upp, inte bara i utan därmed också i stora delar av landet. Ta större hänsyn till storstadsmiljöns speciella förutsättningar I storstadsmiljö råder andra förhållanden än på de flesta andra ställen i landet. Det råder stark konkurrens om mark och resurser. Många människor och verksamheter ryms på en begränsad yta. De natur- liga förutsättningarna gör att ekosystemen är ömtåliga. Dessutom delas regionen av stora vattenytor. I cen- trala bildar vattenytorna, malmarnas bebyg- gelsefront i norr och förkastningsbranterna i söder storslagna landskapsrum. Runt om i och i och dess omedelbara närhet finns kultur- historiska miljöer med betydande värden, allt ifrån världsarv till kulturhistoriska värden av riks-, regionalt och lokalt intresse. Därför är det särskilt angeläget att få bukt med tra- fikens miljöstörningar. Men det är också angeläget att trafikanläggningar och andra utbyggnader utförs på ett sätt som inte orsakar oacceptabla störningar vare sig för befolkningen, näringslivet, stadsmiljön, naturför- hållandena eller de kulturhistoriska värdena. Detta förutsätter både kompetens och resurser. Investeringar i nya eller förbättrade trafikanläggningar i är ofta en betydligt mer krävande upp- gift än i andra delar av . nyttor får en annan dignitet. Välfärdsfrågorna väger tungt. Exploatering måste kunna förenas med hän- synstagande till känsliga natur- och kulturvärden. Fokusera på trafikanternas situation Stockholmsberedningens anser att det är viktigt att vidareutveckla transportsystemet så att det fungerar bättre för alla trafikanter i regionen. En central uppgift är att effektivisera, vidareutveckla, förstärka och bygga ut transportsystemet så att resor och godsförflyttningar kan ske snabbare, smidigare och bekvämare och så att riskerna för trafikolyckor, hälsovådliga utsläpp och bullerstörningar minskar. De funktionshindrades behov i transportsystemet måste bättre tillgodoses än . Det är en mycket svår uppgift eftersom trafiken totalt sett väntas fortsätta att öka och förbättringar i någon del av systemet efterhand motverkas av att fler använder systemet. Detta understryker betydelsen av att de olika huvudmännen samordnar sina ansträngningar och sitt tjänsteutbud så att förflyttningarna kan bli smidigare för trafikanterna. Stockholmsberedningens strategi – många samverkande insatser med olika tidshorisonter och framöver behövs konkreta åtgärder Samverkande åtgärder av olika art och omfattning behövs för att –trans- portsystem skall kunna utvecklas i riktning mot nationella mål och de mål som bered- ningen angett. Investeringar behövs både i väg- och spårnät liksom i övriga kollektivtrafiksystemet. Tonvikten läggs vid större och mer genomgripande åtgärder i transportsystemet. Det betyder inte att andra angelägna åtgärder ej behöver genomföras. kraftfulla investeringar i transportinfrastruktur för att kunna bemästra de mest akuta problemen som också är en förutsättning för utveckling av transportsystemet på lång sikt, investeringar i infrastrukturanläggningar och andra åtgärder som långsiktigt bidrar till att hålla samman –och att utveckla regionens transportsystem på ett för regionen och hela landet mer miljömässigt, socialt och samhällsekono- miskt hållbart sätt, insatser för att förbättra trafiksäkerheten, effektiviteten samt minska miljöstörningar och risken för drift- störningar i transportsystemet, andra åtgärder för att driva på utvecklingen i riktning mot ett effektivare, mer miljöanpassat, säkrare och jämställt transportsystem. Det faktum att det är mycket svårt att nå inrikt- ningsmålen om ökad miljöhänsyn i transportsystemet och färre trafikolyckor understryker behovet av att komplettera och vidareutveckla det befintliga syste- met för att förbättra dess effektivitet, miljöanpassning och säkerhet samt vidta andra åtgärder. Både infra- strukturinvesteringar och andra insatser behövs för att långsiktigt kunna påverka regionens struktur och öka beredskapen för att möta den väntade ökningen av resande. Även om beslut om utbyggnader fattas nu kom- mer det att ta att planera och genomföra större utbyggnadsprojekt. Även andra åtgärder kan kräva omfattande förberedelser och lång genomförandetid. Därför behöver beslut fattas och arbetet påbörjas nu med att planera även de åtgärder som skall kunna genomföras under den andra hälften av trettioårspe- rioden. Nedan redovisas huvudinriktningen för bered- ningens prioriterade infrastrukturinvesteringar och andra åtgärder. I avsnitt 2.2 och 2.3 ges en fylligare redovisning av de olika förslagen. 