sou · GQB3120d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringens mål för utbildningspolitiken är att skall var en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Det svenska utbildningssystemet måste således sättas in i ett internationellt perspektiv och dess utformning och resultat bli föremål för jäm- förelser med andra länder. Inom EU, och andra interna- sammanslutningar har man tagit fram indikatorer för att mäta olika aspekter av utbildning i de olika länderna för att möjliggöra jämförelser. Arbetslivets framtida behov av kompetens Mot bakgrund av EU:s strategiska mål att utveckla unionen till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen fram , har EU:s utbildningsministrar kommit överens om tre gemensamma framtidsmål för utbildnings- systemen i . Förbättrad kvalitet, ökad tillgänglighet samt ökad öppenhet mot det omgivande samhället är de övergripande rubrikerna på dessa mål som i sin tur är indelade i tretton delmål. Ett antal arbetsgrupper arbetar med att utveckla indikatorer och områden för erfarenhetsutbyte. Arbetet tar bl.a. sikte på att höja utbildningsnivån hos befolkning, t.ex. genom att minska andelen människor som bara har motsvarande grundskoleutbild- ning och som inte befinner sig i vidareutbildning samt genom att göra utbildningssystemen mer flexibla, så att man når nya mål- grupper på otraditionellt sätt. Utvecklingen kommer att följas upp i rapporter till , där resultat på de olika mät- punkterna ska presenteras. Statistik från visar bl.a. att gick av de svenska gymnasieeleverna på ett nationellt program som leder till grundläggande högskolebehörighet. Bland var andelen som läste på högskoleförberedande program i genomsnitt I förhållande till andelen 22-åringar som genomfört en utbildning på minst gymnasienivå var andelen i och i , , och . Inom EU var medeltalet . I flertalet länder inom och EU finns ungefär hälften av ungdomarna på yrkesinriktade program.6 I en studie från () jämförs utbildningsnivå och kvalifikationskraven på den svenska arbetsmarknaden med nivån och kraven i 13 andra . Bland de jämförda länderna har arbetskraften i den högsta utbildningsnivån om man ser till andelen med eftergymnasial utbildning. I är den jämfört i . När länderna rangordnas efter andelen av de sysselsatta som finns inom yrken som normalt kräver högskoleutbildning ligger , tillsammans med och , främst bland de redovisade länderna med en andel på av de sysselsatta. Räknas ledningsarbete in i gruppen högskole- yrken uppgår andelen till . Andelen sysselsatta med yrken som kräver gymnasieutbildning är 6 Education at a glance, indicators 2002. Arbetslivets framtida behov av kompetens medan andelen som saknar eller har små krav på utbildning är omkring 5 procent.7 Det tycks vara tre förhållanden som de flesta forskare, statistiker m.fl. inom arbetsmarknadsområdet är överens om. Det ena är att ett land med en välutbildad befolkning har konkurrensfördelar i förhållande till länder som inte har det och att investering i utbild- ning är en av de mest effektiva metoderna för att skapa tillväxt i ett land. Det andra är att personlig framgång ofta - men inte alltid – står i relation till hur hög utbildning en individ har. Det omvända gäller också. Ju lägre utbildning man har, desto större är risken för att man blir och förblir arbetslös. Det behöver inte alltid innebära att det fordras hög utbildning för att utföra ett visst arbete. I själva verket har det visat sig att kraven på utbildning vid rekryteringen till även okvalificerade arbeten höjts som en följd av att många överkvalificerade personer arbetslöshet sökt dessa arbeten.8 Det tredje förhållandet är att det saknas tecken på att kunskaps- kraven skulle minska framöver. Nuteks analys9 av hur den svenska arbetsmarknaden utvecklas kan sammanfattas i följande punkter, N kunskapsintensiv produktion utgör en allt större andel av den totala produktionen, N den lägre efterfrågan på arbetskraft har framför allt drabbat personer med låg utbildning, N som sysselsättningen har minskat har produktionen ökat, dvs. arbetsproduktiviteten har höjts, N en minskad sysselsättning kan förväntas i flera regioner som domineras av industri, N andelen i näringslivet med långa högskoleutbildningar kommer att stiga, från till . Ökningen kommer att ske främst i storstads- och universitetsregionerna. 