sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det nuvarande systemet med grundläggande och särskild behörighet (se bilaga 6) innebär att varje högskola i stor utsträckning bestämmer behörighets- kraven. Vi menar att det inte är motiverat att t.ex. införa krav på betyg i moderna språk i den grundläggande behörigheten. Däremot bör högskolorna enligt vår mening i större utsträck- ning ha krav på moderna språk i den särskilda behörigheten. Vi anser också att det förslag som lagts fram av om krav på lägst betyget godkänt i svenska B och engelska A för att få grundläggande behörighet är ett steg i rätt riktning. Vi föreslår vidare att ges i uppdrag att följa upp och utvärdera på vilket sätt och i vilken utsträckning som univer- sitetet och högskolor fäster vikt vid de moderna språken i de sär- skilda behörighetskraven. De moderna språkens ställning inom universitet och högskolor bör stärkas Även i högskolan minskar omfattningen av språkstudierna. Detta är en oroande utveckling. Enligt kommitténs bedömning bör språkens ställning inom universitet och högskolor stärkas. Detta kan ske på olika sätt. Ett sätt att stärka språken på högskolan är att vidta åtgärder på gymnasienivå. Om inslagen av moderna språk stärks inom gymn- asieskolan bör det leda till att språkens ställning stärks även inom högskolan. Ett annat sätt är att i högre grad integrera språken i andra utbildningar, som redan har skett inom t.ex. internationell ekonomi. Det bör övervägas om man i större utsträckning kan samarbeta mellan olika institutioner för att få fram forskare i olika moderna språk med en bredare kompetens. Som ett exempel på detta kan nämnas den forskarskola i moderna språk som finansieras av . Sådan extern finansiering underlättar att de förändringar av arbetssätt m.m. som krävs skall kunna komma till stånd. En av orsakerna till att antalet studenter i moderna språk minsk- ar vid svenska universitet och högskolor kan vara att svenska stud- enter läser språken i de länder där de talas. Detta är en naturlig ut- veckling i en alltmer internationaliserad värld. Detta innebär dock inte att det inte också måste finnas goda förutsättningar att läsa främmande språk i . Vid olika institutioner i moderna språk vid universiteten har också olika åtgärder vidtagits för att öka intresset för språkstudier. En del av detta arbete är att delar av utbildningar förläggs till de länder där språken talas. Sådana inslag framstår enligt vår bedöm- ning som välkomna och ytterligare försök i den riktningen bör göras. Vi anser dock inte att studier i moderna språk bör delas i en färdighetsdel och en teoridel, där färdighetsdelen skulle kunna för- läggas till någon form av språkinstitut eller till studier i de länder där språken talas och där teroridelen skulle förläggas till de svenska universiteten och högskolorna, framstår som en lämplig väg att gå. En sådan lösning skulle nämligen innebära avsevärda nackdelar eftersom språkfärdigheten och de teoretiska kunskaperna om ett språk hänger nära samman. Det finns en tradition i och de övriga nordiska länderna att hålla samman dessa delar i högskole- utbildningen. Vi vill också peka på att språkstudier är ett färdighetsämne som ställer krav på t.ex. fler undervisningstillfällen än andra ämnen. Hänsyn till detta bör tas när det gäller fördelning av resurser inom högskolan. Folkbildningen bör ges resurser som möjliggör ett gott utbud av språk- kurser Det har i vårt utredningsarbete framkommit att efterfrågan på språkkurserna inom studieförbunden minskar. Detta är mycket olyckligt. På flera håll i detta betänkande har folkbildningens be- tydelse poängterats. Detta gäller även möjligheterna att i vuxen ålder tillägna sig olika främmande språk. Bidragen från kommuner och landsting till studieförbund och folkhögskolor har minskat kraftigt . Från statens sida har det framförts att man varken kan eller bör ersätta detta bortfall av bidrag. Detta har inneburit att deltagaravgifterna har Regeringen beslutade att tillkalla en utredare för att planera och genomföra en statlig utvärdering av folkbildningen, dvs. studieförbund och folkhögskolor. Uppdraget skall redovisas . Finansieringen av folk- bildningen är en av de frågor som kommer att behandlas i ut- värderingen. Det är enligt vår bedömning viktigt att folkbildningen fortsatt får resurser som möjliggör ett bra utbud av språkkurser till låga priser och en satsning på att locka nya deltagare till dessa kurs- er.