2.1.2 Behov av investeringar i infrastruktur och rullande materiel Initiera utbyggnader för att avhjälpa trängsel-, miljö- och trafiksäkerhetsproblem Utbyggnad av kollektivtrafikens infrastruktur är nöd- vändig för att sammantaget skapa ett effektivt och miljö- mässigt hållbart trafiksystem samt för att bidra till att avlasta vägtrafiken på de avsnitt där det råder stor trängsel. Järnvägsinfarten mot centrala såväl norr som söder om behöver förstärkas. Det är ett akut behov att förstärka spår- och vägkapacite- ten genom centrala . Kapaciteten bör för- bättras i spårnäten på infarter med omfattande trafik mellan och andra orter i och i bytespunkter och sträckningar som är strategiska för möjligheterna att utveckla trafiken. Spårkapaciteten på måste förstärkas. Förstärkningar behövs på in- och utfarter i vägsystemet. Vissa utbyggnader i de lokala spårnäten i för kollektivtrafik i och intill den centrala regi- onkärnan är strategiska för att avlasta flaskhalsar i exempelvis tunnelbanesystemet. Motsvarande kapa- citetshöjande effekt kan uppstå genom utbyggnader som innebär att trafikanter med start och mål utanför regionkärnans mest belastade delar kan välja alterna- tiva färdvägar. För att avlasta kollektivtrafiksystemet i region- kärnan behövs snabba och frekventa kollektivtrafik- förbindelser som förbinder regionalt betydelsefulla målpunkter i ytterområdet och längs kanten av inner- staden. Det går snabbare att etablera bussförbindelser som ett första steg än spårförbindelser. Utbyggnad av spårförbindelser bör förberedas i de regiondelar som har stark befolkningstillväxt och otillräcklig kapacitet i spårnäten, exempelvis i , och Nord- ostsektorn. Åtgärder för att förbättra trafiksäkerheten är ange- lägna, exempelvis trafikseparering på vägar, förbifar- ter och för oskyddade trafikanter. T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L Stockholmsberedningen framhåller vidare betydelsen av drift- och underhållsinsatser för att trafiken skall flyta problemfritt. Vissa investeringar är av grundläggande betydelse för att stärka –tillgänglighet regionalt, nationellt och internationellt. Det gäller i första hand förbindelserna på järn- vägsnätet genom centrala och vägkapaci- teten över Saltsjö–Mälarsnittet. Kapacitetsökningen i järnvägsnätet genom centrala ger förut- sättningar att trafikera med fler tåg. Ökad kapacitet i järnvägsnätet förbättrar även tra- fikeringsförutsättningarna i och övriga delar av landet samt förbättrar tillgängligheten till . Likaså behövs förbättringar och utbyggnad som ökar tillgängligheten mellan tätorter i hela Mälar- dalsområdet. Även utbyggnad av nya tvärförbindelser i vägnätet norr och söder om och längre ut i ytterområdet är av avgörande betydelse för att för- bättra tillgängligheten i regionen. Samordningen mellan regional och lokal kollek- tivtrafik samt mellan bil och kollektivtrafik behöver förbättras . Resan dörr till dörr måste ses som en helhet. Infartsparkeringar vid regionaltågsstationer underlättar den mellanregi- onala tillgängligheten till stora arbetsområden i bl.a. och . Utbyggnad av nya sta- tioner för regional- och fjärrtågstrafik norr och väster om regionkärnan bör prioriteras på kort sikt. Regio- naltågssystemet behöver byggas ut ytterligare så snart kapaciteten i spårsystemet genom centrala medger detta. Funktionshindrades behov behöver tillgodoses bättre i transportsystemet. Det är exempelvis viktigt att garantera tillgängligheten för funktionshindrade genom fungerande hissar och rulltrappor. Det behövs också investeringar för att förbättra