sou · GQB395d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 11Parallellt med att man började dölja överskottsinformation under källbeteckningar, börja- de man också gömma en annan inhämtningsmetod bakom sådana nämligen buggning. alltså placera biprodukter från telefonavlyssning i källakter. Och det systemet skulle utvecklas kraftigt under de kommande decen- nierna. Den första telefonavlyssningen rörande svenska förhållanden som resulterade i skapandet av en fiktiv meddelarakt för överskottsin- formation, skedde inom ramarna för förundersökningen mot en person som misstänktes för delaktighet i grovt spioneri. Mannen kallas här SKU-aktivisten eftersom han var aktiv inom Kommunistiska Ungdom. Han drev också några mindre företag. SKU-aktivisten förklarades av säkerhetspolisen vara mycket ak- tivt verksam inom den kommunistiska ungdomsrörelsen. Stads- fiskalen begärde i sin framställan till rådhusrätt avlyssning av bl.a. två telefo- ner hos SKU med lokaler i partihögkvarteret på Kungsgatan 84.12 Överskottsinformationen placerades i en meddelarakt med beteck- ningen Munin som är helt gallrad. kunde statspolisen utvärdera och sammanfatta vad som framkommit un- der avlyssningen av SKU-aktivisten. I en PM daterad skrev man att omkring 60 - 80 samtal utväxlats på de båda SKU-telefonerna och att de flesta samtalen skrivits ned i koncentrat, omfattande ca 670 sidor. Man angav vidare: Genom avlyssningen har visserligen inget framkommit som direkt giver stöd åt misstanken om brott mot 8 kap SL, men en del telefonsamtal äro mycket diffusa och det är svårt att bilda sig någon uppfattning om vad som av- handlas. I PM:n anges också vad som varit av värde från avlyssningen. Ett stort antal namn på medlemmar i har erhållits, ofta sådana som varit okända. Se mer om detta i //Lampers/: Övervakningen av SKP (SOU 2002:93) samt /Lampers rapport och andra former av teknisk inhämtning (2002). P 4968 volym C1 löpnummer 1. 13Sammanfattning av förhållanden som framkommit vid avlyssning av SKU-aktivistens hem- telefon samt telefonerna till av C . P 4968, volym C1, löpnummer 1. Vid tiden för den av anordnade resan till i samband med den s.k. festivalen erhölls dag för dag namn på ungdomar från hela landet, vilka antingen anmälde sig för deltagande i resan eller avanmälde sig. Man kunde konstatera att de på en del orter startade DU- klubbarna gå helt i kommunistisk regi. hade flera kommunistiska ombudsmän omplacerats och det har genom avlyssningen blivit känt var vederbörande blivit placerad o.s.v.. I samband med hade man också konstaterat att det rådde ett intimt samarbete mellan SKU och Clarté. Eftersom lokaler till olika sammanträden och konferenser ofta beställdes via telefon, kunde säkerhetspolisen lätt ordna be- vakning av dessa om så behövdes - ofta framkommer därvid också namnen på en del av de i sammanträdena deltagande. Slutligen hade man också fått namn på ett flertal personer som kontaktat SKU för att få hjälp eller råd med att erhålla visering till Sovjetuni- onen och andra öststater - (d)essa personer ha alltid visat sig vara partimedlemmar.14 Denna sammanfattande PM tycks utgöra startpunkten för en mer systematiserad avlyssning av det kommu- och dess olika förgreningar. Då stadsfiskalen Ryhninger begärde fort- satt avlyssning av mannen ingick PM:n i ärendet varför man kan dra slutsatsen att åklagaren var införstådd med att säkerhetspolisen avsåg att tillgodogöra sig överskottsinformationen. I Ryhningers ansökan tillkom ett abonnemang som sedan skulle avlyssnas i stort sett ända fram till slutet av 1966, nämligen växeltelefonen på på Kungsgatan 84.15 Ryhninger framhöll att eftersom SKU- aktivisten i stället kunde förväntas begagna denna telefon var det av synnerlig vikt att avlyssningen flyttades till detta nummer. tillät lagen tillstånd till avlyssning i taget och i nästa framställan begärdes inte förnyat avlyssningstillstånd av SKP:s växelnummer. I stället fortsatte man avlyssna SKU- aktivisten endast på telefonerna