7 Under- och överutbildning arbetsmarknad, A2001:006, växtpolitiska studier, 2001. De ingående länderna är , , , Neder- länderna, , , , , , , , , och . 8 , Balansen mellan arbetskraftens utbildningsnivå och jobbens kvalifikationskravett struktur eller konjunkturproblem? Ds 1999:58, bilaga 2. 9 på rätt väg (Bilaga 3 till långtidsutredningen 99). Arbetslivets framtida behov av kompetens Utvecklingen karaktäriseras överlag av högre utbildningsnivåer bland alla sysselsatta i näringslivet. Detta framgår bl.a. av en rapport från ITPS.10 Andelen som endast har grund- skoleutbildning har minskat kraftigt och skillnaden är . Andelen sysselsatta med en kort gymnasieutbildning har minskat medan de längre gymnasieutbild- ningarna uppvisar en ökning, liksom andelen högskoleutbildade. Den sektor som uppvisar den klart högsta andelen hög- skoleutbildade är den kunskapsintensiva tjänstesektorn där har en högskoleutbildning. Kvinnorna är överlag mer välutbildade än männen och det är vanligare att dessa har någon form av högskoleutbildning. Bland personer som har en längre högskoleutbildning är det dock en betydligt större andel av männen som har en forskarutbildning. som andelen av arbetskraften som har en högskole- utbildning ligger är siffrorna betydligt lägre om man ser till andelen med en lång högskoleutbildning, dvs. Här är det i åldersgruppen 25 och 11 pro- cent i åldersgruppen 25 som har en högskoleutbildning som är eller längre.11 Högsta andel högskoleutbildade finns i storstadsregionerna, , medan andelen i övriga regioner ligger på . Utbildningsbakgrunden varierar även beroende på arbetsplatsens storlek. På de stora arbetsställena (över 500 anställ- da) är av arbetsstyrkan högskoleutbildad, jämfört på de små arbetsställena (färre än 50 anställda). 4.4Samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå Ett mönster som står sig i samtliga är att arbets- lösheten genomgående är högre bland lågutbildade än högutbil- dade. I tabellen nedan finns uppgifter om arbetslösheten för olika utbildningsgrupper i några av . 10Under- och överutbildning arbetsmarknad, (2001), A2001:006, . 11Statistik från Education at a glance, 2001, . SOU 2002:120 Arbetslivets framtida behov av kompetens Arbetslöshet i procent i olika utbildningsgrupper (25 )12 Fram till den djupa ekonomiska krisen hade haft låg arbetslöshet, en stigande andel av befolkningen i jobb och ett något svagare samband mellan utbild- nings- och lönenivåer, jämfört med andra länder. har emellertid sambandet mellan utbildningsnivå, löne- nivå och arbetslöshet, i likhet med övriga länder, blivit tydligare också hos oss.13 Ungdomarna har drabbats i olika utsträckning av 1990-talskrisen beroende på social bakgrund. Även om ungdomars utbildning inte fullt ut förmår skydda mot arbetslöshet visar aktuell forskning att ungdomar med en treårig gymnasieutbildning har betydligt större chans att få ett arbete och en genomsnittlig högre lön än de som saknar utbildning på motsvarande nivå. Se vidare om ungdomar och deras situation på arbetsmarknaden i kapitel 3. 12OECD- Education at a glance, 2002. 