sou · GQB359d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Den arbetstagare som får en ny tillsvidareanställning med en lägre lön jämfört med den förra anställningen, har rätt till löneutfyllnad, eller inkomsttrygghetstillägg. Ersättningen utgår som längst under och motsvarar skillnaden mellan lönen i respektive anställning. En avtrappning till hälften sker . Högst motsvarar er- sättningen emellertid av lönen i den tidigare anställning- en. Förändras lönen i den nya anställningen ska inkomsttrygghets- tillägget justeras i motsvarande mån. Avgångsersättning och förlängd avgångsersättning Den som blir uppsagd på grund av arbetsbrist, eller annan som ock- så omfattas av stöd enligt avtalet, och får ersättning från arbetslös- hetskassa, har rätt till avgångsersättning från . Ersättningen betalas ut som ersättning från ar- betslöshetskassan. Avgångsersättningen uppgår till ett belopp som tillsammans med ersättningen från arbetslöshetskassan motsvarar en viss procentsats, , av den tidigare må- nadsinkomsten. Det krävs inte att den uppsagde har uppnått en viss ålder eller anställningstid. Grunddrag och stödformer i befintliga omställningsavtal Efter det att rätten till avgångsersättning upphört kan förlängd avgångsersättning betalas ut om det föreligger särskilda skäl. Detta avser de fall då arbetstagaren är berättigad till ersättning från arbetslöshetskassan. Den förlängda avgångsersättningen beta- las ut som längst upp till efter anställningen upphört och inte efter det att arbetstagaren uppnått . Det bör an- märkas att denna ersättning bara används i mycket speciella fall. Pensionsersättning, särskild pensionsersättning och pensionstillägg Uppsagd arbetstagare som uppnått och som väljer att inte stå till arbetsmarknadens förfogande kan få ett belopp som motsvarar ålderspensionen (pensionsersättning). Även den 60-åriga arbetstagare som inte har blivit uppsagd kan få pensionsersättning under förutsättning att arbetstagaren avgår frivilligt och detta ska- par möjlighet för en uppsägningshotad eller uppsagd arbetstagare att få en fortsatt eller ny anställning vid samma eller vid en annan myndighet. Ersättningen betalas ut av () men belastar myndigheten. Särskild pensionsersättning betalas ut till den uppsagde arbetsta- gare som fyllt (i praktiken endast i undantagsfall ) och som inte längre har rätt till ersättning från arbetslös- hetskassa eller förlängd avgångsersättning, under förutsättning att det föreligger särskilda skäl. prövar om det fö- religger särskilda skäl, och beslut om beräkning och utbetalning fattas av SPV. Pensionskostnaden belastar inte TSn utan betalas av de uppsägande myndigheterna i form av en riskpremie. Om en arbetstagares ATP minskas därför att pensionspoäng inte kunnat tillgodoräknas som arbetstagaren erhöll pensionsersättning, ersätts den uppkomna skillnaden (pensionstill- lägg). Motsvarande regler gäller inte för ev minskning i den allmän- na pensionen som successivt ersätter ATP. Ersättning utbetalas slutligen till efterlevande till den som hade rätt till pensionsersätt- ning eller särskild pensionsersättning under vissa förutsättningar (ersättning till efterlevande). Enligt trygghetsavtalet finns ett efterskydd som innebär att arbets- tagare som tillträder ny anställning efter uppsägning har rätt till Grunddrag och stödformer i befintliga omställningsavtal förmåner enligt trygghetsavtalet om denne skulle bli arbetslös på nytt på grund av arbetsbrist och det inte finns ett omställningsavtal hos den senare arbetsgivaren. Arbetstagaren har också rätt till före- tagshälsovård efter det att anställningen har upphört. Liksom trygghetsråden på det privata området bistår Trygghetsstif- telsen även arbetsgivaren, i detta fall myndigheten, i en omställ- ningssituation. Arbetsgivaren får rådgivning från Trygghetsstiftel- sens konsulenter, och kurser och seminarier i avvecklingsfrågor anordnas. Till skillnad från omställningsavtalen på den privata sidan inne- håller trygghetsavtalet inga regler om hur turordningen ska