inom SKU. SKP:s växeltelefon kunde däremot avlyssnas som ett led i förundersökningen mot de misstänkta i den s.k. Enbomsligan. Två personer i denna hade en- 15Numret, , återkommer sedan i nästan samtliga ansökningar om ny eller fortsatt telefonkontroll av personer inom . Det var dock inte första gången som växelnumret avlyssnades. I en förundersökning mot en person anställd vid Ny Dag avlyssna- des SKP:s växel (se HÄ 9/1951. ligt säkerhetspolisen växelnumret som arbetsplatstelefon. Avlyss- ningen inleddes och lades ned i oktober samma år.16 Flera personer i Enbomsligan hade då åtalats och dömts för bl.a. spioneri. Vad som hände sedan går endast att tolka som att säker- hetspolisen hade ett stort behov av att också i fortsättningen kunna avlyssna SKP:s telefoner. I en PM daterad , skrev en kriminalöverkonstapel vid säkerhetspolisen att vissa slutsatser kun- de dras av rättegångarna mot m.fl. Det hade enligt PM:n med stor tydlighet visat sig att funktionärer inom SKP eller personer knutna till den kommunistiska pressen av ideologiska skäl villigt medverkat i det sovjetiska spioneriet mot . Mot bakgrund av detta hade säkerhetspolisen gjort en inventering av berörda klientel. Den som främst kunde misstänkas för spioneri var enligt säkerhetspolisen ordföranden i Kommunis- tiska Arbetarkommun, tillika riksdagsmannen för SKP, . Förutom togs i samma PM upp den tidigare nämnde SKU-aktivisten samt ännu en person, här kallad ombudsman- nen. Säkerhetspolisen fick tillstånd att avlyssna dessa på deras bo- stadstelefoner och följande nummer på : (två abonnemang); SKP:s växel samt fyra abonnemang tillhörande Kommunistiska Arbetar-kommun.17 tilläts också avlyssning av den telefon som fanns i den kommunistiska riksdagsgruppens rum i . /1953 lades dock avlyssningen av riksdagshus- telefonen ned. tillkom i förundersökningen ett abonnemang som gick till (d)en kommunistiska täckorganisa- tionen DU-förbundet.18 Det visade sig snart att kapaciteten i - 12 linjer - var alltför liten. En utbyggnad, klar , gav möj- lighet till avlyssning av 24 linjer. Antalet begärda och meddelade tillstånd fortsatte dock att öka och ännu en utbyggnad blev snart aktuell.19 Förundersökningen mot , SKU-aktivisten och om- budsmannen hade nu rullat igång och skulle i praktiken komma att pågå , även om olika personer kom och gick i förundersökningen. Inom säkerhetspolisen kom man att 16HÄ 1/1952. Förvaras i P 4968, volym C1, löpnummer 1. Volym C1, löpnummer 1. 19PM rörande telefonkontroll. Ingår i Förslag till organisation av den särskilda polisverksam- heten på central och högre regional nivå m.m. Dnr HK 150/64. betrakta detta som avlyssningen av parti- eller kommunistkom- plexet.20 Överskottsinformationen från avlyssningen av SKP- komplexet placerades, som nämnts, i en meddelarakt med beteck- ningen Munin. upphörde man dock med att bokföra överskottsinformationen under denna beteckning. 21 I stället ut- vecklades systemet med fiktiva källor sannolikt som en följd av den kraftigt utökade telefonkontrollen. Vid säkerhetspolisen ersattes Munin med följande fem ämnes- inriktade källakter. I E. antecknades huvudsakligen per- soner och förhållanden inom SKP:s ledning. Akten innehåller totalt 2250 rapporter upprättade . Akten är gallrad. E. innehåller främst uppgifter om personer och förhållanden inom Kommunistiska Arbetarkommun. Källan var ak- tiv och producerade 367 rapporter. E. Duf- va torde ha tillkommit 1954 men tycks då endast ha producerat ett fåtal rapporter. Huvuddelen av rapporterna, ca 1000 stycken, rör istället personer och förhållanden inom Vänsterns Ungdomsför- bund för perioden - 1970. Akten är gallrad. Tanken var möjli- gen ursprungligen att i E. spara uppgifter rörande Demo- kratisk Ungdom. I stället samlades rapporter om SKP:s ungdoms- verksamhet i en överskottsakt med beteckningen E. . Källan var aktiv och producerade 395 rapporter. slutligen, innehåller uppgifter om personer och förhållanden inom vissa organisationer och företag med