till- gängligheten för näringslivets transporter. Trängseln i trafiksystemet är även i detta sammanhang ett stort Behovet av internationella kontakter är stort och växande hos regionens näringsliv. Eftersom detta är kunskaps- och kontaktintensivt, och dessutom in- riktat på tjänsteproduktion, behövs en hög rörlighet. Varudistribution spelar också en stor roll i regio- nen. Stora distributionscentraler finns i utanför . I finns också en betydande exportindustri med behov av internatio- nella transporter via hamnar. Import av flygbränsle, bensin och andra energiråvaror sker till stor del via regionens hamnar. Även om man skall sträva efter att överföra en stor del av näringslivets transporter till tåg, så är den helt dominerande delen av dessa transporter beroende av tillgänglighet och framkomlighet i vägnätet. Mål- punkterna är arbetsplatsområden, centrumområden och godsterminaler samt hamnar och flygplatser för utrikestrafik. Under de kommande decennierna vän- tas arbetsplatserna i ytterområdet bli allt fler, i syn- nerhet i de framväxande yttre regionala kärnorna i . Både ökad väg- och spårkapacitet över Saltsjö- Mälarsnittet och tvärförbindelser är viktiga för närings- livet. Tung godstrafik på väg som inte har start och mål i behöver kunna erbjudas alternativ till Essingeleden. Kapaciteten i spårnätet bör förbättras längs de järnvägsspår som försörjer termi- naler och hamnar för hantering av containers och andra lastbärare för högvärdigt gods. Det behövs utbyggnader i vägnätet för att förbätt- ra tillgängligheten till från hela liksom bättre förbindelser från det överordnade väg- nätet till regionens större hamnar. Vid bör det finnas handlingsfrihet att trafikera flyg- platsen med pendeltåg. Särskilda lösningar kan krävas för speciella transportbehov som exempelvis flygtra- fikens bränsleförsörjning. Det behövs en nord-sydlig vägförbindelse även utanför . Tillgängligheten för tran- sittrafiken till och från och , som väntas öka via hamnar, behöver förbättras. Bygg ut infrastrukturen för att hålla ihop regionen och skapa fler etableringsplatser Till de mest betydelsefulla investeringarna hör sådana som långsiktigt påverkar regionens struktur. De kräver särskilt stor omsorg i planerings- och genomförande- skedet på grund av att de blir just strukturpåverkande. Strukturpåverkande infrastrukturinvesteringar är dels sådana som ökar tillgängligheten över Saltsjö–Mälar- snittet, dels sådana som förändrar tillgängligheten till centrala delar och ytterområden samt åtgärder som sänker kostnader och tidsåtgång för att resa mellan och andra delar av . Strukturpåverkande infrastrukturinvesteringar kan få betydelsefulla effekter för att öka tillgängligheten i såväl centrum som i kärnor i ytterområden samt i städer och tätorter i andra delar av . Det har blivit allt svårare att förflytta sig från en del av till en annan – i synnerhet mellan norr och söder. Detta innebär att den samlade potentialen på exempelvis arbetsmark- naden inte utnyttjas fullt ut. håller på att utvecklas till två sepa- rata delregioner. Andelen resande mellan norr och söder minskar och denna utveckling tenderar att för- stärkas. Åtgärder som förbättrar möjligheterna till för- flyttningar mellan regiondelarna norr och söder om –Mälarsnittet i både vägnät och spårsystem hör till de allra mest angelägna insatserna för att stärka regionens långsiktiga utvecklingsförutsättningar. Tvärförbindelser behövs också i andra delar av . Även om det dagliga resandet över läns- gränserna är litet i relation till allt resande i – så har det ändå ökat betydligt . bör stråken mellan och på bägge sidor av vara utbyggda till fullgod standard med dubbelspår på järnvägen och fyrfältsvägar/motorväg som medger snabba och säkra resor. Kopplingar och tvärförbindelser skall finnas för att säkra god tillgäng- lighet mellan de större orterna på både södra och norra sidan om . behövs även fler nord-syd- liga järnvägsspår genom . Tvärbanor skulle förstärka tillgängligheten i Stock- holmsregionens ytterområden för kollektivtrafikanter samt