faststäl- las. På det statliga området finns istället avtal vid sidan om, TurA-S, som reglerar hur parterna ska fastsälla turordningen vid uppsäg- ning. Frågan om undantag från turordning enligt LAS har aldrig varit någon stridsfråga mellan parterna i förhandlingarna om trygg- hetsavtal. Ytterligare fyra omställningsavtal beskrivs översiktligt i följande avsnitt. Därutöver finns även trygghetslösningar för specifika grupper och ändamål, som t.ex. funktionärer och sjömän. Dessa konstruktioner faller utanför utredningens definition för omställ- ningsavtal. Kommunala företagens samorganisation, KFS, träffade 1994 trygg- hetsavtalet med berörda arbetstagarparter (, , , , Ledarna, ). Parternas gemensamma mål- sättning med detta avtal och den fond som hör till, är att de ska vara aktiva, offensiva verktyg i företagens och de anställdas händer som underlättar nödvändig strukturförändring i företagen. För att främja anställningstryggheten ska särskilda utvecklings- och trygg- hetsåtgärder vidtas för de anställda som blivit uppsagda eller löper risk att bli uppsagda på grund av arbetsbrist. Det som utmärker KFS trygghetsavtal är att det stadgar att åtgärder enligt avtalet i Grunddrag och stödformer i befintliga omställningsavtal första hand och till övervägande del ska komma äldre anställda till del. KFS trygghetsavtal omfattar ungefär 22 000 arbetstagare, både tjänstemän och LO-grupper. Det finns ingen åldersgräns för att age ska utgå, men däremot krävs en anställningstid . age ska tillsammans med a-kassa ersätta av lönen. För tjänstemän anställda i , fastighets- branschens arbetsgivarorganisation, finns ett trygghetsavtal med Sif, Ledarna, . Fastigo admini- strerar trygghetsavtalet som syftar till att hindra eller minska de negativa följder som rationaliseringar och andra förändringar kan få för och för de anställda tjänstemännen. försöker också arbeta i förebyggande syfte genom att stötta företag för att medarbetarna ska ha en bra och kontinuer- lig utveckling som motsvarar de alltmer högt ställda kraven på bra kompetens. Fastigo omfattar ungefär 8 000 anställda. Kon- struktionen påminner om TRR, förutom att enligt Fastigos trygg- hetsavtal finns det ingen åldersgräns för att age ska betalas ut, men däremot krävs en anställningstid . age ska tillsam- mans med A-kassa ersätta av lönen. Med syfte att un- derlätta för den äldre arbetskraften att få stanna kvar på arbets- marknaden finns möjlighet för företagen att få bidrag till delpen- sion. Fastigo har också träffat kollektivavtal med LO om Trygghets- fonden Fastigo-LO. Fonden ska bl.a. vidta och bekosta åtgärder för att främja sysselsättningen genom utveckling och effektivisering av företag i syfte att förebygga arbetsbrist. Fonden ger även stöd till enskilda som sagts upp på grund av arbetsbrist. Avtalet faller utan- för ramen för utredningens definition av omställningsavtal. För anställda på försäkringskassorna finns ett omställningsavtal, som är konstruerat precis som det statliga omställningsavtalet. Följaktligen omfattar verksamheten uppsägningsförebyggande åt- gärder i form av utbildning och andra insatser för att ge den upp- Grunddrag och stödformer i befintliga omställningsavtal sägningshotade fortsatt anställning men med nya arbetsuppgifter hos arbetsgivaren. Till skillnad från den statliga är försäkringskassornas trygghetsråd en mycket liten organisation. Upphandling av externa tjänster är därför ett viktigt inslag i verk- samheten. Detta omställningsavtal omfattar ca 16 000 anställda inom för- säkringskassorna. Eftersom det endast finns en arbetsgivare är på försäkringskasseområdet mycket sårbar. När stora neddragningar sker inom verksamheten belastas mycket hårt på grund av sin storlek. BAO och har träffat en trygghetsöverenskom- melse som syftar till att ge stöd till den tjänsteman som antingen riskerar uppsägning eller har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist. Överenskommelsen innehåller ett antal stödformer som ska under- lätta för den uppsagde tjänstemannen att finna