13European , och , volume 37, number 3, , . Arbetslivets framtida behov av kompetens 4.5Var finns de framtida jobben? I kommitténs uppdrag ingår att göra en analys och bedömning av framtidens arbetsmarknad, liksom av vilka sektorer som bedöms komma att svara för tillväxt och sysselsättning samt vilka krav detta ställer på gymnasieskolans utbildningar och deras innehåll. Nya jobb varit ett ofta förekommande begrepp i det offentliga samtalet och bör ses mot bakgrund av att förlorade en halv miljon jobb under den arbetslöshetschock som rådde då. Arbetslösheten har sjunkit betydligt och låg på i medeltal , att jämföra . diskuteras främst arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och hur vi ska lösa den långsiktiga kompetensförsörj- ningen. menar att de klassiska frågorna om teknik, tillväxt och social fördelning ser ut att vara på väg tillbaka nu när röken lagt sig kring diskussionen om de nya IT-företagens uppgång och fall samt vad som egentligen är skillnaden mellan den nya och gamla ekonomin.14 Vanligen står nya jobb för flera jobb eller en ökad efterfrågan på arbetskraft. Framtidens jobb kommer, enligt , sanno- likt att skapas genom en ökning eller omvandling av de jobb som finns, snarare än ett massivt utbud av helt nya jobb. Det blir allt svårare att beskriva yrkesinnehåll och funktioner i många av de jobb som växer fram. Men även traditionella yrken som polis, lärare, apotekare, sjuksköterska, tulltjänsteman, grafiker eller stål- verksarbetare ändrar karaktär och genomgår en inre förnyelse. Framtidens jobb finns därför inte bara, eller kanske inte främst, i de nya IT-baserade tjänsteföretagen. En allmän bedömning är dock att tillväxten av jobb sannolikt kommer att ske i tjänstesektorn eller genom en förening av industriproduktion och tjänsteverksamhet.15 Här har den nya tek- nologin, framför allt utnyttjandet av informationsteknologi inom allt fler områden, varit pådrivande. finns, enligt de flesta bedömare, en stor utvecklingspotential inom IT. T.ex. kom- mer informationsteknologin att få stor betydelse inom hälso- och sjukvårdsområdet, där tekniken kan användas för konsultationer, övervakning, diagnostik m.m.16 14Kenneth , (2001), Från klosterskola till klusterskola, , stencil. 15Kenneth , (2001) Från Klosterskola till klusterskola, stencil, Gymnasiekom- mittén 2000. 16Samverkan mellan skola och arbetsliv, Ds 2000:62. SOU 2002:120 Arbetslivets framtida behov av kompetens Sysselsättningen i industrin antas fortsätta att minska från 800 1999 till 650 2020. Dock får man, enligt SCB, räkna med stora variationer mellan olika branscher. Sysselsätt- ningen inom byggbranschen beräknas t.ex. öka, även om den inte tros komma upp till samma höga nivå som . Inom den privata tjänstesektorn beräknas sysselsättningen öka från 1,5 miljoner 1999 till nära 1,7 miljoner år 2020. Ökningen gäller i första hand s.k. uppdragsverksamhet med inriktning mot företags- sektorn. Däremot antas sysselsättningen minska inom detalj- handeln och bank- och finansverksamheten. För den offentliga sektorn antas sysselsättningen att öka efter de stora nedskärningar- na . Sammantaget beräknas antalet sysselsatta öka med 270 000 fram till år 2020.17 Försäljning av s.k. upplevelser sprider sig utanför under- hållningssektorn och en växande del av mervärdet i ekonomin kommer från produktion av upplevelser snarare än av varor eller tjänster. En rapport från AMS, visar att det 2000 skapades över 80 000 arbetstillfällen inom upplevelse- näringen och att sysselsättningen gått upp . För hela arbetsmarknaden var motsvarande sysselsättningstill- växt . Denna ökning förväntas bestå även om den, enligt AMS, bedöms ske i en långsammare takt framöver.18 För allt fler jobb efterfrågas högskoleutbildning. bör understrykas att långt ifrån alla jobb kräver detta. Enligt AMS arbetsmarknadsutsikter för rådde det då arbets- kraftsbrist inom många (24) yrken där det ofta, men inte alltid, räcker med en utbildning på gymnasial nivå. Det rör sig om yrken där en mycket specifik kompetens krävs, ofta någon form av yrkes- behörighet eller licens. Det gäller framför allt jobb inom vård och omsorg, byggnads- och anläggning, verkstadsindustri, transport samt hotell- restaurang- och servicesektorn.19 När det gäller de egensysselsatta, exempelvis inom olika hant- verksyrken, finns många områden där efterfrågan är långt större än tillgången på utbildade personer. 17Trender och prognoser 2002 med sikten , SCB. 18Arbete för nöjes skull – var finns jobben inom upplevelsenäringen?, AMS, Ura 2001:3. 