sou · GQB3118d4 · 2003-01-01 00:00:00 — 1.Individen är anställd av ett företag i men får ersättning (eller del av ersättning) för utfört arbete direkt utan att in- komsten rapporteras till skattemyndigheten. 2.Individen är anställd i men del av arbetsersättningen slussas utomlands så att den undgår svensk beskattning (t.ex. via skatteparadis eller förmån via kontokort som kan utnyttjas utomlands). 3.Individen har suttit i och utfört arbete på distans åt före- tag i utlandet. Arbetsersättningen stannar i utlandet och be- skattas vare sig i eller i utlandet. 4.Individen (som normalt är löntagare) utför arbete åt annan pri- vatperson (som inte tillhör det egna hushållet) och får ersätt- ning utan att denna redovisas till skattemyndigheten. 5.Individen har anställningsinkomster och gör från dessa avdrag för olika typer av kostnader som personen ifråga inte har t.ex. kostnader för resor till och från arbetet tillfälligt arbete, dubbelbosättning avdrag för övriga kostnader (arbetskläder m.m.) 6.Individen, som har skattemässig hemvist i , har placerat finansiellt kapital utomlands. Skatt skall i dessa fall normalt be- talas i både på avkastning och på förmögenhet. Personen underlåter att redovisa följande till svenska skattemyndigheter- na: kapitalvinst för i utlandet avyttrade aktier vissa tillgångar bland de som skall förmögenhetsbeskattas 7.Individen säljer småhus, aktier eller andra värdepapper som han äger här i . Han redovisar inte vinsten eller beräknar den till ett för lågt värde. 8.Individen hyr ut sin fritidsbostad på en populär turistort (i Sve- rige eller i utlandet) men redovisar inte intäkten till skattemyn- digheten. I analogi med vad som beskrivits tidigare är typ 1, 2, 3, 4 och 8 (men bara när det gäller bostad i ) att betrakta som svart ekonomi medan övriga kategorier, t.ex. fusk med räntor, reavinster, förmögenheter och felaktiga avdrag faller under kategorin övrig informell ekonomi. 4 Olika metoder att mäta svart ekonomi De olika metoder som ofta tillämpas för att mäta informell ekono- mi/svart ekonomi brukar indelas i direkta och indirekta. Till de di- rekta metoderna räknas dels mätningar baserade på taxeringsrevi- sioner, dels statistiska undersökningar med frågeformulär eller in- tervjuer. De mest diskuterade indirekta metoderna innefattar ana- lys av diskrepanser i NR, modellbaserade beräkningar – t.ex. jämfö- relser mellan inkomster och utgifter för olika hushållsgrupper, jäm- förelser mellan arbetstider och förtjänster för anställda respektive egenföretagare, analys av förekomsten av bisysslor i olika yrkes- grupper, jämförelser mellan sysselsättning enligt och före- tagsstatistik samt monetära metoder1. Den säkraste metoden att mäta omfattningen av den svarta ekonomin anses ganska allmänt vara att utnyttja de diskrepanser som finns i NR mellan beräkningar som explicit eller implicit innefattar svart ekonomi och sådana som endast avspeglar den vita ekonomin. Eftersom syftet här är att söka förbättra NR just avseende svart ekonomi görs analys av diskrepanserna i svenska NR bara för att kunna jämföra med de andra direkta eller indirekta metoder som föreligger. Det är emellertid inte troligt att man med dessa andra direkta eller indirekta metoder kan kartlägga svart ekonomi i samma omfattning som framgår i NR. Vad man däremot torde kunna uppnå är att få stöd för en förbättrad redovisning när det gäller allokeringen till branscher, företags- och inkomsttyper. Punktvis kan man också få stöd för en explicit redovisning. Korrektioner för underdeklarationer i registrerade företag med hjälp av taxeringsrevisioner har gjorts både i och i . I har man baserat dessa på slumpvisa revisioner och därför kunnat dra statistiskt sett slutsatser, även om man kan befara att man ändå inte kommer åt hela sanningen ens vid noggranna revisioner. I har man inte kunna gå så långt som i