sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — tillkom då olika for- skare, framför allt historiker och statsvetare, inlett arbeten med projekt som låg nära kommissionens uppdrag. Flera av dessa pro- jekt hade påbörjats inom ramen för det forskningsprogram om svensk militär underrättelse- och säkerhetstjänst som Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet på regeringens uppdrag ut- lyst . Genom att anställa några av forskarna som ex- perter kunde kommissionen tillgodogöra sig deras kunskaper och kompetens och ge dem möjlighet att arbeta med fri tillgång till det relevanta källmaterialet. Resultatet av deras arbete publiceras som bilagor till kommissionens betänkande. Rapporterna har föredra- gits för och diskuterats i kommissionen. Författarna svarar dock själva för sakinnehållet. Det är med andra ord respektive författares analyser, tolkningar och slutsatser som presenteras i rapporterna. Vidare publiceras som bilagor till kommissionens betänkande ett antal rapporter som författats inom kommissionens sekretariat och av enskilda kommissionsledamöter. KFML/SKP................................................................. KFML/SKP – en översikt ........................................................ 1967 – SKP blir VPK, KFML bildas ............................ KFML splittras 1970 – och 1972.................................. 1975-1980 – avhopp och uteslutningar........................ – från SKP till Solidaritetspartiet................ Vägen till socialismen ................................................... Övervakningen av KFML/SKP ............................................... 2.3.1 håller hemlig konferens i 2.3.2 Övervakningen av i 2.3.3 Vad var intressant att kartlägga? En svensk kulturrevolution? Telefonavlyssningen mot KFML/SKP – 2.4.5 Samarbete med utländska tjänster ............................... Stödgrupper och utbrytare...................................................... 2.5.3 SKP (m-l)/Kommunistiska Arbetarparti (SKA)............................................................................ 2.5.4 i (KPS)...................... Registrering – regelverk och praxis ........................................ KFML/SKP som hotbild......................................................... 2.7.1 Hotbildens förändring ................................... 2.7.3 Samarbete med främmande makt .............................. Samverkan med terroristorganisationer.................... 2.7.6 Infiltration av andra organisationer........................... Det illojala SKP?......................................................... Sammanfattning och slutsatser ............................................. KFML(r)/KPML(r) ...................................................... KFML(r)/KPML(r) – en översikt........................................ 3.1.2 Leve de vilda strejkerna .......................................... 3.1.3 Soldatarbetet och den väpnade revolutionen............ 3.1.5 Från förbund till parti ................................................ Övervakningen av KFML(r)/KPML(r) ............................... Telefonavlyssningen mot KFML(r)/KPML(r) 1969-1981 – Avlyssnade lokaler ................................. Buggning och signalspaning ....................................... 3.2.6 Samarbete med utländska tjänster.............................. IB och KPML(r)..................................................................... Säkerhetstjänsterna och Emmausrörelsen................. Registrering - regelverk och praxis........................................ (CR) ................................................. 3.6.2 Registreringen av medlemmar i ........................ 3.6.3 Registreringen av medlemmar i ...... KFML(r)/KPML(r) som hotbild.......................................... 3.7.1 Hotbildens förändring .................................. 3.7.3 Samverkan med främmande makt.............................. Samverkan med terrorister ......................................... Det illojala KPML(r)?................................................. Sammanfattning och slutsatser.............................................. De svenska trotskisterna............................................ Revolutionära () ............................. Trotskistiska organisationer i 16.................................... Fria Fackföreningsfolket (FFF)................................. 4.3.3 Marxistiska Arbetsgruppen i .................... Förbundet () ..................................... Revolutionära Marxister (RM)................................... 4.4Revolutionära marxisters förbund (RMF)/ ()/ Socialistiska Partiet (SP)............................................................................. 4.4.2 Från förbund till parti ................................................ Övervakningen av RMF/KAF/SP........................................ 4.5.1 Fackligt och annat politiskt arbete............................ 4.5.6 Samarbete med utländska tjänster ............................. Stödgrupper och utbrytare.................................................... Offensiv/Rättvisepartiet Socialisterna ................................. Säkerhetspolisen och Offensiv .................................. Övervakningen av Offensiv/Rättvisepartiet Registrering – Regelverk och praxis ..................................... (CR) ................................................ De svenska trotskisterna som hotbild.................................. 4.9.1 Hotbildens förändring ................................. 4.9.2 Infiltration av andra organisationer........................... Sammanfattning och slutsatser ............................................. EAP - en översikt .................................................................. 5.2.1 EAP - eventuellt inflytande?............................. Övervakningen av EAP......................................................... Samarbete med utländska tjänster.............................. Registrering – regelverk och praxis....................................... EAP som hotbild.................................................................... Den militära säkerhetstjänstens bedömningar .......... Sammanfattning och slutsatser.............................................. Anarkister, frihetliga socialister och autonoma nätverk . Säkerhetspolisen och 1945-2002 ................. Säkerhetspolisen och anarkisterna 1945-1970 ...................... - HT 16, Husockupationer och Kröcherligan .... Bland kulturradikaler och terrorister......................... Förbundet ()................................ 1985-1990 – Ökad konfrontation ......................................... – Antifascism och miljöaktivism ......................... Den antifascistiska rörelsen........................................ Registrering – regelverk och praxis....................................... (CR) ................................................. 6.10.1 Sabotageaktioner som hotbild - ........................ 6.10.2 Sabotageaktioner som hotbild - ........ 6.10.3 Våldsanvändning som hotbild.................................... Källor och litteratur .......................................................... Denna rapport är skriven som ett underlag för Säkerhetstjänstkom- missionens betänkande. Vad som efterfrågats från kommissionen är en empirisk redovisning och analys av säkerhetspolisens övervak- ning av svenska vänstergrupper . Rapporten har sin upprinnelse i ett arbete som inom kom- missionen påbörjades av docent Följande frågeställningar har legat till grund för arbetet: Vilka organisationer har övervakats? Vad har säkerhetspolisen ansett in- tressant att övervaka och rapportera? Med vilka metoder har över- vakningen bedrivits? Hur har hotbilden sett ut och hur har den förändrats ? På vilka grunder har medlemmar i och sympa- tisörer till de övervakade organisationerna registrerats i säker- hetspolisens register? Framställningen och analysen har i hög grad koncentrerats till säkerhetspolisens övervakning medan den militära säkerhetstjänst- en huvudsakligen behandlas i be- tänkande. Rapportens kapitel 2-4 ägnas åt övervakningen av den revolutionära vänster som växte fram i . För att belysa hotbilden har det bedömts nödvändigt med en ganska ingå- ende redogörelse för de olika organisationernas inställning i frågor som vägen till socialismen och det politiska arbetet inom försvars- makten. Analysen har i detta avseende koncentrerats till de för hotbilden formativa . 1 Denna rapport är inte baserad på Böhmes arbete. Jag vill ändå rikta ett stort tack till utan vars starka insats denna rapport aldrig skulle ha skrivits. Kapitel 5 ägnas åt övervakningen av () som vanligen betecknas som högerextremistiskt. När EAP gjorde entré på den politiska scenen i var dock partiet enligt egen utsago kommunistiskt. I alla händelser har EAP, under de perioder som säkerhetspolisen intres- serat sig för partiets verksamhet, i huvudsak betraktats som ett hot från vänster. Kapitel 6 ägnas åt övervakningen av anarkister, autonoma nät- verk och frihetliga socialister som sedan ett femtontal år tillbaka i allt högre grad övertagit positionen som säkerhetspolisen främsta övervakningsobjekt på vänsterkanten. I ett mycket kort avslutande kapitel lyfts några av undersök- ningens slutsatser fram. Av hänsyn till den personliga integriteten har en del person- namn fingerats både i den löpande texten och i notapparaten. Det gäller personer som inte är allmänt kända och som det förefaller onödigt att nämna vid namn. Likaså har källbeteckningar som avser fysiska personer fingerats.2 I några fall har namn på tidigare anställ- da inom säkerhetstjänsterna ansetts vara