19Gymnasieskolan och framtidens arbetsmarknad, , 2000. Arbetslivets framtida behov av kompetens 4.6Framtida brist på arbetskraft Den dämpning som skett i ekonomin har, enligt AMS20, lett till att rekryteringsproblemen minskat inom flera om- råden. Det enda område där bristen nu ökat är inom den kom- munala sektorn samt inom byggnadsverksamheten, medan indust- rin haft lättare att finna nya medarbetare. Trots svårigheterna i att exakt förutse hur arbetsmarknaden kommer att förändras finns några områden där det, enligt AMS prognoser21 på lång sikt förutses en brist på arbetskraft. Bristen på arbetskraft med hälso- och sjukvårdsutbildning tenderar att öka och bli mycket omfattande. När det gäller lärare finns en förväntad brist, bl.a. när det gäller yrkeslärare och lärare med naturveten- skaplig utbildning. Hur stor bristen i övrigt är för olika kategorier lärare hänger samman med variationer i årskullarna. En undersökning22 av rekryteringsbehovet i landets småföretag (1 49 anställda), visar att två av tre företagare behöver rekrytera personal . Någon långsiktigare bedöm- ning har inte ansetts möjlig att göra. I första hand efterfrågas med- arbetare med en yrkesinriktad gymnasial utbildning inom bygg, hotell- och restaurang eller tillverkningsindustri. Undersökningen visar dessutom att det finns behov av högskoleutbildade inom främst elektronikindustri, uppdragsverksamhet och övriga privata tjänster. När det gäller att förutse efterfrågan på arbetskraft är det en mer komplex bild vi har att ta hänsyn till än den som enbart ger ökande och minskande sysselsättningsantal. gör, i sin rapport till kommittén, en distinktion mellan yrken där det råder brist på personal, yrken där sysselsättnings- tillfällen växer i antal och yrken som sysselsätter många. Yrken där det råder brist behöver inte nödvändigtvis vara yrken som ökar i antal, utan kan till och med vara yrken som minskar i antal men där många börjar gå i pension och där få ungdomar har utbildats . Yrken som växer i antal sysselsatta är ofta yrken som har arbetskraftsbrist, t.ex. vård och omsorg samt kun- skapsintensiv uppdragsverksamhet. Vi har även verksamheter som institutionell tjänsteproduktion och lokala serviceinrättningar där sysselsättningen ökar men där det inte är några rekryterings- 20Arbetsmarknadsutsikterna för , AMS, Ura 2002:4. 21Trender och prognoser, SCB (2002). 22Morgondagens yrkesutbildning – och småföretagens kompetensbehov (2002) Företagar- nas riksorganisation. Arbetslivets framtida behov av kompetens Slutligen har vi även de yrken som inte ökar, de kanske till och med minskar i antal, och där det inte råder någon brist på arbetskraft, men där det ändå finns en stor mängd arbetstillfällen. Till exempel varudistribution (godstransport, omlastning och detaljhandel) som sysselsätter drygt 500 000 människor i Sverige.23 Förutsatt att utbildningsstrukturen i olika näringsgrenar fort- sätter att förändras i samma takt som får vi framöver, enligt SCB, brist på arbetskraft med naturvetenskaplig- teknisk utbildning. Svenskt näringsliv24 framhåller att tillgången på tekniskt utbildade personer vida understiger efterfrågan från näringslivet och att detta är en tillväxthämmande faktor. Det saknas tillräckliga redskap inom både utbildnings- och arbetsmarknadsstatistiken för att få ett grepp om den omstruktu- rering som pågår i arbetslivet. IT-branschen är ett exempel på ett område som alltjämt bedöms vara en växande arbetsmarknad men där den snabba utvecklingen gör att det är svårt att förutsäga på vilket sätt. Är det ICT-ingenjörer, , designers, en blandning av dessa eller helt nya yrkeskompetenser som kommer att behövas? När vi allmänt talar om bristen på tekniskt utbildad personal måste i sammanhanget nämnas att det finns en outnyttjad arbets- kraftsreserv bland yrkesutbildade invandrare. En studie från AMS25 visar bl.a. att av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå jämfört av de som är födda i . fanns i cirka 195 000 utlandsfödda med högskoleutbildning. som det råder brist på tekniker visar AMS siffror att av de utlandsfödda teknikerna och naturvetarna har ett kvalificerat arbete. 