sou · GQB35d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid sammanträde beslutade regeringen om direktiv (dir. 2000:92) som gav en särskild utredare i uppdrag att göra en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Utredningen (S 2000:07) har antagit namnet Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Direktiven till utredningen har i sin helhet bifogats betänkandet (bilaga 1:1). Två tidigare delrapporter har lämnats Handlingsplanens uppläggning och inriktning, och Punkter i en handlingsplan, . Med stöd av regeringens bemyndigande förordnade statsrådet f.d. landshövdingen att från vara särskild utredare i utredningen. Som sekreterare i utred- ningen har tjänstgjort pol. mag. och fil. mag./försäkringsspecialisten samt jur.kand. förordnades som sakkunniga att ingå i utredningen kanslirådet , departementsrådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren , kanslirådet Eeva Seppälä och kanslirådet Per . Till att som experter ingå i utred- ningen förordnades förbundsdirektören , gene- raldirektören , generaldirektören , generaldirektören , generaldirektören , generaldirektören och general- direktören . förordnades departementsrådet , kanslirådet och departementsrådet att också ingå som sakkunniga i utredningen. entledigades från uppdraget fr.o.m. som departementssekreteraren förordnades som sakkunnig. och entledigades fr.o.m. som departementssekreteraren och departements- sekreteraren förordnades som sakkunniga. förordnades riksdagsmannen som sakkunnig. entledigades som departementssekreteraren förordnades som sak- kunnig. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5). Sakkunniga och har lämnat särskilda yttranden. Mål och ansvarsområden för berörda aktörer ...................... Samhällsklimat, värderingar och attityder............................ Rehabiliteringsunderlag och sjukanmälan............................ Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro............................ Särskilda insatser på arbetsplatser med hög sjukfrånvaro..... Särskilda åtgärder för mindre företag................................... Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader......................... Kostnader för rehabiliteringsåtgärder.................................. En komplette rande arbetsmarknad...................................... Förbättrade underlag för bedömning av rätt till sjukpenning och behov av rehabilitering................... ansvar för rehabilitering........................ Begränsning av sjukpenningperioden.................................. En försäkringsmässig sjukförsäkring................................... Utredningens uppdrag och arbetsformer ..................... I huvet på en utredare............................................ 2.2Situationen är allvarlig – strukturella och samlade åtgärder är nödvändiga........................................................ 2.3 Arbetsplatsen spelar en central roll..................................... 2.3.1 Sjukfrånvaron varierar med arbetsplatsens organisation, arbetsmetoder och resurstilldelning..... 2.3.2 Rätt till ett individanpassat arbete ............................ 2.4 Generella och förebyggande insatser nödvändiga ................ 2.4.1 Forskning, utbildning och information .................... 2.5.1 Sjukfrånvaro – resultat av samspelet mellan individ och arbetsplats ............................................. 2.5.2 Kunskaper hos ledning och anställda........................ 2.6.1 Sjukvårdsköerna inte ett huvudproblem................... Sjukskrivning som behandlingsmetod ...................... 2.6.4 Ökad utbildning om sjukskrivningens En förändrad arbetsmarknadspolitik ........................ Rehabiliteringsbidrag för långtidssjukskrivna........... Ett arbetsmarknad för långtidssjukskriva – En försäkringsmässig sjukförsäkring................................... 2.8.1 Sjukförsäkringsavgiften måste bättre återspegla den faktiska kostnaden för sjukfrånvaron................. En förlängd sjuklöneperiod...................................... 