ett nytt arbete. Stödformerna omfattar utfyllnad av a-kasseersättning, utbildning, kurser och andra aktiviteter, hjälp att starta egen verksamhet och samtalsstöd. De enskilda bankerna har i många fall i samband med driftsinskränkningar erbjudit de uppsagda egna lösningar, parallellt med stödet från fonden. Fonden har i princip aldrig möjliggjort tidigare pensioneringar, utan de avtalspensioneringar som skett, har beviljats innan någon lämnats över till trygghetsfondens verksam- het. Arbetsgivarna gjorde en engångsavsättning på sammanlagt 1992, då avtalet träffades. Stödet har endast riktat sig mot individerna, och aldrig omfattat stöd till företagen. Fonden omfattar 55 000 anställda. Fonden omfattar endast fyra arbetsgivare. Det faktum att en av dessa arbetsgivare överhuvudta- get inte genomfört några uppsägningar innebär en hel del spän- ningar i systemet. Grunddrag och stödformer i befintliga omställningsavtal 4Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Utredningens viktigaste slutsatser av kapitlet: Omställningsavtalen har positiva effekter för dem som omfattas. De är nöjda med det stöd de fått, lyckas i stor utsträckning få nya arbeten eller starta egna företag eller går vidare till längre utbildningar. Arbetslösheten bland kunderna är låg och sjunker snabbt . Individ- och situationsanpassningen i trygghetsrådens arbetsformer är viktiga framgångsfaktorer. Omställningsarbetet bör starta senast i samband med uppsägningen och uppsägningstiden bör användas för detta i viss utsträckning. Arbetslinjen ska gälla. Utbildning och andra stödåtgärder ska relateras till ett yrkesmässigt mål. Avgångsersättning bör utges som komplettering till A-kassan på lönedelar över A-kasstaket och kombineras med krav på aktivitet. En bortre parentes rekommenderas. Avtalen har positiva samhällsekonomiska effekter, framförallt genom att de bidrar till ett ökat omvandlingstryck. Risk för vissa undanträngningseffekter finns. Avtalen har positiva statsfinansiella effekter, främst genom att kostnader för A-kassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. Om en större del av arbetsmarknaden täcks av omställningsavtal uppstår positiva effekter även för de tillkommande arbetstagargrupperna. Risken för en avtagande marginalnytta är begränsad. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Det finns inga forskningsresultat som kan ge en samlad bild av om- ställningsavtalens effekter. Den arbetsmarknadspolitiska forsk- ningen har i liten utsträckning intresserat sig för omställningsavta- len och trygghetsrådens verksamhet trots att en systematiserad kunskap om detta borde ha kunnat bidra till ett bredare perspektiv på arbetsmarknadspolitiska insatser. Med den tid utredningen haft till sitt förfogande har det inte varit möjligt att initiera och genom- föra några omfattande forskningsinsatser. Vad som varit möjligt är att samla, värdera och strukturera den kunskap och de erfarenheter som finns tillgängliga. Utredningen har med det syftet lagt ut tre externa uppdrag. Dels har Statskontoret genomfört en analys av omställningsavtalens samhällsekonomiska och statsfinansiella effekter. Rapporten har bifogats detta betänkande, bilaga 3. Den har också bidragit med underlag för bedömningar av effekter på individnivå. Dels har Ro- land ur en företagsekonomisk synvinkel studerat effek- terna av omställningsavtal på företagens vinst och löneökningsut- rymme. Den rapporten återfinns som bilaga 4. Slutligen har pro- jektledare bearbetat material från tre olika en- kätundersökningar till företag som avser företagens beslutsfattande i övertalighetssituationer. Rapporten återfinns bilaga 5. Underlag har dessutom inhämtats från trygghetsråden, framförallt TRR , och (TSn). Representanter för dessa trygghetsråd har ingått i en refe- rensgrupp till utredningen. I detta kapitel görs en genomgång av omställningsavtalens effek- ter i olika avseenden. Effekter för företagen redovisas dock i kapi- tel 7, som ger en samlad bild av omställningsavtal ur ett företags- perspektiv. Inledningsvis redovisas en del basfakta om bl.a. omfatt- ningen av verksamheten i trygghetsråden . Redovisningen omfattar tre trygghetsråd: TRR , och (TSn). 