sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Däremot återspeglades föräldrarnas politiska och ideologiska uppfattning mycket tydligt i valet av skola. Föräldrarna ansåg även att de hade lättare att påverka förhållandena i den fristående skolan jämfört med den kommunala skolan. Damgren påpekar att det är viktigt att den fortsatta debatten om fristående skolor förs utifrån ett empiriskt underlag och att det är angeläget med forskning inom området. har studerat betygsättningen i ett antal kommunala skolor och i 18 fristående skolor i nationella kvalitetsgranskningar som genomfördes . Själva betygssättningen visade inga större skillnader i förhållande till den kommunala skolan. Däremot var variationen större bland de fristående skolorna när det gällde synen på lärande, tolkning av styrdokumenten samt sätten att leda och organisera undervisningen. I rapporten betonas vikten av samverkan mellan lärare i fristående och skolor i syfte att få en likvärdig och rättvis betygssättning. I publikationen Fristående skolor – internationell forskning 1985– 2000, som initierats av , redovisas valfrihetsproblemati- ken i olika länder framför allt i , , , Dan- mark och . Oberoende av hur stor andel av skolväsendet som är statligt/kommunalt i förhållande till privata alternativ öns- kar föräldrar mer valfrihet och möjlighet att påverka sina barns skolgång. I rapporten redovisas även att det i vuxit fram en hemskolerörelse där föräldrarna själva undervisar sina barn och där olika grupper av föräldrar och barn har kontakt med varandra genom datornätverk. Även , professor i pedagogik vid universi- tet, författare till ovanstående publikation, betonar vikten av forsk- ning inom området och ger även exempel på angelägna områden att studera. 2 Villkor för och omfattning av fristående skolor De flesta regler i skolförfattningarna gäller bara för det offentliga skolväsendet, dvs. skolor som drivs av kommuner samt i vissa fall av landsting eller av staten. Fristående skolor däremot verkar inom ramen för fri företagsverksamhet eller fri föreningsverksamhet. De är inte en del av den offentliga sektorn i samhället och är därför inte heller automatiskt bundna av offentligrättsliga regler, regler i arkivlagen eller sekretesslagen. Däremot kan och i vissa fall regeringen besluta att samma regler som gäller för det offentli- ga skolväsendet skall gälla för fristående skolor. Riksdag och rege- ring kan också besluta att speciella regler skall gälla för fristående skolor. I 1 kap. 3 § skollagen definieras fristående skolor som Vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna kan det finnas skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska perso- ner Markeringen vid sidan av kännetecknar även det sätt på vilket fri- stående skolor regleras i skolförfattningarna. De regler som gäller för de fristående skolorna finns huvudsakligen i 2 b kap. och 9 kap. skollagen. Fristående skolor skall följa de allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolorna får inom denna ram ha en konfessionell inriktning. Det är dock inget krav att i övrigt följa de nationella läroplanerna, de nationella kursplanerna eller timplanerna så länge utbildningen ger kunskaper och färdig- heter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som ges i det offentliga skolväsendet. I praktiken följer dock de flesta fristående skolor både de natio- nella läroplanerna och de nationella kursplanerna. Men det finns skolor som har en egen läroplan (t.ex. ) eller egna ämnen vilket är tillåtet så länge utbildningen inte strider mot skol- lagens och läroplanernas allmänna mål och värdegrund. Vid sidan av läro-, kurs- och timplaner finns åtskilliga andra bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet men inte för fristående skolor. Så gäller t.ex. inte de skolformsvisa förord- ningarna grundskoleförordningen, särskoleförordningen, gymna- sieförordningen, gymnasiesärskoleförordningen samt specialskole- förordningen för fristående skolor annat än där så särskilt anges. Istället finns ett begränsat antal bestämmelser samlade i en sär- skild förordning om fristående skolor. Den är indelad i olika kapitel för respektive förskoleklassen, och särskolan, gymna- sieskolan och gymnasiesärskolan samt för skolor med enbart statlig tillsyn. Internationella skolor och riksinternatskolor regleras huvudsak- ligen i särskilda förordningar. Kompletterande utbildningar regleras enbart i en särskild förordning. I förordningen om fristående skolor finns vissa bestämmelser men inte så många eller så detaljerade som för det offentliga skol- väsendet. För vissa, för elevernas rättsäkerhet viktiga frågor, finns hänvisningar till de skolformsvisa förordningar som gäller för det offentliga skolväsendet. Det gäller bl.a. antagningsvillkor till gymnasieskolan och betygs- bestämmelser för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Just des- sa särskilt utpekade bestämmelser gäller således för både offentliga och fristående skolor. Nedan redovisas villkoren för tillstånd, godkännande, statlig till- syn och rätt till bidrag för olika typer av fristående skolor samt hur många elever och skolor som finns /2002. 