kopplingar till SKP, främst Svensk-Ryska Sällskapet och . Källan var aktiv . skulle ett tjugotal personer under korta- re och figurera i förundersökningen. Avlyssningen av ombudsmannen lades ned . Avlyssningen av avslutades . Säkerhetspolisen skrev i promemorian att övervakningen och avlyssningen knappast hade gett något svar på huruvida misstanken som riktades mot honom fortfarande kunde anses berättigad. Man ansåg det viktigare att lägga resurser på andra övervakningsobjekt och föreslog att avlyssningen av inte skulle för- längas. Avlyssningen av SKU-aktivisten fortsatte ännu . Den lades ned . Då hade alltså SKU-aktivisten varit föremål för telefonavlyssning och . Se också Beslut om avlyssning vid rådhusrätt; Avlyssning av SKU-aktivisten m.fl. - , rapport upprättad inom SÄKO av 2001. Enligt PM:n, där avlyssningen av SKU-aktivisten granskas, kan konstateras att det under de näs- tan sju årens avlyssning inte framkom någonting som gav mer direkt fog för spionmisstan- karna mot SKU-aktivisten. Man kan också notera att telefon avlyssnades trots att SKU-aktivisten varken var anställd där eller hade något for- mellt uppdrag för förbundet. Rapporter från Munin finns dock kvar i olika per- son- och sakakter. – producerades rapporter i Munins namn. SK 16/1980, pärm 1. En liten upplysning för den händelse någon undrar: man kan tänka sig att det också funnits en med liknande innehåll som Mu- nin - så är dock inte fallet. ningen hade säkerhetspolisen möjlighet att av- lyssna telefonerna i följande lokaler: på Kungsga- tan 84; Demokratisk Ungdom, 19; Kommu- nistiska samt tidningen , Kungsga- tan 84; Förbundet , ; Kommunistiska Arbetarkommun, ; tid- ningen Ny Dag, samt Svensk-Kinesiska Förening- en, . Att avlyssna telefonerna och därefter nedteckna det som kunde vara av vikt för förundersökningen och säkerhetspolisens arbete i övrigt var en mycket arbetskrävande uppgift. Att sedan också sor- tera upp överskottsinformationen i särskilda ämnesinriktade fiktiva meddelarakter innebar att än större resurser måste tas i anspråk. Detta problem behandlades i en PM av en kommissarie vid tredje rotels kansli i : Man hinner ej med en -ig avlyssning, om man skall hålla undan för nytt material, och långt mindre bearbeta och nyttiggöra allt: identifieringar, omskrivningar för att tillföra olika ärenden, registerteknisk behandling av er- hållna upplysningar etc. Allt detta har blivit övermäk- tigt.22 För att underlätta arbetet föreslog därför kommissarien att arbetet med att i rapporterna dölja att uppgifter kom från telefonav- lyssning skulle upphöra och att allt material som bedömdes vara av intresse redovisades öppet som telefonkontrollmaterial.23 Så kom dock inte att ske (någon reaktion på PM:n har inte påträffats). Det utökade antalet tillstånd möjliggjordes av den ständiga ut- byggnaden av . Man hade i olika omgångar byggt ut denna och hade möj- lighet att kontrollera 56 abonnenter.24 , efter att ytterligare några personer och abonne- mang tagits in i förundersökningen, utvecklade man systemet med 22Eliasson: Politisk övervakning och personalkontroll 1945 - 1969 (SOU 2002:88) s 119. Cita- tet har hämtats ur Förslag beträffande tredje roteln av kommissarie den 14/12 1955. Sp 3:s arkiv, F II nr S 844/55. 23Eliasson: Politisk övervakning och personalkontroll 1945 - 1969 (SOU 2002:88) s 119, där det anges att problemet främst hade aktualiserats inom den andra byrån (inom tredje rotel) som ansvarade för övervakningen av öststatsmedborgare stationerade i där även spaningspersonal använts för t.k.-bearbetningen (Förslag beträffande tredje ro- teln av kommissarie den 14/12 1955. Sp 3:s arkiv, F II nr S 844/55. 