4.7Arbetsmarknadens behov och dimensionering av utbildning Ungdomarnas val av utbildning stämmer inte alltid överens med hur arbetsmarknadens rekryteringsbehov ser ut. Ungdomars stora intresse för media motsvaras t.ex. inte av någon arbetskraftsbrist inom denna sektor. De stora rekryteringsbehoven inom vård och 23Sandgren, s. 14. 24Det nya näringslivet, Svenskt näringsliv 2001. 25AMS (2001) Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akademiker som invandrat , Ura 2001:5. Arbetslivets framtida behov av kompetens omsorg har motsatsvis inte lett till någon efterfrågan på dessa utbildningar. Mot bakgrund av de matchningsproblem som finns på dagens arbetsmarknad höjs ibland röster om att utbildningsdimensione- ringen i högre utsträckning borde anpassas till arbetsmarknadens behov. Den kvalificerade yrkesutbildningen är ett exempel på hur arbetsmarknadsbehoven är styrande för vilka utbildningar som kommer till stånd. För gymnasieutbildning är det dock elevernas intresse som ska ligga till grund för dimensioneringen. Att olika utbildningsformer fyller olika funktion och har olika kriterier för dimensionering diskuteras i en departementspromemoria26 från . Vissa utbildningar ska snarare utgöra grun- den för det livslånga lärandet, medan andra är till för att stärka den enskilda individens möjlighet att få ett arbete och underlätta för arbetsgivarna att få arbetskraft med lämplig kompetens. Utbildningens dimensionering har naturligtvis stor betydelse för tillgången på kompetens. Utbildningsplanering är emellertid en lång och komplicerad process som inrymmer stora osäkerheter, inte minst när det gäller att förutse arbetsmarknadens kommande kompetens- behov. Innan ett dimensioneringsbeslut, som har fattats med anled- ning av underskott på utbildad arbetskraft inom ett yrkesområde, får effekt på tillgången på arbetskraft kan situationen ha vänt till ett överskott. Även det omvända kan inträffa.27 Erfarenheten är att ungdomarnas val av utbildningar inte visat sig vara något sämre prognosinstrument än de arbetsmarknadsprog- noser som görs i syfte att kartlägga framtida rekryterings- behov på arbetsmarknaden. Kommittén menar att ungdomarnas intresse även fortsatt bör ligga till grund för dimensioneringen av gymnasieskolans studievägar. Detta förutsätter en väl fungerande studie- och yrkesvägledning som kan ge ungdomarna tillräckliga förutsättningar för att göra så väl underbyggda val som möjligt. 4.8Vilka kompetenser efterfrågas? menar att kompetensbegreppet fått en nästan magisk innebörd i den svenska arbetsmarknads- och näringspolitiken. De flesta problem som uppstår i omvandling av näringsliv och arbets- 26Kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. , Ds 2002:47. 27a.a, s. 14. Arbetslivets framtida behov av kompetens marknad förefaller kunna lösas med en ökad satsning på den enskil- des och verksamhetens kompetens. kompetensutredning diskuteras kompetensbegreppet som från att ha varit kopplat till behörighet och formella meriter numera kommit att betyda förmågan att klara de olika krav som ställs i en viss situation i en viss verksamhet.28 som också diskuterar begreppet i sin avhandling för det nya arbetslivet29 konstaterar att det alltså är i relation till en viss situation som någon är kompetent och då kan någon aspekt av den personliga kompetensen vara extra viktig, som den praktiska yrkesmässiga kompetensen eller den sociala kompetensen. Kompetens kan, som kommittén definierar begreppet, bestå av kunskaper och intellektuella färdigheter som att veta vad som skall göras men också hur och varför vissa saker skall göras, färdigheter att ha en rutin och en vana i sitt handlande samt attityder att vilja handla och ta ansvar. Kompetenskraven i arbetslivet förändras. Som redan tidigare nämnts krävs i allt fler yrken utbildning på minst gymnasial