bidra till att stärka tillgängligheten till de yttre kärnorna. De ökar tillgängligheten till sta- tioner för regionaltåg och fjärrtåg inkl. tågtrafik till . Dessa tvärbanor behöver utvecklas och sam- ordnas , rum och funktion med bebyggelsestruk- turen och med kollektivtrafiken till en väl fungerande stadsbygd. Förbättrad tillgänglighet i regioncentrum, i nya kärnor, över Saltsjö–Mälarsnittet och inom Mälar- dalens tätortssystem skulle innebära att många fler platser i regionen blir mer attraktiva för nya etabler- ingar. Regionala knutpunkter med anslutande tvär- förbindelser för kollektivtrafiken är viktiga. I norra är – – Häggviksområdet, med dess snabbt växande befolk- ning och högteknologiska företag, ett viktigt område med betydande investeringar i arbetsplatser, service, utbildning, boende m.m. Motsvarande utveckling i exempelvis pågår. Flera av de nya områ- dena har redan etablerat sig som viktiga centra för tillväxande branscher, exempelvis handels- och upp- levelsecentra i /, bioteknik och livsvetenskaper i och IT/Telekom- munikation i . För dessa områden behövs kom- pletterande utbyggnader som förbättrar tillgänglighe- ten i transportsystemet. Viktiga etableringsplatser för företags- och bostadsändamål är exempelvis Arninge centrum och och framöver i kommun som kan bli en viktig etableringsplats. I finns flera centra som är viktiga för bl.a. forskning och högre utbildning exempelvis och som har högskolor. Förbättra tillgängligheten till och inom I kanterna av finns en stor potential för nybyggande, bl.a. genom omvandling av tidigare arbets- och terminalområden. En betydande mängd nya bostäder och arbetsplatser kan tillkomma T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L T E M E T S Y S T R O P S N A R T R Ö F I G E T A R T S S G N I L K C E V T U G I T K I S G N Å L under de kommande decennierna. Tillgängligheten i dessa områden behöver förbättras, i synnerhet med kollektivtrafik. Av kapacitetsskäl förutsätter dessa ny- byggnadsområden ofta investeringar i spårbundna system. Av motsvarande skäl krävs även nya tillfarter och ombyggnader i vägnätet. Sådana investeringar är ofta jämförelsevis kostsamma eftersom de skall passas in i befintlig stadsbygd där stor hänsyn måste tas till befintliga förhållanden och inte minst befintliga miljö- förhållanden. Förlängningar av tunnelbanan skulle öka tillgängligheten till planerade utbyggnadsområden. Tillgängligheten till regionens centrum och områ- dena längs randen av innerstaden ökar om en ring byggs för transporter runt innerstaden. Detta skulle förstärka sambanden över Saltsjö–Mälarsnittet ytter- ligare. En ny länk som sluter transportsystemet till en ring kan dessutom ge en systemeffekt som innebär effektivare utnyttjande av det inre transportsystemet och som påtagligt förbättrar kontaktmöjligheterna mellan de norra och östra regiondelarna. En ring kring innerstaden har också stor betydelse för att avlasta innerstadens gatusystem. Resor och transporter med start och mål i innerstaden kan ske effektivare. Den medför också att innerstadens egen trafikförsörjning kan ske med mycket mindre framkomlighetsproblem än . Kollektivtrafiken i innerstaden har redan nu stora problem under vissa tider med mycket begrän- sad framkomlighet. Dessa problem kan i allmänhet inte lösas med ytterligare fysiska åtgärder i gatumiljö såsom körfält för kollektivtrafik. Konsekvensanalyser av framtida resmönster visar att det kommer att bli svårt att upprätthålla samma höga andel av kollektivtrafikresande som , i varje fall i regionen som helhet. Resmönstren förändras när fler bostäder och arbetsplatser lokaliseras utanför centrala och när kontakterna med tätorter i Mälar- dalen utvecklas. Tågtrafiken kommer att spela en större roll än . Detta understryker behovet av att vidga synsättet i planering och organisation till att mer än underlätta trafikanternas möjligheter att kom- binera olika färdmedel, avgångar och biljettsystem. Kontinuerliga resor med smidiga byten och bekväma möjligheter att ta sig till och från kollektivtrafikens