underkastade sekretess. Detta medför egentligen inga problem utom i de fall då hänvisning görs till ett samtal eller ett förhör som Säkerhetstjänstkommissio- nen hållit med vederbörande. Samtliga förhörs- och samtalsupp- teckningar har dock numrerats och nothänvisning har då gjorts till det nummer som korresponderar med respektive uppteckning. En lista över samtliga förhör och samtal som hållits av Säkerhetstjänst- kommissionen med tillhörande nummer finns i kommissionens ar- kiv. Delar av den vänsteraktivitet som övervakades behandlas inte i denna rapport. En del av detta, t.ex. FNL-rörelsen och 1960-talets studentvänster, återfinns i rapporten Den farliga fredsrörelsen. Övervakningen av APK behandlas i anslutning till det gamla i rapporten av SKP- komplexet. För den som vill få en mer fullständig bild av säkerhets- tjänsternas övervakning av den svenska vänstern och fram till rekommenderas därför läsning av alla tre rapporterna samt kommissionens betänkande.3 2En förseglad kodnyckel som översätter fingerade namn och källbeteckningar förvaras i Sä- kerhetstjänstkommissionens arkiv. Självfallet innehåller kodnyckeln inte källornas riktiga identitet utan endast den egentliga källbeteckningen. 3För en bild av personalkontrollens betydelse för övervakningen av den svenska vänstern re- kommenderas båda forskarrapporter: Politisk övervakning och personal-kontroll 1945-1969 (SOU 2002:88) samt Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Eftersom denna rapport i stor utsträckning handlar om vad som har kallats den svenska bokstavsvänstern finns i slutet bifogad en förteckning över förkortningar. Det huvudsakliga källmaterialet har utgjorts av handlingar i . Beträffande sakakter över organisationer synes dessa inte ha gallrats i någon större utsträckning5 medan däremot en om- fattande gallring av personakter har genomförts. Denna gallring in- nebär dock inte några större problem. Övervakningssystemet framgår i hög grad av sakakterna och personakter finns trots allt bevarade i sådan utsträckning att även övervakningen av enskilda individer kan ges en god belysning. För att ge en bild av de övervakade organisationernas verksam- het och inställning i olika frågor har öppet material, främst härrö- rande från organisationerna själva i form av press, program, flyg- blad och broschyrer, gåtts igenom. Sådant material har hämtats framför allt från Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek i men också från . Beträffande har även material från organisationernas egna webbsidor på Internet kommit till användning. I mindre utsträckning har muntligen inhämtade upplysningar använts.6 (2002:89). Beträffande Grupp B/IB:s roll se . En berättelse om IB (SOU 2002:92). 4Ett stort tack riktas till personalen vid de arkiv som utnyttjats under arbetets gång. Det gäller främst där och gjort ovärderliga in- satser men även Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek i . 5Ett undantag utgör här de, sannolikt mycket tunna, sakakter över olika anarkistiska grup- per som upprättades . Dessa är gallrade och det har inte kunnat utredas huruvida de innehöll några handlingar. 6Flera personer som är eller har varit aktiva i någon av de organisationer som behandlas har besvarat frågor som jag haft eller diskuterat enskilda forskningsproblem. I vissa fall har detta resulterat i en nothänvisning till samtalet. I andra fall har samtalet mynnat ut i att jag tror mig ha förstått vissa saker utan att det för den skull syns i notapparaten. Ett stort tack riktas till er alla. 2 KFML/SKP Detta kapitel behandlar övervakningen av Kommunistiska Förbun- det ()/Kommunistiska Parti (SKP). KFML/SKP:s SÄPO-akt omfattar ungefär 50 hängmappar och utgör det huvudsakliga källmaterialet för denna studie. Andra serier av källmaterial i , t.ex. kvartalsrapporter och konferensprotokoll har använts för att analysera bl.a. hotbilden. När det gäller den partihistoriska översikten har jag använt parti- program, broschyrer och periodiska skrifter som Gnistan och . Otryckt källmaterial från KFML/SKP har en- dast använts i mindre utsträckning. KFML:s respektive finns visserligen tillgängliga för forskning i och bibliotek i . På grund av tidsbrist har dock någon genomgång av dessa arkiv inte hunnits med. Undantaget är en vo- lym i som behandlar soldatarbetet. Interna handling- ar från KFML 1969-1972 finns dock i SÄPO-materialet vilket där- igenom kunnat behandlas. Forskningsläget när det gäller den revolutionära vänstern och KFML/SKP är begränsat. Lundahistorikern bok om FNL-rörelsen, Rebeller i takt med tiden, innehåller en del av intres- se för denna studie. I en norsk hovedfagsoppgave, Maoisme på norsk og svensk, av jämförs den svenska och den norska ml-rörelsen med tonvikt på ideologi, organisation och par- lamentarisk framgång. Den revolutionära vänsterns inställning till demokrati behandlas, dock relativt kortfattat, i , folkdemokrati. De svenska kommu- nisterna och demokratifrågan 1943-1977. Förutom dessa tre arbeten med vetenskapliga ambitioner finns en handfull debattböcker. 