4.1.1Basfakta om verksamheten i trygghetsråden I nedanstående tabell redovisas en del uppgifter om trygghetsrå- dens verksamhet. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Antal anställda i anslutna företag Avgift i procent av lönesumma Anmärkning 1: Det statliga trygghetsavtalet omfattar hela det statliga avtals- området. Antal myndigheter är enligt myndighetsre- gister 246, men inom många av dessa är det personalpolitiska ansvaret de- centraliserat så att t.ex. beslut om uppsägning av personal fattas på lägre nivå inom myndigheten. Anmärkning 2: För TSn var avgiften tom . Utöver avgif- ten på finns ett lokalt utrymme för omställningsåt- gärder om ; avgiften är . Inflöde av nya klienter/kunder den senaste tioårsperioden I nedanstående tabell redovisas inflödet av nytillkommande kun- der/klienter . Trygghetsråden har olika regler och rutiner för nyregistrering. I TRR och TRS är det arbetsgivaren eller individen själv som anmäler sig till trygghetsrå- det. Detta sker normalt i samband med uppsägningen, men undan- tag finns. Anmälan till görs genom underrättel- se från uppsägande myndighet. Detta görs senast i samband med uppsägningen, men kan också ske tidigare. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Trygghetsrådens underlag har förändrats under den redovisade 10- årsperioden. De f.d. SFO-företagen, som var kärnan i det dåvaran- de TRS, finns nu inom TRR-området. De f.d. affärsverken Posten, , () och har lämnat det statliga avtalsområdet och därmed TSn och finns nu inom TRR- området. Totalt omfattas knappt 900 000 arbetstagare av de tre i tabellerna redovisade omställningsavtalen. har sammanlagt drygt 200 000 övertaliga inom des- sa områden passerat genom de tre trygghetssystemen. Ytterligare cirka 100 000 arbetstagare omfattas av de övriga omställningsavtal som finns. Stora varsel och enstaka uppsagda I flödet av nyheter och i den allmänna debatten om omstrukture- ringar av företag och förvaltningar är det de stora varslen som do- minerar. Dessa belastar självfallet trygghetsråden, men i rådens verksamhet är det framförallt de många små uppsägningsfallen som dominerar, dvs. uppsägningar av enstaka eller några personer, både vid små och stora arbetsplatser. Det är uppsägningar som inte regi- streras i varselstatistiken och som inte drar till sig uppmärksamhet eller stora resurser. Trygghetsråden är vanligen ensamma aktörer i dessa fall. I det statliga trygghetsavtalet finns en skyldighet att underrätta senast i samband med uppsägningen. I nedan- stående tabell redovisas antalet genomsnittligt uppsagda per under- rättelse . Andel underrättelser med bara en SOU 2002:59 Effekter och erfarenheter av omställningsavtal uppsagd i förhållande till underrättelser redovisas ock- så. med bara en upp- Andelen underrättelser med bara en uppsagd har ökat , då andelen låg runt 30 – . Enstaka uppsäg- ningar förekommer också vid stora myndigheter. Enligt TSn finns en tendens till att de enstaka uppsagda har lägre ar- betsmarknadsvärde än tidigare, vilket kan tyda på att det sker en utsortering av individer som man av olika skäl inte vill behålla. Det kan bero på att de har svårt att klara förändrade arbetskrav, men i inflödet finns också en del individer med rehabiliteringsbehov. Uppföljningar av resultaten som stiftelsen gjort visar att resultaten för gruppen enstaka uppsagda avviker negativt från underrättelser med flera uppsagda. uppföljningar vi- sade inte på några sådana skillnader. TSn kommer att undersöka vad som ligger bakom skillnaderna. TRR har också ett inflöde som domineras av få uppsagda per uppsägningstillfälle. De anmälda uppsag- da till TRR kom från cirka 3 300 juridiska personer, fördelade på drygt 4 000 arbetsplatsadresser. Det innebär ett genomsnitt på cir- ka 4 uppsagda per juridisk person . verksamhetsområde består i huvudsak av organisationer och företag med ett fåtal anställda, varför inflödet nästan uteslutande består av enstaka eller ett fåtal uppsagda per uppsägningstillfälle. Enstaka undantag finns dock. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal I Statskontorets rapport dras slutsatsen att de omställningsavtal som studerats17 minskar såväl risken för arbetslöshet som tiden i arbetslöshet för de arbetstagare som omfattas av avtalen. Statskon- toret kommer också fram till att chansen för att få ett nytt arbete ökar efter att en arbetstagare har tagit del av insatser från TRR och TSn. Statskontorets analyser tyder också på att vissa åtgärder, t.ex. avgångsersättning (komplement till A-kassa på lönedelar över A- kassetaket) under arbetslöshet, kan ha negativa effekter för indivi- dens benägenhet att söka och acceptera nya arbeten. Dessa analyser grundas på resultat från den arbetsmarknadspolitiska forskningen, och därmed i huvudsak på arbetslösa som inte omfattats av om- ställningsavtal. Statskontoret anmärker dock att avgångsersättning i kombination med ett bra omställningsstöd kan skapa större möj- ligheter för att få ett mera kvalificerat arbete . Utredningen har haft tillgång till resultatrapporter och underlag från trygghetsråden TRR, TRS och TSn, som kan ge ytterligare be- lysning av hur omställningsavtalen fungerar. Materialet har fram- förallt hämtats ur trygghetsrådens databaser, som är uppbyggda för att utgöra operativt och administrativt stöd för den verksamhet de bedriver. Det innebär att möjligheterna att bryta ned materialet på olika omställningssituationer eller grupper av individer är begrän- sade. Den resultatuppföljning som sker görs framförallt mot målen för verksamheten, att enligt arbetslinjen åstadkomma lösningar på individernas situation. Underlaget möjliggör inte säkra analyser av effekterna av omställningsavtal eftersom det inte går att bedöma omfattningen av eventuella dödviktseffekter, dvs. vad som hänt om avtalen inte funnits. Skillnaderna mellan trygghetsråd i förutsätt- ningar och arbetsformer innebär vidare att det är svårt att jämföra data från de olika råden. Trots dessa svårigheter utgör sammantaget analyserna från Statskontoret, underlagen från trygghetsråden och de olika kon- sultrapporter och kundundersökningar om rådens verksamhet, som utredningen haft tillgång till, ett underlag som gör det möjligt att dra slutsatser om vilka resultat som uppnås i verksamheten. Det blir också möjligt att värdera effekter av de olika i avtalen ingående stödformerna och därmed bidra med synpunkter på hur omställ- ningsavtal bör byggas upp. Däremot bör man vara försiktig i jämfö- relser mellan den generella arbetsmarknadspolitiken och trygghets- 17 Statskontorets studie omfattar TRR och TSn, men inte TRS Effekter och erfarenheter av omställningsavtal rådens verksamhet på grund av olika förutsättningar, arbetsformer och arbetsmarknadsvärde hos stödtagarna. 4.2.1Hur ser kundflödet genom trygghetssystemen ut? Utredningen har funnit det omöjligt att bearbeta underlag från trygghetsråden så att det på ett och samma sätt skulle gå att redovi- sa resultat från samtliga studerade trygghetsråd. Förutsättningar för verksamheten och redovisningsmetoder skiljer sig alltför myck- et åt. Därför redovisas underlag från respektive trygghetsråd sepa- rat med kommentarer som underlag för de slutsatser som dras. Hur fort går det? Ett mått av intresse är hur arbetsprocessen tar från starten, vanligen uppsägningstillfället, till ett avslut i form av en löst situa- tion. Den tiden varierar naturligtvis med konjunkturläget, men också beroende på den aktuella kundstockens sammansättning ål- ders- och utbildningsmässigt och geografiskt. En del klienter kan avregistreras som lösta tämligen omgående, medan andra blir kvar i systemen . TRR använder ett mått på liggetid för att re- dovisa genomsnittlig tid som aktiv klient. I tabellen nedan redovi- sas liggetid från uppsägningstidens utgång till avregistrering. Avre- gistrering innebär normalt att kunden löst sin situation. För de kli- enter som