2.8.3 Högkostnadsskydd för de mindre företagen ............ 2.8.4 En försäkring utanför budgettaket........................... 2.8.5 Aktiv sjukskrivning och rehabilitering...................... 2.8.7 Skilda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring – ett problem.............................. En samlad organisation............................................. 2.9Förändringar och översyn behöver göras också i andra 2.9.1 Arbetsrätt – starkare skydd vid uppsägning och Nya fakta och fakta i ny belysning ............................. Sjukfrånvarons utveckling och struktur............................... 3.2.3 Sjukfallens längd i olika åldersgrupper ...................... 3.2.5 Sjukfrånvaron i olika sektorer................................... 3.2.6 Sjukfrånvaron på arbetsställen av olika storlek.......... 3.2.7 Sjukfrånvaron på arbetsplatser med fler än 100 anställda i privat sektor............................................. 3.2.8 Regionala och lokala skillnader ................................. 3.2.9 Sammanfattande analys av sjukfrånvaron.................. 3.3Företagshälsovårdens förutsättningar att möta en ökad Sammanfattning av Statskontorets rapport............. 3.4Statskontorets rapport angående köp Sammanfattning av Statskontorets rapport............. 3.5 HpH:s forskningsprogram................................................ 3.5.1Vad kännetecknar arbetsvillkor som ökar sannolikheten att människor är långtidsfriska? 3.5.2 Arbetslivets risker. 3.5.3Långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och långtidsarbetslösa. och regionala skillnader. 3.5.4 Ett arbetsliv för alla i alla åldrar. Långtidssjukskrivnas och villkor. Attityder till äldre yrkesverksamma. 3.6SOCSAM – försök med politisk och finansiell FRISAM – Samverkan för särskilt utsatta ......................... Välfärdsbokslut för 1990-talet (SOU 2001:79)................. Finansplanens strategi för hälsa i arbetslivet...................... Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet - överväganden och förslag...................................... Mål och ansvarsområden för berörda aktörer.................... 4.1.1 Övergripande mål för människor i arbete............ Samhällsklimat, värderingar och attityder ......................... 4.2.1 Ett hälsosamt arbetsliv i fokus................................ En bred informationsverksamhet........................... En förbättrad kunskapsbas..................................... 4.2.4 Ett väl fungerande informationssystem.................. Rehabiliteringsunderlag och sjukanmälan............... 4.3.2 Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro............... 4.3.3 Särskilda insatser på arbetsplatser med hög Särskilda åtgärder för mindre företag................................ Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader............ Kostnader för rehabiliteringsåtgärder..................... Tillgång till företagshälsovård ................................ Utbildning och resurser.......................................... 4.5.5 En utbyggd företagshälsovårds intäkter och En kompletterande arbetsmarknad.................................... En vidgad arbetsmarknadspolitik............................ 4.8.1 Sammanfattande beskrivning av föreslagen 4.8.2 Förbättrade underlag för bedömning av rätt till sjukpenning och behov av rehabilitering................. 4.8.4 ansvar för rehabilitering........... Begränsning av sjukpenningperioden...................... En försäkringsmässig sjukförsäkring................................. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om 7.2Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160)....................................................................... 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 7.4Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)....................................................................... 7.5Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)........................................................................ 