1978 utkom antologin systemet. Vänstern i 1968-78 som innehåller texter om större och mindre vänstergrupper i . En debattbok med näringslivsperspektiv är SKP avslöjat – Kommunistiska Partis hemliga dokument berättar om enhetsfronter och strejkpolitik utgiven av Timbroförlaget 1981. Två skrif- ter med ett socialdemokratiskt perspektiv kan också nämnas nämli- gen VPK och SKP. De grälande tvillingpartierna av (1974) samt VPK och SKP på arbetsplatserna. Mål, organisation, ar- betsmetoder av och (1975). Det senaste tillskottet är boken – En historia berättad av några som var med av och (ny utgåva med titeln maoisterna 2001). 2.2KFML/SKP – en översikt var det svenska , , ett parti med stora inre motsättningar. hade vänstersocialistiska tankegångar börjat växa fram med förankring bl.a. i antikärnvapenrörelsen och ungdomsförbundet . lopp skulle denna riktning, moder- nisterna, växa i styrka vilket bl.a. manifesterades i valet av C. H. till ny partiledare 1964 samt den stadge-, program- och namnändring som genomfördes då SKP blev VPK. Kvar i partiet fanns en besvärlig bromskloss i form av kretsarna kring den gamle partiledaren och tidningen flamman. liksom var denna grupp anhängare av en poli- tik som i praktiken innebar utrikes följsamhet till och inri- kes dito till den svenska socialdemokratin. Som det tredje och till numerären minsta alternativet framträdde in företrädare för en mer ortodox marxist- leninistisk riktning som ansåg både SKP:s utveckling och den sov- jetiska politiken under Chrustjov som revisionistisk och opportu- nistisk. Liknande tongångar hade hörts tidigare från det tidigare borgarrådet i , . , som inte kunde förlika sig med partiets allt större acceptans för den fredliga vägen till socialismen, lämnade partiet 1953 och bildade (). (död ) SKA blev emellertid aldrig något annat än en betydelselös sekt till vänster om SKP. Förutsättningar för en i någon mening framgångsrik partibildning på yttersta vänster- kanten var helt enkelt inte för handen . 1960-talets var på många sätt annorlunda än 1950-talets. Välfärds- och konsumtionssamhället nådde nya höjder och 1960- talet markerade på flera sätt ett uppbrott från det mer auktoritets- bundna . Den kraftiga antikommunismen från framför allt det tidiga klingade av och vidgades den svenska allmänhetens synfält till att även i viss mån omfatta tredje världens problem. var också präglat av den radikaliseringsvåg som inletts redan i slutet av 1950-talet.7 I viss utsträckning torde därför de inrikespolitiska förutsätt- ningarna ha varit mer gynnsamma för en bestående parti- bildning till vänster om SKP än de var 1955. Än viktigare synes dock två förändringar i den internationella politiken ha varit. slutet av hade en spricka börjat växa fram mellan och , vilken 1963 resulterade i en öppen brytning. Bryt- ningen öppnade också möjligheter för kommunistiska grupper att, i stället för att som tidigare knyta an till , betrakta som världskommunismens ledare. Den andra förändringen inom världs- politiken var som fick alltmer uppmärk- samhet i . Genom Lenins teori om imperialismen som kapi- talismens högsta stadium och Maos tillägg till den revolutionära te- oribildningen kunde ges en förklaring som för många inte bara framstod som rimlig utan också förebådade en kommande världsrevolution. För den marxist-leninistiska grupperingen inom svensk kom- munism fanns därmed en grund att stå på vid byggandet av en ny organisation. Förutom den opposition som fanns inom SKP, personifierad av och i samt ekonomhistorikern i , fanns likasinnade inom Clarté samt den framväxande FNL-rörelsen. Tydlig och konkret form fick kritiken från vänster inom SKP genom publiceringen av debatt- bok kommunistiska parti. uttryckte här sina farhågor rörande SKP:s färdriktning som han ställde sig mycket tveksam till möjligheten av en fredlig väg till socialis- men. startades i som ett or- gan för den Kinavänliga och marxist-leninistiska oppositionen inom och utom SKP. flyttades utgivningen till med som redaktör. bilda- des i Marxistiska sällskapet. En efterföljare kom i det Marxistiska i och bildades liknande förbund i och . 7 Om detta se , : Rebeller i takt . FNL-rörelsen och 60-talets politiska ri- tualer. Tiden , 1996 samt , : 1968 – när allting var i rörelse. Prisma/Samtidshistoriska perspektiv, 2002. 