2.2Enskild förskola och enskilt fritidshem För att yrkesmässigt få bedriva enskild förskola eller enskilt fritids- hem behövs tillstånd. Det är kommunen där verksamheten bedrivs som beviljar detta. Tillstånd beviljas bara om verksamheten upp- fyller krav på god kvalitet och säkerhet. Om verksamheten för- ändras helt eller till väsentlig del eller flyttas skall nytt tillstånd sökas. Den som bedriver verksamhet utan tillstånd kan dömas till böter. Tillstånd behövs inte om kommunen sluter avtal (entreprenadavtal) med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I ett sådant avtal får dock inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning överlämnas till enskild att utföra. Kommunen har tillsyn över denna verksamhet och har rätt att inspektera verksamheten, inhämta upplysningar och ta del av hand- lingar som behövs för tillsynen. Om det föreligger missförhållan- den i verksamheten får kommunen förelägga den som ansvarar för denna att avhjälpa missförhållandet. Kommunen kan återkalla tillståndet om missförhållandet är all- varligt och om kommunens föreläggande inte följs. Kommunens beslut om tillstånd och om föreläggande eller återkallande av till- stånd kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Kommunen kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg. Verksamheten måste uppfylla de krav som finns i 2 a kap. 3 § skollagen. Av denna paragraf framgår vilken uppgift förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen har. Dessutom framgår det vilka krav som kan ställas på verksam- heterna. Det skall finnas personal med sådan utbildning eller erfaren- het att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksam- het kan tillgodoses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansätt- ning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Verksamheterna skall utgå från varje barns behov. Barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven en- skild förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg får inte obehöri- gen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga förhållanden. Bestämmelser om enskild förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg finns i 2 a kap. 13 till 20 §§ i skollagen. Bestämmelser om entreprenadavtal finns i 2 a kap. 5 § . Av det totala antalet barn i förskola var 17 procent1 av barnen inskrivna i förskolor som drevs i enskild regi. Med enskild regi avses enligt definitionen i SCB:s statistik förskola som kommunen har ett övergripande ansvar för men som drivs av annan huvudman än kommunen (dvs. i statistiken skiljer man inte på enskild skola med tillstånd enligt 2 a kap. 13 § och enskild skola med entreprenadavtal enligt 2 a kap. 5 §). I nedanstående kommuner i gick av de inskrivna barnen i förskolor i enskild regi: , , 1 De statistiska uppgifterna i detta kapitel avser förhållanden . Källor: Barnomsorg, skola och vuxenutbildning, Jämförelsetal för huvudmän, Del 1, 2002. Skol- verkets rapport nr 215; Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2002, Del 2, Skol- verkets rapport nr 214. , , , , , , , , , , , , , . har den största andelen elever () i för- skolor i enskild regi. Av dessa är enskilda skolor med entreprenadavtal enligt uppgifter från kommunen . Av totala antalet barn i fritidshem var av barnen in- skrivna i fritidshem som drevs i enskild regi. kommun () är den enda kommun som har i enskild regi: , , , , , Söder- , , , och Åre kommuner har mellan 20–av de inskrivna barnen i fritidshem i enskild regi. 2.3Enskild förskoleklass och fristående förskoleklass Lagstiftningen skiljer på enskild förskoleklass och fristående för- skoleklass och bestämmelserna är olika utformade. Om huvudmannen för en enskild förskola önskar bedriva enskild förskoleklass prövas ärendet av kommunen. Om huvudmannen för en fristående grundskola eller särskola vill bedriva en fristående förskoleklass beslutar om god- kännande och rätt till bidrag. Om verksamheten innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller om skolan tar ut oskäliga avgifter skall inte lämna någon rätt till bidrag. För bägge verksamheterna gäller för godkännande att utbildningen skall stimulera varje barns utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skolgång och följa de allmänna mål och den värde- grund som gäller för det offentliga skolväsendet. Den som bedriver utbildning utan godkännande döms till böter. För de fristående förskoleklasser som hör till en fristående skola gäller även att den är öppen för alla barn som har rätt till utbildning inom förskoleklassen med undantag för sådana barn vilkas mot- tagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekono- miska svårigheter uppstår för skolan. Skolan får vid antagningen ta hänsyn till färdighetsprov i musik eller dans. Förskoleklassen skall ledas av rektorn för den fristående skolan. Ovanstående bestämmelser skall inte förväxlas med att kommunen även för förskoleklass genom entreprenadavtal kan överlåta till en enskild att utföra kommunens uppgifter inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I detta avtal får dock inte uppgifter som inne- fattar myndighetsutövning överlämnas till enskild att utföra. Kom- munen är fortfarande huvudman för verksamheten. Kommunen har tillsyn över den enskilda förskoleklassen och har rätt att inspektera verksamheten, inhämta upplysningar och ta del av handlingar som behövs för tillsynen. Fristående förskoleklass som bedrivs av fristående skolor står under tillsyn av . Skolan är skyldig att delta i uppföljning och utvärdering. Kommunen där den skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten och skolan är skyldig att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksam- heten i den utsträckning kommunen bestämmer. Om utbildningen inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen kan kommunen resp. återkalla godkännandet. Både kommunens beslut och beslut om godkännan- de eller återkallande av godkännande kan överklagas till allmän för- valtningsdomstol. För enskild förskoleklass kan bidrag utgå om inte avgifterna är oskäligt höga, men kommunen är inte skyldig att lämna bidrag. För en fristående grundskola och fristående särskola som bedri- ver förskoleklass skall bidrag utgå för varje elev som deltar i utbild- ningen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna förskoleklassen. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. För enskild förskoleklass och fristående förskoleklass gäller att elevavgifter får tas ut för verksamhet som överstiger och för elever som tas emot före höstterminen det år eleven fyller . Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven verksamhet som motsvarar förskoleklassen får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga för- hållanden. Bestämmelser om enskild förskoleklass och fristående förskole- klass finns i 2 b kap. 6–13 §§ i skollagen samt i förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Bestämmelser om entreprenad- avtal finns i 2 b kap. 2 § tredje stycket. Andel elever som gick i enskild och fristående förskoleklass var . , , och kommuner hade mellan 21–av barnen i enskild och fristående för- skoleklass. I av kommunerna gick högst av barnen i enskild eller fristående förskoleklass. 338 fristående grundskolor hade även utbildning i förskoleklass liksom tre fristående särskolor. Detta innebär att av de fristående grundskolorna har förskoleklass. Däremot har bara fem förskoleklasser en enskild förskola som huvudman. 2.4 Fristående skolor för årskurserna 1 till 9 Fristående grundskola och fristående särskola beslutar om godkännande och rätt till bidrag. Om verk- samheten innebär påtagliga negativa följder av bestående karaktär för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller om skolan tar ut avgifter i strid med 9 kap. 7 § (se nedan) skall Skol- verket inte medge rätt till bidrag. För att skolan skall godkännas skall vissa villkor vara uppfyllda. Utbildningen skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som mot- svarande skolform i det offentliga skolväsendet skall förmedla. Skolan skall svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Skolan kan ha en konfessionell inriktning, dock inom ramen för de allmänna mål och den värdegrund som i övrigt gäller för det offentliga skolväsendet. Det innebär bl.a. att en allsidig och saklig undervisning om olika religioner skall ges. Den enskilda elevens integritet skall respekteras. Skolan skall vara öppen för alla barn som har rätt till utbildning inom motsvarande skolform med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller eko- nomiska svårigheter uppstår för skolan. Skolan får vid antagningen till skolan ta hänsyn till färdighets- prov i musik och dans. Skolan skall ha minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal. Godkännandet kan avse vissa årskurser. Det skall finnas en rektor vid skolan. Ledningen för utbildningen kan dock utövas av flera personer om det finns särskilda skäl med hänsyn till skolans pedagogiska inriktning (t.ex. ). Skolhälsovård och modersmålsundervisning skall erbjudas. Den fri- stående skolan är skyldig att anmäla till elevens hemkommun om en skolpliktig elev är frånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak. Skolan skall också erbjuda kostnadsfria skolmåltider och elev- avgifter får inte tas ut. Utbildningen skall således vara avgiftsfri (9 kap. 7 § skollagen) på samma sätt som en skola. Den fristående är skyldig att anordna nationella ämnesprov i årskurs 9. För elever i en fristående särskola skall skolan även bereda elever- na de omsorger som behövs. Fristående grundskolor och fristående särskolor står under tillsyn av . Skolorna är skyldiga att delta i uppfölj- ning och utvärdering. Skolorna skall upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Kommunen där skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten och skolan är skyldig att delta i kommu- nens uppföljning och utvärdering i den utsträckning kommunen bestämmer. Skolorna är även skyldiga att delta i riksomfattande prov om eller regeringen föreskriver detta och att informera ele- verna och deras vårdnadshavare om elevernas resultat vid sådana prov. Om utbildningen inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen skall återkalla godkännandet och rätten till bidrag. En skolas rätt till bidrag skall återkallas om verksamheten vid skolan förändrats i en sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för kommunen där skolan är belägen. Rätten till bidrag skall även återkallas om skolan inte deltar i uppföljning och utvärdering eller i riksomfattande prov eller underlåter att lämna information om proven. Rätten till bidrag skall därutöver återkallas om skolan tar ut av- gifter i strid med 9 kap. 7 §. beslut om godkännande och rätt till bidrag, om åter- kallande av godkännande och rätt till bidrag kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. beslut om godkännande och rätt till bidrag kan överklagas även av den kommun där skolan är belägen. För en fristående grundskola och fristående särskola skall bidrag utgå för varje elev som deltar i utbildningen. Bidraget skall, både när det gäller en fristående särskola och en fristående grundskola, bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna kommunala skolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Den som är eller har varit verksam i en fristående skola får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga förhållanden eller röja uppgifter i ett ärende om till- rättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Bestämmelser om fristående grundskola och fristående särskola finns i 3 kap. 14 §, 9 kap. samt 14 kap. 7 a § skollagen. Ytterligare bestämmelser finns i förordningen (1996:1206) om fristående skolor. 51 081 fristående grundskoleelever var /2002 fördelade på 475 fristående skolor. 1 006 173 elever var fördelade på 4 584 kommunala skolor. Antal elever per fristående skola var i genomsnitt 108 jämfört med antal elever i den kommunala skolan som var 219. Andelen elever i fristående grundskolor var . I stor- stadskommunerna uppgick andel elever i fristående skolor till . Andelen elever som är berättigade till modersmålsundervisning uppgår till i fristående grundskolor och i kommunala grundskolor. 414 elever går i en fristående särskola. De utgör av samtliga 14 261 elever som går i särskola. 229 elever, varav 59 är individintegrerade i den fristående , går i grundsärskola och 185 elever går i träningsskola. De är fördelade på 30 kommuner i landet. 13 av de 30 kommunerna ligger i . Antalet skolor är 29. Antalet elever per skola är i genomsnitt 15. För att en fristående grundskola skall kunna ta emot en särskole- elev måste skolan ha ett godkännande även som fristående särskola. Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar special- skolan prövas av styrelsen för special- skolan (). Samma villkor skall vara upp- fyllda som gäller för fristående grundskola. Huruvida en fristående specialskola har rätt att ta ut elevavgifter är inte reglerat, inte heller om kostnadsfria läromedel eller skol- måltider skall erbjudas. Tillsyn och rätt till bidrag För tillsyn gäller samma regler som för fristående särskola vad avser godkännande och återkallande av godkännande. Rätten till bidrag är inte reglerad för fristående specialskolor varför bestämmelserna om återkallande av bidrag inte torde vara tillämpliga. Det finns inga fristående specialskolor i landet. 