sou · GQB35d3 · 2003-01-01 00:00:00 — 7.Målet bör alltid vara att människor med funktionsnedsättning skall få arbete på den öppna arbetsmarknaden. För människor vars behov inte kan tillgodoses på den öppna arbetsmarknaden kan anställning i små grupper eller anställning med särskilt stöd vara ett alternativ. Det är dock av stor vikt att sådana anställ- ningar gagnar dessa människors möjligheter att få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. 8.Åtgärder bör vidtas så att människor med funktionsnedsättning skall kunna delta i träning och arbetsutbildning inom den priva- ta och informella sektorn. 9.Stater, arbetstagarorganisationer och arbetsgivare bör sam- arbeta med handikapporganisationerna för att skapa möjlig- heter för människor med funktionsnedsättning att få utbild- ning och arbete med hjälp av t.ex. flexibel arbetstid, deltids- arbete, delat arbete, personlig assistent eller i ett eget företag. Ett utkast till bestämmelser om rehabiliteringsbidrag och kvotering lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän för- säkring dels att 22 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 3 kap. 3 b §, av föl- jande lydelse. Har den försäkrade viss förmåga att utföra ett särskilt anpassat ar- bete, skall in- nan sjukpenning dras in med stöd 3 a § överlämna till länsarbets- nämnden att vidta åtgärder för att den försäkrade skall kunna beredas arbete med rehabili - teringsbidrag enligt 14 § lagen (1974:13) om vissa anställnings- främjande åtgärder. ges när en försäkrad, vars ar - ges när en försäkrad, vars ar - betsförmåga till följd av sjuk- betsförmåga till följd av sjuk- dom är nedsatt med minst en dom är nedsatt med minst en fjärdedel, deltar i arbetslivs- fjärdedel, deltar i arbetslivs- inriktad rehabilitering som avser inriktad rehabilitering som avser att förkorta sjukdomstiden eller att förkorta sjukdomstiden eller att helt eller delvis förebygga att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av ar- eller häva nedsättning av ar- får också utges under högst 100 dagar i avvaktan på att den för - säkrade kan beredas ett särskilt anpassat arbete med rehabili - teringsbidrag enligt 14 § lagen (1974:13) om vissa anställnings- främjande åtgärder, om försäk- ringskassan enligt 3 kap. 3 b § har den att vidta åtgärder för att den försäkrade skall kunna beredas Rehabiliteringsersättning består av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Rehabiliteringsersättning utbetalas efter ansökan av den för - säkrade. Rehabiliteringsersättning utges längst till och med månaden före den dåden försäkrade fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rehabiliteringsersättning vid utbildning. Den lag träder i kraft den 1 Senaste lydelse 1991:1040 lag om ändring i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:13) om vissa anställ- ningsfrämjande åtgärder att det skall införas åtta nya paragrafer, 14 §, 14 a - f §§ samt 26 §, av följande lydelse. för en person, om den allmänna till länsarbetsnämnden att vidta åtgärder för att personen skall kunna beredas arbete med reha- biliteringsbidrag och det för sjuk- penning krävs att det föreligger särskilda skäl enligt 3 kap. 3 a § tredje stycket nämnda lag. Bestämmelserna i 25, 27-31 (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp sätt såvitt gäller rehabiliterings- En arbetsgivare vars arbetskraft motsvarar minst 100 årsarbets- personer för vilka rehabiliterings- bidrag lämnas enligt 14 §. Anställning enligt 14 a § pågår under den för tid vilken löne- bidrag lämnas. En arbetsgivare som avses i 14 a § skall i en anmälan till länsarbetsnämnden lämna de uppgifter som behövs för att nämndens arbete med re- habiliteringsbidrag. Om arbets- givarens förhållanden, efter det att en anmälan senast lämnades, har ändrats på sådant sätt att de kan antas påverka skyldigheten att anställa personer enligt 14 a §, skall arbetsgivaren lämna en särskild an- mälan till länsarbetsnämnden. med- delar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall ingå i en anmälan enligt första stycket. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, skall fastställa det antal perso- ner en arbetsgivare är skyldig att anställa enligt 14 a § i förhål- lande till en arbetsgivares perso- nalstyrka uttryckt i påbörjat hundratal årsarbetskrafter (reha- biliteringskvoten). Rehabilite- ringskvoten skall fastställas innan den skall tillämpas. En arbetsgivare, som inte har uppfyllt anställningsskyldigheten enligt 14 a §, skall betala avgift. Avgift enligt första stycket upp- går till ett belopp som motsvarar av högsta belopp för rehabiliteringsbidrag beräknat per SOU 2002:5 Bilaga 1:9 månad och antal personer som borde ha anställts. En arbets- givare som inte har iakttagit 14 c § skall betala avgift Avgift skall inte påföras om det är ursäktligt att arbetsgivaren inte iakttagit sina skyldigheter enligt 14 a eller 14 c §§. beslutar om avgifter enligt 14 §. Avgifterna skall betalas till den allmänna och tillfaller sjukförsäkringen beslut om anställningsskyldighet enligt 14 d § och avgift enligt 14 f § får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft den Kostnadskonsekvenser för mindre företag av en förlängd sjuklöneperiod Kostnadskonsekvenser för mindre företag av en förlängd sjuklöneperiod HpH föreslår att ett högkostnadsskydd för mindre företags sjuk- lönekostnader integreras i sjukförsäkringen. Förslaget innebär att företag med en årlig lönesumma understigande 160 prisbasbelopp () aldrig skall behöva ha högre kostnader för sjuklön än av den genomsnittliga kostna- den för samtliga arbetsgivare. Den genomsnittliga sjuklönekostnaden vid nuvarande sjuklöne- period kan uppskattas till av löne- summan. En förlängning av sjuklöneperioden innebär att genomsnittskostnaden beräknas öka till av löne- summan. Taket för sjuklön blir därmed . Dessa värden används i räkneexemplet nedan. Vid en förlängning av sjuklöneperioden förutsätts att sjukförsäkringsavgiften anpassas till de ökade sjuklönekostna- derna. I exemplet sänks sjukförsäkringsavgiften från nuvarande till . Det mindre företagets sammanlagda kostnad för sjukförsäkringsavgift och sjuklön kan därmed aldrig överstiga vid 60 dagars sjuklöneperiod. Ett företag med en årlig lönesumma på får med förslaget en sänkt fast kostnad för sjukförsäkringsavgiften med och ett tak för sjuklönekostnader på . I vidstående tabell redovisas exempel på kostnadskonsekvenser vid olika kombinationer av sjukfall. Som framgår av tabellen kommer företagen i alla vanliga kombi- nationer av sjukfrånvaro att få lägre kostnader för sjuklön än . Endast i några få extrema fall, med enstaka långvariga sjukfall kan kostnaden bli högre än i dagens system. I dessa fall innebär dock högkostnadsskyddet att kostnadsökningen begränsas. Skillnader i kostnader för sjukförsäkringsavgift + sjuklön för ett företag med årlig lönesumma på vid ett genomförande av HpH:s förslag om 60-dagars sjuklöneperiod och ett högkostnadsskydd Kostnad för ett 14-dagars fall Kostnad för 4 14-dagars fall Kostnad för ett 28-dagars fall Kostnad för 2 28-dagars fall Kostnad för ett 60-dagars fall