2.2.11967 – SKP blir VPK, KFML bildas höll SKP sin 21:a partikongress i Folkets hus i . Debatten om det nya programmet och namnbytet var mycket livlig. hade tillhört SKP:s programkom- mission men kom att reservera sig mot det förslag som lades. I sin reservation, som publicerades av tidskriften , hävdade att programförslaget led av allvarliga brister. Särskilt uppehöll sig kring det faktum att frågan om staten, den proletära revolutionen och proletariatets diktatur för- svunnit i programförslaget.8 Vid partikongressen förvägrades dock rätten att själv redogöra för detta med motiveringen att han inte var ombud. Den 21:a partikongressen innebar inte bara nyheter i form av program, stadgar och namn. Partiledningen un- dergick också förnyelse och nära hälften av de gamla ledamöterna fick lämna partistyrelsen.9 Dagen efter , , samlades opposi- tionen till vänster, både inom och utom partiet, för att diskutera bildandet av ett nytt revolutionärt parti. Ett upprop fastställdes och undertecknades av elva personer. Bland undertecknarna fanns , , (ordförande i ), Per Maunsbach (ordförande i kommunistiska arbetarkommun), och . I uppropet deklarerades att SKP successivt urartat till ett borgerligt arbetarparti som genom kongressbesluten nu slutgil- tigt upphört att existera som den svenska arbetarklassens revolu- tionära parti. Det var därför nödvändigt att återupprätta ett så- dant förklarade de elva. Hermanssonrevisionisterna betecknades som förrädare som försökte invagga arbetarklassen i småborger- liga illusioner om en fredlig och parlamentarisk väg till socialism- en. Att återbilda det revolutionära SKP var dock inte något som stod för dörren utan måste förberedas noga. Ett sådant parti kan emellertid inte stampas ur jorden. Dess tillblivelse kräver grundliga och omfattande för- beredelser och hårt och hängivet arbete. 8Gustafsson, Bo: Reservation – ställd till SKP:s programkommission med anledning av försla- get till nytt partiprogram. Tidskriften , 1967. Även Per Mauns- bach, ordförande i kommunistiska arbetarkommun, reserverade sig. Hans reservation publicerades i nr 3/1967. 9Bland dem som försvann ur verkställande utskottet kan nämnas veteranerna , , och . Se bilaga 4 och 5 i , : Kommunism på svenska? SKP/VPK:s idéutveckling efter Komintern. gängliga ideologiska enheten på marxismen- leninismens grund skall smidas. De för utformningen av en riktig politik nödvändiga betingelser, dvs intima kontakter med massorna och inträngande analyser av klassförhållandena inom och utom vårt land skall skapas respektive diskuteras fram under alla revolu- tionärers aktiva medverkan. och på basis av detta arbete skall en intensiv verksamhet utvecklas på arbetsplatserna och inom fackliga och andra mass- organisationer. Organisationsformer, arbetsmetoder och arbetsstil skall utformas och utprovas och rester- na av reformistiska och revisionistiska tänkesätt och traditioner hos dem som skall bilda partiets kader successivt utplånas.10 För att möjliggöra detta kallade de elva undertecknarna till en kon- i syfte att bilda ett marxist-leninistiskt förbund. Till konfe- rensen inbjöds alla marxistiska sällskap, alla grupper av marxist- leninister, alla de av SKP:s lokal- och grundorganisationer samt alla DU-klubbar, vilka vill hålla fast vid marxismen-leninismen, liksom alla avdelningar av Kommunistiska Arbetarförbund.11 Midsommarhelgen 1967 sammanträdde således ombud för de marxistiska sällskapen, studiecirklarna och grupperna. De marxis- tiska sällskapen i , , , och var representerade liksom Clarté och två fackföreningar i . Dessutom den kommunistiska arbetarkommunen i samt därjämte en rad mindre organisationer och grupper. Enhälligt beslutades att bilda () och ett arbetsutskott tillsattes. Till ordförande valdes . Vid midsommmarkonferensen antogs även grundsatser, stadgar och handlingsprogram. I grundsatsernas första punkt klargjordes att förbundets uppgift var att förbereda återskapandet av ett marx- ist-leninistiskt parti i . Tills dess att denna målsättning var uppfylld var det KFML:s uppgift att i växande omfattning fylla det marxist-leninistiska partiets åligganden. I grundsatsernas andra punkt redogjordes för det marxist-leninistiska partiets uppgift: 10Till revolutionära arbetare, ungdom och intellektuella. Upprop från konferens- kommittén för bildande av ett marxist-leninistiskt förbund [1967]. Det är ett verktyg för ar- betarklassens kamp. Dess uppgift är att utlösa, delta i och leda klasskampen i alla dess former för att göra slut på monopolkapitalets diktatur och upprätta pro- letariatets diktatur, dvs arbetarklassens stat. Denna demokratiska diktatur utövas av arbetarklassen i för- bund med övriga delar av folket. Den utgör en nöd- vändig förutsättning för att folket ska kunna bryta monopolkapitalets klassherravälde, bygga upp en so- cialistisk samhällsordning och föra klasskampen vida- re till det klasslösa kommunistiska samhället. Det kommunistiska samhället är grundat på jämlikhet och mänsklig solidaritet och är den enda samhällsform i vilken människornas initiativ och skaparkraft allsidigt kan utvecklas.