avregistrerades var den genomsnittliga ligge- tiden , med den åldersfördelning som framgår av tabellen nedan. Som jämförelse redovisas motsvarande värden för de två närmast föregående åren. Att inte uppsägningstiden räknats in i liggetiden beror dels på att den varierar både mellan åldersgrupper och avtalsområden, dels på att arbetsgivaren inte alltid medger att uppsägningstiden får användas för aktiviteter. Genomsnittlig liggetid i veckor Källa: bearbetad statistik från Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Som synes har liggetiden förkortats , vilket bör hänga samman med en förbättrad arbetsmarknad. Förändringen är mar- kant i de lägsta åldersgrupperna, vilket enligt TRR förklaras av en förändrad sammansättning i inflödet av uppsagda till följd av krisen i IT-branschen. De som sagts upp därifrån har varit lättplacerade på arbetsmarknaden. I nedanstående diagram redovisas för TRR årsvis in- och utflöde och storlek på den aktiva kundstocken vid årets utgång för den se- naste tioårsperioden. Den kraftiga konjunkturnedgången under inledningen av 90-talet syns tydligt, och man kan också dra slutsat- sen att omsättningshastigheten har ökat med den bättre konjunk- turen. Den ovan redovisade genomsnittliga liggetiden för de senas- te tre åren bekräftas av staplarna i diagrammet. Det bör anmärkas att den höga stapeln på utflödet delvis beror på rensningar i kundregistret i samband med införande av en 5-årsregel för om- ställningsstöd. TRR: In- och utflöde samt aktiv kundstock 1992 - 2002 Källa: bearbetad statistik från . En jämförbar redovisning av liggetid kan inte göras med det under- lag som kan erhållas från TSn. För att få en bild av omloppstiden har den aktuella aktiva kundstocken i på registreringsår (dvs. tidpunkt för första registrering, nor- malt uppsägningstillfället) och på aktuell arbetsmarknadsstatus och relaterats till uppsagda respektive år. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal skillnaden mellan den aktuella kundstocken och hela inflödet av uppsagda är kunder som avregistrerats, normalt som lösta. Andel kvarvarande av hela inflödet resp år, procent : aktiv kundstock 020409, fördelad på uppsägningsår och status Källa: bearbetad statistik från . Anm.: Med tv ej aktuell avses kunder som för tillfället ej står till arbetsmarkna- dens förfogande, men som beräknas återkomma som aktiva kunder, främst barnlediga. var fortfarande av inflödet kvar som aktiva kunder, de flesta under uppsägningstid. Det bör anmär- kas att upp till uppsägningstid gäller för uppsagda statstjäns- temän. Av inflödet är fortfarande kvar som ak- tiva kunder, varav under uppsägningstid. Att kunder fortfarande står som uppsagda för- huvudsakligen att det avser individer som registrerats när de påbörjade tidiga åtgärder och att de därför fortfarande har uppsäg- ningstid kvar. Vad som är noterbart är att andelen kvarstående kunder sjunker relativt snabbt och att andelen öppet arbetslösa inte i nå- gon av staplarna överstiger av de uppsagda. Enligt finns det två typiska mönster i arbetslösheten, dels bland de yngre kunderna som har korta perioder av arbetslös- het, dels bland de äldre som har långa perioder av ar- betslöshet, som ofta slutat i en pensionslösning. Av de som är ar- betslösa i den i diagrammet redovisade kundstocken är eller äldre. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Motsvarande redovisning för ser ut på föl- jande sätt. Det har inte varit möjligt att dela upp kundstocken på arbetsmarknadsstatus. TRS: Aktuell kundstock , fördelad på uppsägningsår Källa: bearbetad statistik från TRS Att kvarvarande klienter sjunker kraftigt för och tidigare beror på den femårsregel som tillämpas för rätt till omställnings- stöd. Enligt TRS är egentligen staplarna för de efterföljande åren för höga, vilket förklaras av att avregistreringar av lösta inte sker fortlöpande för alla kundkategorier. TRS följer upp yngre klienter med relativt långa mellanrum, och när en slutlig kontroll sker när gått avregistreras många som varit lösta .