24PM rörande telefonkontroll. Ingår i Förslag till organisation av den särskilda polisverksam- heten på central och högre regional nivå m.m. Dnr HK 150/64. Då öppnades ytterligare sju såda- na,25 samtliga med anknytning till kommunistisk verksamhet. En akt med beteckningen innehåller huvudsakligen uppgifter om personer och förhållanden inom kommunistiska arbetarkommun medan Adept tar upp resande till , DDR och andra öststater. är fylld med uppgifter om läns kommunistiska partidistrikt och innehåller uppgifter om Ny Dag - prenumeranter, anställda och andra som kontaktat tidningen. Sambo behandlar personer och omständig- heter inom Bokförlaget men akten fick senare en annan inriktning. innehåller uppgifter om och Svensk-Ryska Sällskapet. , slutligen, innehåller diverse ströuppgifter som uppenbarligen inte kunnat inordnas i annan akt. I en PM beskrev statspolisintendenten hur telefonkontrollmaterialet användes inom den rotel som särskilt hade till uppgift att utföra utredningar rörande ytterlighets- partiernas verksamhet. En av rotelns sektioner hade som allmän uppgift att insamla och bearbeta sådana upplysningar om de kom- munistiska partibildningarna i landet, vilka kunde tänkas vara av betydelse för den särskilda polisverksamhetens arbete. I detta arbe- te använde man sig av förtroliga meddelare, övervakning samt upp- gifter från telefonkontrollen (i PM:n kallad t.k.). I det senare fallet beskrivs verksamheten sålunda: Det till såväl omfång som innehåll rikliga materialet från t.k. bearbetas och uppgifter tillföres personalärenden och sakakter. har flera tiotusentals uppgifter på detta sätt tillförts särskilda polisverksamhetens arkiv.26 Det var således ett mycket omfattande material som kunde inhäm- tas genom denna metod. Inom säkerhetspolisen upprättades vid en PM med rubriken 1. Tekniska anordningar m.m. PM:n ger förklaringar till varför man inom säkerhetspolisen hante- rat överskottsinformationen så som här beskrivits. Uppteckning, som icke är av betydelse för utredningen, skall förstöras efter granskningen. Vid beslut om denna åtgärd, måste hänsyn tagas till vun- 25För mer utförliga beskrivningar och exempel, se bilaga 1. 26Framställning om arvodesersättning till vissa befattningshavare för hindrande och uppdagande av spioneri m.m. HSC 720/60. Det har sålunda bedömts vara säkrast att ge stadgandet en vidsträckt tolkning. Till synes ovid- kommande saker har längre fram under utredningens gång visat sig vara av synnerligen stor betydelse.27 Ett problem, och det enda som tycks ha begränsat möjligheterna att få tillgång till överskottsinformation, var att antalet beviljade telefonkontroller ständigt översteg antalet linjer i Px-anläggningen. Efter utredning beslöts åter om utbyggnad, till 75 kon- trollmöjligheter. Av olika skäl beslöts dock också att man skulle anskaffa ny apparatur och då också övergå till automatiserad meka- nisk telefonkontroll med tonbandsinspelning i stället för dima- fonplattor. personal skulle i stort sett endast användas för bandbyte och viss teknisk översyn. En medlyssningsanläggning skulle byggas upp i statspolisens lokaler på . Anlägg- ningen med de 75 linjerna stod klar omkring . Man hade försäkrat sig om att den kunde byggas ut med ytterligare 25 linjer. Antalet avlyssningstillstånd fortsatte dock att överskrida an- läggningens linjekapacitet. beräknade man att antalet meddelade tillstånd överskred kapaciteten med . hade rådhusrätten i bifallit 107 framställningar om telefonkontroll.28 Att det verkligen var ett partikomplex som avlyssnades fram- går av en PM med vissa uppg ang telefonavlyssning som ägt rum i en del vid III D handlagda ärenden. Uppgifterna avser tiden 1 ja- nuari - . I PM:n finns en förteckning över de personer och telefoner som då var föremål för avlyssning,29 följd av kommentaren (o)vanstående namn och nummer har ibland be- nämnts kommunist- eller partikomplexet. Samtliga personer som nämns i denna PM hade senast utgått ur förundersökningen. Utredningen inriktades därefter mot en person, här kallad verksam inom bl.a. DU och , ett företag som hade startats av tre aktiva SKP:are . började avlyssnas på bostadstelefonen, två telefoner vid samt SKP:s växelte- lefon. Eftersom andra SKP:are började plockas ut ur 27PM rubricerad 1. Tekniska anordningar, osignerad och odaterad men av texten att döma upprättad omkring 1961. Handlingen ingår i utredningen till organisation av den särskilda polisverksamheten på central och högre regional nivå m.m. HK 150/64. 