7.6 Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)........................................................................ Bilaga 1:1 Kommittédirektiv......................................... Bilaga 1:2 Handlingsplanens uppläggning och inriktning Delrapport från HpH ........................... Bilaga 1:3 Punkter i en handlingsplan Delrapport från HpH .......................... Bilaga 1:4 Företagshälsovårdens nuvarande roll och villkor .. Bilaga 1:5 Organisatio n av några myndigheter .................. Bilaga 1:6 Nuvarande ordning med lönebidrag och vissa Bilaga 1:7 Kvotering av handikappade på arbetsplatser i och ................ Bilaga 1:8 Utdrag ur tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet...................................... Bilaga 1:9 Ett utkast till bestämmelser om rehabiliteringsbidrag och kvotering .......................... Bilaga 1:10 Kostnadskonsekvenser för mindre företag av en Antalet sjukskrivna längre än har ökat med 75 000 till 120 000. Den relativa ökningstakten har legat på . har antalet förtidspensionärer/sjukbidragsmottagare också ökat, från 423 000 till ca 450 000 vid slutet av . Den totala sjukfrånvaron, inklusive karensdagar, sjuklönedagar och sjuk- penningdagar, för motsvarar 400 000 årsarbeten. Frånvaron på grund av förtidspension/sjukbidrag motsvarar 400 000 årsarbeten. Sammantaget innebär detta att frånvaron från arbetslivet på grund av ohälsa motsvarar 800 000 årsarbeten eller annorlunda uttryckt, av befolkningen i arbetsför ålder. Kvinnornas sjukpenningdagar mer än fördubblades , från 15 . Männens sjuktal ökade från 9 . Kvinnor har ett sjuktal på . I åldrarna består sjukfrånvaron till av karens- och sjuklönedagar. Andelen sjunker med stigande ålder, till för de äldsta . Kommunerna har en mycket stor, nära 60 procents, överrepresen- tation av helårssjukskrivna anställda. Även förtidspensioner ingen från anställning överskrider med stor marginal den genom- snittliga nivån. Helårssjukfrånvaron inom landstingen ligger också på en hög nivå. Skillnaderna mellan olika kommuner och landsting är dock avsevärda. Totalt sett svarar de av arbetsplatserna med den högsta sjuk- frånvaron för närmare hälften av den totala sjukfrånvaron inom den privata sektorn. Denna grupp arbetsställen har 7 gånger så hög frånvaro både för kvinnor och för män jämfört med gruppen med den lägsta från- varon. De stora regionala och lokala skillnader i sjukfrånvaron som registre- ras i utredning efter utredning visar på brister i den nuvarande sjuk- försäkringsadministrationen. Regeltolkning och tillämpning sker inte med den entydighet och rättssäkerhet som ett nationellt system kräver. Sjukförsäkringens kostnader i statens budget för har beräknats till . Kostnaderna för förtidspension, sjukpenning och rehabiliteringspenning har ökat med i genomsnitt eller . Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) har haft uppgiften att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. I kapitel 2, I huvet på en utredare, diskuterar utredaren de huvudsakliga utgångspunkterna för de överväganden som gjorts och de förslag som läggs. I detta avsnitt redovisas i sammanfattad form HpH:s förslag. HpH:s förslag är inriktade på åtgärder på arbetsplatsen och en målinriktad och bättre underbyggd sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocess. Mot bakgrund av de fakta och de analyser som utredningen tagit fram kan HpH konstatera att det framför allt är i samspelet mellan individen och arbetsplatsen som ohälsa kan bekämpas och ett hälsosamt arbetsliv kan utvecklas. Framtidens arbetsliv måste utformas med hänsyn till individens möjligheter och med ett för den enskilde och arbetsgivaren gemensamt ansvar för ett arbete som är så utformat att medarbetaren orkar arbets- tiden och arbetsåren ut. Många aktörer på olika nivåer har en möjlighet och en skyldighet att påverka hälsan i arbetslivet. Förslaget till handlingsplan utgår från ett övergripande samhällsmål