stationer och hållplatser – till fots, med cykel och med bil – blir allt viktigare. Parkeringsmöjligheter vid sta- tioner är en angelägenhet för både kollektivtrafikhu- vudmännen och väghållarna. I –kollektivtrafik- system behövs nu såväl upprustning, förnyelse och effektiviseringar för att öka tillförlitlighet, kapacitet och bekvämlighet i befintliga anläggningar som nya utbyggnader. Tilliten till kollektivtrafiksystemet kan bara öka om incidenter och förseningar inskränks till ett minimum och med hjälp av mycket god informa- tion till trafikanterna. Modernisering av fordonspark och stationsmiljöer behöver fortsätta. I avvaktan på att en pendeltågstunnel byggs under cen- trala delar är olika kapacitetshöjande åtgärder i befint- ligt järnvägssystem angelägna. Olika möjligheter att förbättra kapaciteten kommer att behöva övervägas exempelvis genom tätare trafik, förlängda tåg och per- ronger, utökad kapacitet i trappor och terminaler etc. En viktig satsning framöver är förlängning av pendel- tågsperrongerna för tåg med upp till 10 vagnar. Drift- och underhållsinsatser är viktiga för att upprätthålla en bra kollektivtrafik på vägar och spår. Det gäller exem- pelvis för att möta besvärliga väderleksförhållanden och för att skapa tillit till kollektivtrafikens möjligheter att hålla tider och erbjuda en god kapacitet. Regionaltågstrafiken i har introduce- rats och fortsatt utbyggnad väntar i takt med att kapa- citeten i spårsystemet ökar bl.a. genom centrala . Ökad integration av kollektivtrafiken, samordning av taxor inom hela –Mälar- dalsregionen och fler bytespunkter skulle stimulera integration över länsgränserna. 2.1.3 Behov av övriga åtgärder Administrativa och ekonomiska styrmedel Olika administrativa åtgärder är i vissa fall verksam- ma medel för att styra och påverka trafikförhållanden m.m. Exempel på detta är parkeringspolitiken som är en angelägenhet. Vidare är olika former av trafikregleringar nödvändiga att överväga i vissa lägen för att förbättra exempelvis trafiksäkerheten och mot- verka trängsel eller för att påverka luftkvaliteten i ett område. Regeringen har i proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsys- tem, aviserat ett tilläggsdirektiv till Stockholmsbered- ningen om att utreda trängselavgifter i trafiken. Säkerställ samverkan mellan olika transportpolitiska insatser Genomförandet av insatser för att utveckla transport- systemet i och dess samband med andra delar i representerar ett betydande åtagande under de kommande decennierna. kan också omfattande förändringar förutses i omvärlden, bl.a. i form av nya tillämpningar av infor- mationsteknik, genomslag för ny och renare teknolo- gi i motorer och drivmedel, förändringar i värderings- mönster och livsstil m.m. Betydande insatser krävs för att integrera det sam- lade utbudet av transporttjänster så att det bättre mot- svara trafikanternas behov – att samordna transport- slagen, underlätta resor och transporter där flera trans- portslag utnyttjas, öka trafiksäkerheten och förbättra tillgängligheten för olika grupper, olika slags resor och olika typer av godstransporter. Planering och drift av storstadsregionens transport- system är av tradition uppdelat mellan olika aktörer med skilda administrativa ansvarsområden inom olika sektorer och myndighetsnivåer och även mellan privat och offentlig sektor. De olika huvudmännen har ett ansvar att leda de förändringsprocesser som väntar. I –är detta ansvar splittrat mellan många olika politiska ansvars- och myndig- hetsnivåer. En klar rollfördelning är en viktig del i en strategi för att utveckla samlade transport- system. De kommande insatserna i infrastrukturen, regelverken och genomförandeprocesserna behöver samordnas. Planeringsformer och rutiner behöver effektiviseras. Effektivisera utnyttjandet av det befintliga transportsystemet Introduktion och genomslag av nya informationstek- niska system förväntas ske . En stor satsning () har redan påbörjats för att bygga upp en gemensam trafiklednings- och informationscentral för Stockholmstrafiken.