28PM rörande telefonkontroll. Ingår i Förslag till organisation av den särskilda polisverksam- heten på central och högre regional nivå m.m. Dnr HK 150/64. 29I PM:n nämns sammanlagt fem personer och deras respektive bostadstelefoner samt totalt 22arbetstelefoner varav några förekommer , exempelvis numret till SKP:s växel. förundersökningen, kom allt fler telefoner att avlyssnas rörande . Då förundersökningen lades ned avlyssnades mannen på totalt 16 telefoner. Det var naturligtvis inte bara i som kommunister var föremål för telefonavlyssning. Här ska endast mycket kort nämnas något om att samma arbetsmetod med samlande av överskottsin- formation tillämpades också på andra håll i landet. Några av de ledande inom Göteborgsvänstern avlyssnades under 1960-talet.30 En av dessa, här kallad Donaldson, avlyssnades un- der åren 1960 - 1966. Även denna avlyssning genererade överskottsinformation. En anställd vid i (OG) har inför kommissionen uppgivit bl.a. följande: Den person som stod i centrum för OG:s intresse var ombudsmannen . av Donaldson hade man också gratis koll på andra , huvud- sakligen i ledande ställning. Uppgifter som då framkom vidarebefordrades, om de var anmärkningsvärda till re- gistret i . En sådan uppgift kunde vara att nå- gon var ordförande i en stadsdelsförening, vilket kunde vara belastande.31 I hade säkerhetspolisen haft tillstånd till tele- fonkontroll av en av ortens ledande kommunister. Kontrollen avsåg ett abonnemang på kommunistiska partidistrikt. Över- skottsinformation från avlyssningen placerades av säkerhets- sektionen i i en källakt med samma beteckning som den avlyssnades förnamn, vilket bl.a. framgår av en utskrift av ett samtal som den avlyssnade förde med en person 1965 angående säkerhets- polisens telefonavlyssning.32 Vid säkerhetspolisens Luleåsektion inleddes en för- undersökning mot två kända kommunister, båda anställda vid . Telefonkontroll sattes in och fortsatte i stort sett i oförändrad form , då den ene av de två 30Se bl.a. Säkerhetspolisen/, serie F3 KK volym 18 samt P-akten [FEMTON]. 31Samtal nr 407. Några handlingar som innehåller överskottsinformation från denna avlyssning har dock inte påträffats. 32Se PM i P-akt nr 6775, serie C1, löpnummer 1. misstänkta allt oftare började vistas utomlands. Avlyssningen av den andra mannen fortsatte. Men i en PM anger säkerhetspolisens Luleåsektion att länsåklagaren inte ingivit ny an- sökan eftersom mannen inträtt i som repre- sentant för VPK.33 begärde Luleåsektionen på nytt avlyssning av den förste mannen som återkommit till Norr- skensflammans redaktion. Avlyssningen pågick t.o.m. , eftersom han flyttade till en annan ort. Någon avlyssning där blev aldrig aktuell.34 Avlyssningen av de båda männen resulterade i viss överskottsinformation som lokalt vid Luleås säkerhetssektion dol- des bl.a. under beteckningarna , , och . En del av informationen sammanställdes i PM som via telex översändes till Stockholm.35 I ett av dessa daterat be- klagar sig chefen för säkerhetssektionen i över att tekniska fel medfört att telefonkontrollen inte fungerat så bra vilket fick vissa konsekvenser rörande överskottsin- formationen: På grund härav har det varit ytterligt sparsamt med uppgifter beträffande bl.a. de pågående förhandlingarna i Gruvkonflikten.36 Telexet var ställt till dåvarande chefen för säkerhetspolisen . Av andra telex framgår vilken typ av uppgifter man intresse- rade sig för i samband med gruvstrejken.37 Av den arkivförteckning som gällde för säkerhetspolisen fram till omkring 1980 framgår att man samlat uppgifter från telefonkon- troll av SKP-företrädare runt om i landet under en särskild aktru- brik. Vad detta närmare betyder i fråga om sammanhang, omfatt- ning, uppgifternas karaktär och ålder o.s.v. går inte att ha nå- gon uppfattning om. Noteringarna pekar dock mot att ett flertal lokala partikansliers telefoner , dock ej senare 33Se P-akt 7750. 