om människor i arbete och syftar till att skapa bättre förutsättningar för individer, aktörer och processer att samverka för att öka den enskilde individens vilja, förmåga och möjlighet att delta i arbetslivet. Mål och ansvarsområden för berörda aktörer Hälsoarbetet i arbetslivet kräver extraordinära och sammanhållna insatser över departements-, myndighets- och partsgränser. Utan ett för alla samhällsområden gemensamt övergripande mål, är ris- kerna för målkonflikter och suboptimering uppenbara. Konsekven- serna kan bl.a. bli att enskilda individer slussas mellan olika system utan att erhålla korrekt stöd, felaktiga kostnadsfördelningar mellan olika system och sammantaget högre totalkostnader för samhället. HpH föreslår att regeringen otydliggör en vision och fastställer ett övergripande mål för an- talet människor i arbete. ofastställer definitioner och former för en löpande, enhetlig upp- följning av antal människor i arbete. outvecklar och fastställer departementsövergripande och myn- dighetsgemensamma mål som leder till ökad andel människor i arbete och ökad hälsa i arbetslivet, samt fastställer regler för gemensamma utvärderingar och analyser för såväl departement som myndigheter i uppföljningsarbetet. oomsätter dessa övergripande mål till myndighetsspecifika mål och riktlinjer i kommande regleringsbrev. Samhällsklimat, värderingar och attityder Ett stort antal faktorer påverkar den faktiska sjukfrånvaron. Kun- skaperna om vad som genererar sjukfrånvaro måste utvecklas och föras ut till alla individer i samhället. På samma sätt som vi talar om ett ekologiskt uthålligt samhälle måste begreppet hälsosamt arbetsliv sättas i fokus. Kunskaper, värderingar och attityder påverkar i hög grad den enskilda individens inställning till och agerande i samband med sjukdom och ohälsa. Såväl arbetsgivares som arbetstagares kuns- kaper om orsaker och sociala och ekonomiska konsekvenser av den växande sjukfrånvaron är bristfälliga. Likaså är kännedomen om de olika aktörernas roller och ansvar begränsad. Ett effektivt arbete mot ohälsa i arbetslivet kräver gemensamma kunskaper, värderingar och insatser. För att åstadkomma sådana förutsättningar krävs omfattande informationsaktiviteter. Väsentliga områden för ökad kunskap, debatt och information är t.ex. individens ansvar för sin egen hälsa, arbetsgivarens ansvar för hälsan på arbetsplatsen, sambanden mellan sjukdom och arbets- förmåga, sjukförsäkringens omfattning, syfte/risker med sjuk- skrivning, arbetsplatsens betydelse för individens välbefinnande, vikten av möjligheter till återhämtningspauser i arbetet, sjuk- vårdens ansvar för behandling och rehabilitering, etc. HpH föreslår att regeringen o för ut det övergripande målet om "människor i arbete. oinitierar och ansvarar för en flerårig övergripande informations- verksamhet som syftar till ökad hälsa i arbetslivet. o via medel från sjukförsäkringen finansierar/delfinansierar sådana insatser med . ovidtar åtgärder i syfte att säkerställa att en hög kunskapsnivå avseende hälsa i arbetslivet utvecklas och upprätthålls bl.a. genom en systematisering och förstärkning av forsknings- och utbildningsinsatser på universitetsnivå inom området hälsa i oinitierar att särskilda studier görs av sjukfrånvarons konsekven- ser i form av produktionsbortfall i olika sektorer av samhället. HpH föreslår vidare att regeringen ouppdrar åt RFV att skyndsamt utveckla och produktionssätta ett adekvat system för löpande handläggning samt uppföljning och redovisning av sjukfrånvarons utveckling och bedömning av olika åtgärders effektivitet. Det råder ett starkt samband mellan arbetsplatsförhållanden och anställdas sjukfrånvaro. Arbetsplatsen är den viktigaste och kanske ofta den enda arenan för effektiva förebyggande och rehabilite- rande åtgärder för att minska sjukfrånvaron oavsett hur sjukdomen orsakats. Arbetsgivaren är den som har värdefull kunskap om samspelet mellan förhållandena på arbetsplatsen och arbetstagaren. Det är därför naturligt att arbetsgivaren