2.5Fristående gymnasieskola och fristående gymnasiesärskola Rätten att starta och driva en fristående skola över grundskolenivå är en del av den allmänna näringsfriheten i . En fristående gymnasieskola eller fristående gymnasiesärskola behöver därför inte godkännas av någon myndighet men kan ställas under statlig tillsyn och förklaras berättigad till bidrag om vissa villkor är upp- fyllda. Om verksamheten innebär påtagliga negativa följder av beståen- de karaktär för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i näraliggande kommuner skall inte förklara skolan berättigad till bidrag. Skolan skall förklaras berättigad till bidrag om utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan skall för- medla på nationella eller specialutformade program resp. som gym- nasiesärskolan skall förmedla. Skolan skall svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offent- liga skolväsendet. Skolan kan ha en konfessionell inriktning, dock inom ramen för de allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet. En fristående gymnasieskola kan inte anordna ett individuellt program. Skolan skall stå öppen för alla ungdomar som har rätt till ut- bildning inom motsvarande skolform med undantag för sådana ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Det finns inte reglerat hur många elever skolan måste ha för att bli berättigad till bidrag. Det skall finnas en rektor vid skolan, det skall finnas kurs- och timplaner och skolhälsovård skall erbjudas. För elever i behov av särskilt stöd skall rektor se till att ett åtgärdsprogram utarbetas (från ). Bestämmelserna i skolformsförordningarna inom det offentliga skolväsendet om urval av elever till utbildningen, kärnämnen, under- visningstid, modersmålsundervisning och betyg gäller även för fri- stående skolor. Ledningen för utbildningen kan utövas av flera personer om det finns särskilda skäl med hänsyn till skolans pedagogiska inriktning (gäller framför allt för ) I stället för betyg kan en Waldorfskola utfärda intyg över utbild- ningen. Från och med får elevavgifter inte tas ut. Tidi- gare fick skäliga elevavgifter tas ut. Den fristående gymnasieskolan är skyldig att delta i nationella kursprov i den utsträckning föreskriver. Det finns bestämmelser om när en elev skall anses ha slutfört ett fullständigt program och vilka motsvarande bestämmelser som gäller avseende prövning vid den fristående gymnasieskolan. Fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor står under Skol- verkets tillsyn och är skyldiga att delta i uppföljning och utvärdering. Skolorna skall upprätta skriftliga kvalitets- Kommunen där skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten och skolan är skyldig att delta i kommunens uppfölj- ning och utvärdering i den utsträckning kommunen bestämmer. Skolorna är även skyldiga att delta i riksomfattande prov om eller regeringen så föreskriver. Om utbildningen inte längre uppfyller kraven för att få bidrag och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen skall förklaring om rätt till bidrag återkallas. En skolas rätt till bidrag skall också återkallas om verksamheten vid skolan förändrats i en sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för kommunen där skolan är belägen eller i näraliggande kommuner. Rätten till bidrag skall även återkallas om skolan inte deltar i uppföljning och utvärdering eller om skolan tar ut av- gifter i strid med 9 kap. 10 §. beslut om rätt till bidrag samt om återkallande av rätt till bidrag kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Skol- verkets beslut om rätt till bidrag kan överklagas även av den kom- mun där skolan är belägen eller av näraliggande kommuner. Bidrag skall utgå för varje elev som deltar i utbildningen och som hemkommunen är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning. Om utbildningen i en fristående gymnasieskola i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hem- kommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det pro- grammet i de egna gymnasieskolorna. I andra hand, om inte elevens hemkommun anordnar program- met, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som lägeskom- munen (den kommun där den fristående skolan är belägen) till- lämpar vid fördelning av resurser till det programmet i lägeskom- munens gymnasieskolor.