34Se P-akt 2984. 35Ett stort antal telex av detta slag förvaras i P 7750, volym a löpnummer 1. 36Telex från säkerhetssektionen i till . Förvaras i P 7750, volym A, löpnummer 1. 37I telex avsänt från säkerhetssektionen i nämns bl.a. att i ett tele- fonsamtal mellan en avlyssnad [A] på Norrskensflamman och en okänd man framkom bl.a. att VPK:s partidistrikts valberedning skall sammanträffa i troligen den 14.3.70. [A] nämner att valberedningen kommer att låsas in i ett rum `utan mat och dryck´ tills de kommer fram till en enhetslinje. [A] tror att partidistriktet kommer att gå till val med två listor. En uppgift om att gruvarbetaren [B], , icke ställer upp som riksdagsman- nakandidat, kommer [A] att undersöka närmare. Se telex till Rps/Säk. Förvaras i P 7750, volym A, löpnummer 1. än , varit avlyssnade. Det är oklart när avlyssningen mot SKP/VPK som parti egentligen upphörde. Den bästa måttstocken torde vara när man slutade avlyssna växeltelefonen på vilket med all säkerhet skedde 1966. Det finns emellertid E- Hilding-rapporter vilket visar att uppgifter om par- tiet samlades från avlyssningen av Norrbottenskommunisterna. Avlyssningen av pågick i princip . Det förekom ett antal avlyssningar som sträckte sig över mycket långa tider. SKU-aktivisten avlyssnades och , en person och , en per- son och en månad, DU-mannen och tio måna- der, redaktören och samt fackexperten och . Summa av förundersökningen i övrigt: inga förhör, inga gripanden, inga åtal. 3.5Hanteringen av telefonkontrollmaterialet inom säkerhetspolisen En handling upprättad inom säkerhetspolisen berättar en del om förfarandet. Man anger att i inledningen av en telefonkontroll gjordes referaten mer utförliga i syfte att kartlägga den misstänktes vanor, hans umgänge och bekantskapskrets m.m. Därefter gjordes endast kortare referat. Det anges att ord- för-ord-utskrifter gjordes mera sällan. Uppteckningar i rätte- gångsbalkens mening torde således ha varit mindre vanligt före- kommande. I ett centralt avsnitt beskrivs sedan hur man praktiskt kunde tillämpa kontrollen. Man anger då att avlyssningen ibland, på grund av den stora mängden inspelade samtal, måste bli mer sum- marisk. Det gällde bl.a. då den misstänkte kunnat kartläggas eller då den eller de kontrollerade telefonerna är kontors- eller arbets- platstelefoner från eller till vilka många andra än den misstänkte hava samtal. Sådan summarisk avlyssning gjordes dock inte där kontrollen är upphängd på en viss person men man avser att kontrollera icke blott dennes samtal utan även andra samtal på samma apparat.38 Här skriver man alltså utan omsvep att man ibland hänger upp kontrollen runt en i och för sig intressant person men att avsikten också är att kontrollera andra samtal på samma apparat. Det är i dessa ord som kärnan till nyttjandet av överskottsinformation finns. De fem personerna inom SKP:s parti- eller kommmunist- komplex var exempelvis sådana som telefonkontrollen hängts upp runt. Rörande värdet av telefonkontroll anger man att erfa- renheten visat att telefonkontrollen i ytterst få fall haft avgörande betydelse för avslöjande av spioneri- och sabotagebrott. Den störs- ta betydelsen har telefonkontrollen i stället haft såsom arbetsav- lastande och personalsparande faktor, då den ju lämnar upplysning- ar och anvisningar för spaningen och övervakningen, och personal i enlighet med dessa anvisningar kunnat sättas in för ett visst tillfälle eller övervakningen eller skuggningen helt kunnat inställas. Man skriver vidare att telefonkontrollen som regel endast är avsedd att komplettera och underlätta den personliga övervakningen (skugg- ningen). Rörande avlyssningen av kommunister bearbetades den- na vid några olika enheter av totalt fyra kriminalpolismän och fem kvinnliga befattningshavare.39 Det finns också handlingar upprättade inom säkerhetspolisen som ger inblickar i hanteringen med telefon- kontrollmaterialet.