svarar för den primära utred- ningen av det rehabiliteringsbehov som föreligger för att den för- säkrade skall kunna återgå i arbete hos arbetsgivaren. oDen nuvarande rehabiliteringsutredningen ersätts av ett reha- biliteringsunderlag. oArbetsgivaren skall lämna rehabiliteringsunderlaget till försäk- ringskassan för senaste sjukanmälan. oI rehabiliteringsunderlaget skall redovisas uppgifter om arbets- tagarens arbetsförmåga relaterad till arbetsuppgifter, prognos för återgång till arbetet, eventuellt vidtagna och planerade åtgärder på arbetsplatsen samt eventuella behov av rehabilite- ringsinsatser. o De läkarintyg som arbetsgivaren erhållit under den aktuella sjuklöneperioden skall bifogas. o Ett yttrande från företagshälsovård skall ingå angående arbets- förmågan relaterad till arbetsuppgifterna, behov av rehabilite- ringsåtgärder, prognos för återgång till arbetet och eventuellt förslag till åtgärder utöver dem som arbetsgivaren har före- slagit. Arbetstagarens uppfattning skall också redovisas i underlaget. oFörsäkringskassan skall upprätta rehabiliteringsunderlag för en försäkrad som inte har någon arbetsgivare. oArbetsgivaren skall vid sjukanmälan lämna uppgifter om den anställdes inkomstförhållanden och arbetstid hos arbetsgivaren. Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro Det ligger i allmänhetens och myndigheternas intresse att informa- tion om anställdas sjukfrånvaro i enskilda företag och organisatio- ner görs kända. En obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro skulle vara ett mycket betydande inslag i ett fortgående arbete för ökad hälsa i arbetslivet. Genom upplysningsskyldigheten lyfts sjukfrån- varon fram som en viktig fråga både i den allmänna debatten och för företagets ledning. odet i årsredovisningslagen införs bestämmelser om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro. omotsvarande bestämmelser om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro införs även för myndigheter och andra organisa- tioner som inte omfattas av årsredovisningslagen. oregeringen uppdrar åt att utfärda riktlinjer för beräkningen av sjukfrånvaron. Särskilda insatser på arbetsplatser med hög sjukfrånvaro Sjukfrånvaron varierar mycket kraftigt mellan olika företag. Ett mindre antal företag svarar för en mycket stor andel av den totala sjukfrånvaron. En obligatorisk redovisning av företags sjukfrånvaro ger underlag och förutsättningar för riktade insatser. oArbetsgivare skall vara skyldig att till anmäla sjukfrånvaro, som enligt viss definition överstiger viss för varje kalenderår angiven nivå. oArbetsmiljöverket skall också utfärda föreskrifter om tidpunkt för anmälan och sanktioner vid utebliven anmälan. Ett förtydligat och i vissa fall ökat finansieringsansvar för arbets- givaren är en av de grundläggande förutsättningarna för att den negativa utvecklingen av sjukfrånvaron skall kunna brytas. Arbets- givaren måste ges ökade incitament och möjligheter att ta sitt ansvar i hälsoarbetet som måste av- lastas från arbetet med de korta fallen och sjukförsäkringen göras mer försäkringsmässig. o Den generella sjuklöneperioden skall förlängas . oSjuklönen skall fr.o.m. den femtonde dagen i en sjukperiod höjas till av anställningsförmånerna till den del de är sjukpenninggrundande. oDe sammanlagda arbetsgivaravgifterna skall sänkas i mot- svarande mån som kostnaderna ökar på grund av den generella förlängningen av sjuklöneperioden. Särskilda åtgärder för mindre företag En sjuklöneperiod, oavsett periodens längd, utgör för mindre företag en stor ekonomisk riskfaktor, som ytterst kan förhindra nyanställningar och expansion. oI sjukförsäkringen skall införas ett obligatoriskt högkostnads- skydd mot sjuklönekostnader för arbetsgivare som har en årlig lönesumma som högst uppgår till 160 prisbasbelopp. oErsättning skall kunna erhållas från sjukförsäkringen för den del av sjuklönekostnaderna som överstiger av den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Ett litet företag är särskilt sårbart när