nivå. Behovet av generell kompetens ökar därmed. Det gäller i första hand baskunskaper i att läsa, skriva och räkna, men också generella kunskaper generic scills, som är gemensamma för alla utbild- ningar. Som exempel kan nämnas entreprenörskap, miljökunskap, språk, kommunikativ förmåga, förmåga att lära om och nytt och problemlösningsförmåga. I den internationella diskussionen på området görs olika försök att identifiera och mäta de nyckel- kvalifikationer (key-competencies) som det moderna arbetslivet och samhället ställer. Ett kunskapsfält som blir alltmer centralt är grundläggande och/eller specialiserad datorkompetens. Det moderna arbetslivet ställer också höga krav på individens förändringsberedskap, problemlösningsförmåga, kvalitetstänkande och förmåga att lära om till nya uppgifter och krav. Det sistnämnda blir än viktigare med tanke på hur snabbt olika yrken och befattningar förändras i dagens arbetsliv. Undersökning av ett slumpmässigt urval av anställda på sex stora svenska industriarbetsplatser visade att mer än hälften eller av de intervjuade hade fått nya arbets- uppgifter i sina befattningar . Av de nya arbets- 28Kompetensutveckling – en utmaning, SOU 1991. 29Kompetent för det nya arbetslivet, , . Arbetslivets framtida behov av kompetens uppgifterna var av kommunikativ natur och tendensen var tydlig både bland arbetare och tjänstemän.30 I en studie om utvecklingen på arbetsmarknaden, konstaterar CIRETOQ31 att de grundläggande basfärdigheterna blir allt vik- tigare som en för tidig yrkesspecialisering blir mer och mer kontraproduktivt. Produktionsarbete blir mindre vanligt och ersätts med arbete vid kontrollpaneler och datorer. Kunskap för att hantera dessa processer blir således viktig. Kraven på stresstålighet, flexibilitet, hastighet i agerande, förståelse och kommunikation ökar allteftersom arbetsuppgifterna blir mindre rutinstyrda och mer självständiga.32 4.9Nya system för lärande i arbetslivet I den utredning som låg till grund för det s.k. konstaterades att strukturomvandlingen av det svenska näringslivet i ett internationellt perspektiv gått långsamt, men att de organisa- tionsförändringar och satsningar på kompetensutveckling som krävs, tycktes vara på gång.33 Organisationsutformningen på den svenska arbetsmarknaden tycks ha drivits särskilt långt när det gäller involvering av de an- ställda. Denna slutsats underbyggs av en jämförelse mellan OECD- länderna (1999) som visar att teamarbete har en framträdande roll i svenskt arbetsliv. I en rad parametrar som arbetsrotation, dele- gering av uppgifter och platt organisationsstruktur, grupperar sig de nordiska länderna tillsammans men visar alltid det mest extrema värdet. T.ex. anger av de svenska arbetsplatser- na förekomst av teamarbete medan genomsnittet ligger på 73 pro- cent för de övriga nordiska länderna. Aktuell forskning indikerar att den pågående omvandlingen av arbetets innehåll går mot ett högre krav på social kompetens hos de anställda.34 30Ann-Katrin , Social kompetens – en ny konkurrensparameter, (2002) Uppsatsen ingår i antologin , kompetens och arbete, red. 31Internationellt nätverk om arbetsmarknadsforskning initierat av CEDEFOP, EU. 32Co-operation in research on trends in the development of occupations and qualifications, , 2000. 33En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande, SOU 1996:xx. 34Co-operation in research on trends in the development of occupations and qualifications, , 2000. Arbetslivets framtida behov av kompetens Arbetslivsforskningen35 visar att vi utvecklat en helt nytt system för lärande i arbetslivet. Ny teknik, ny arbetsorga- nisation, en ny konkurrenssituation och ett utbildningssystem i snabb förvandling är några av komponenterna i detta systemskifte. Det finns också tecken på att det sker förändringar av hur arbetet organiseras, även om utvecklingen går mer eller mindre snabbt inom olika sektorer. En viktig del av arbetskraftens kompetensuppbyggnad sker genom kompetensutveckling i arbetet.