det gäller oförutsedda kost- nader. Det är därför angeläget, inte minst med utgångspunkt från de anställdas intresse, att rehabiliteringsåtgärder i dessa företag säkerställs genom en finansiering via sjukförsäkringen. orehabiliteringsåtgärder för anställda i samma kategori företag som omfattas av det föreslagna högkostnadsskyddet mot kost- nader för sjuklön skall ingå i sjukförsäkringen. Företagshälsovården är den specialistresurs som bäst kan bedöma behov av anpassning av arbetsplatsen och den enskildes arbets- förhållanden. Företagshälsovården utgör också en strategisk resurs för arbetsgivaren genom att den bl.a. bidrar till en god hälsa bland de anställda, vilket gynnar produktionsresultat och ekonomisk utveckling. HpH anser att det är av stor vikt att hitta lösningar som effektivt utnyttjar samhällets samlade resurser för att bättre tillgodose enskilda människors behov av olika stödåtgärder. Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora samhällsekonomiska kostnader till följd av att resurser måste tas i anspråk för sjukvård m.m. En systematisk sam- verkan bör komma till stånd mellan företagshälsovården, primär- vården och andra vårdgivare. oArbetsgivare skall oavsett arbetsförhållandena svara för att företagshälsovård finns att tillgå. oLänsarbetsnämnden skall svara för att de arbetssökande som är arbetslösa har tillgång till företagshälsovård eller i annan form tillhandahålla den kompetens som behövs för att bedöma arbetsförmåga och rehabiliteringsbehov. o Regeringen tar upp diskussioner med landstingen och före- trädare för företagshälsovården i syfte att etablera vårdavtal i ökad utsträckning. oDen som avser att bedriva företagshälsovård skall anmäla detta till , som skall upprätta ett register över dem som bedriver företagshälsovård. oHpH anser att det skall införas en obligatorisk certifiering för de institutioner som bedriver företagshälsovård men att denna fråga bör behandlas i samband med bered- ning av Statskontorets utredning om ett mer effektivt utnytt- jande av företagshälsovården. Vissa typer av rehabiliteringsinsatser/åtgärder fördröjs eller uteblir på grund av att gränserna för landstingens ansvar för medicinsk rehabilitering är oklara. Det finns också brister i läkarnas kun- skaper i försäkringsmedicin. o landstingens ansvar för medicinsk rehabilitering tydliggörs. osjukvården säkerställer att berörd personal erhåller erforderlig kompetens i försäkringsmedicin. Många av dagens långtidssjukskrivna har rehabiliterats så långt det är möjligt utan att helt ha återfått tidigare nivå av arbetsförmåga. Dessa personer riskerar att bli förtidspensionärer om inte an- passade arbeten finns att tillgå. Denna grupp, som kan befaras utgöra större delen av de nu mer än 120 000 individer som varit sjukskrivna längre än , har ett stort behov av en komplet- terande arbetsmarknad. oregeringen vidgar arbetsmarknadspolitikens ansvarsområde i syfte att skapa en kompletterande arbetsmarknad för män- niskor med begränsad arbetsförmåga på grund av sjukdom. o regeringen i avvaktan på en sådan reform uppdrar åt och att utveckla det lokala samarbetet mellan och arbetsför- medlingen i syfte att påskynda sjukskrivnas återinträde på arbetsmarknaden. En sådan samverkan kan och bör genomföras i hela landet och kan ske inom ramen för nuvarande resurstill- delning. oregeringen via trepartssamtalen med arbetsmarknadens parter försöker få till stånd överenskommelser som innebär att större arbetsgivare tar ett ökat ansvar för att bereda arbete åt personer med begränsad arbetsförmåga. HpH föreslår vidare att oregeringen i anslutning till arbetet med en vidgad arbetsmark- nadspolitik överväger en ny form av bidrag, rehabiliterings- bidrag samt ett kvoteringssystem för dem som uppfyller villko- ren för rehabiliteringsbidrag. Sjukskrivningsinstrumentet är utomordentligt kraftfullt och påver- kar både individ och samhälle. De senaste årens dramatiska ökning av sjukfrånvaron innebär att många individer långsiktigt stöts ut från arbetslivet.