ifråga om urvalen – skattemyn- digheter är naturligt nog mera intresserade av att koncentrera insat- serna till att utföra revisioner där man kan förvänta störst utbyte. Man har ändå för NR-ändamål ansett sig kunna räkna fram makro- tal på basis av de justeringar som gjorts i samband med revisioner- na. Man använder sig därvid av resultaten från revisionsarbetet un- der en femårsperiod och man stratifierar ingående efter bransch, ägarform och företagsstorlek. Därigenom anser man sig på ett nå- gorlunda tillfredställande sätt hantera nackdelen av att urvalen ej är slumpmässiga. Den risk för överskattning som man ändå måste er- känna föreligger anser man motverkas av den underskattning som uppstår genom att man i revisionerna sannolikt ändå inte kommer åt hela underrapporteringen. I har utförts direkta mätningar av svart ar- bete genom undersökningar med frågeformulär och intervjuer. Undersökningarna har genomförts av Fondens Forsk- 1 De monetära metoderna har aldrig gett särskilt trovärdiga resultat och eftersom de bygger på förmodligen alltmer orealistiska antaganden behandlas de inte här. ningsenhet (RFFE) och ett omfattande forskningsarbete har lagts ner på att få till stånd ett effektivt sätt att ställa frågor av så känslig natur. Man har också fått bortfall som är acceptabla jämfört med vad som ofta erhålls vid andra slag av intervjuer eller formulärun- dersökningar riktade till hushållen. Som exempel kan nämnas att undersökningen 1997 omfattade ett stickprov på ca 2 500 personer, och intervjuerna kunde genomföras för nära 2 000 av dessa – bort- fallet uppgick sålunda endast till . Detta bestod dess- utom inte bara av sådana som helt avböjde att medverka i under- sökningen utan även av sådana som ej var anträffbara eller förhind- rade p.g.a. sjukdom, avflyttning eller språksvårigheter. De som av- böjde medverkan uppgick till endast 200 personer. En liknande undersökning utformad efter svenska förhållanden gjordes av RRV, i samarbete med SCB och RFFE. Urvalet omfattade knappt 3 000 personer och kunde som en datorunder- stödd telefonintervju genomföras för ca 2 200 personer. Bortfallet blev sålunda – de som avböjde medverkan upp- gick till 220 personer – . Resultatet av denna under- sökning kommenteras i avsnitt 6. Indirekta beräkningar i form av jämförelser mellan inkomster och utgifter i hushållsbudgetundersökningar (HUT) har gjorts i av , efter mönster av Pissarides och , som genomfört sådana beräkningar för . Apel an- vände hushållsbudgetundersökningen , enligt vilken upp- gifter förelåg både om hushållens disponibla inkomster och dess konsumtion, fördelat på olika slag av konsumtionsutgifter. En för- utsättning för dessa beräkningar är att både inkomster och utgifter har korrekt angivits för en betydande grupp anställda. För grupper som har sin inkomst i huvudsak genom enskild näringsverksamhet gäller antagandet att det endast är utgifterna för livsmedel som är korrekt angivna2. Man kan då med stöd av antaganden om likheter i konsumtionsbenägenhet för hushåll med samma karakteristika, t.ex. storlek, indirekt räkna fram vilka rörelseinkomster som skulle motsvara samma konsumtionsbenägenhet som hos referenshushål- len, t.ex. en relevant grupp av anställda. Eftersom man inte kan vara säker på att alla anställda saknar svarta inkomster bör man dock bara jämföra med sådana löntagargrupper där svarta inkomster kan antas sakna betydelse. Detta gäller sannolikt offentliganställda. 1Apel M., An expenditure-based estimate on tax evasion in , i Essays on Taxation and Economic Behavior, Economic Studies 18, . 2Jordbrukarhushåll togs dock ej med bland företagarna eftersom speciella omständigheter ansågs gälla för dessa när det gäller att korrekt rapportera livsmedelskonsumtionen. vägningar måste dock göras så att referensgruppen inte blir för snävt avgränsad, med den ökade osäkerhet som detta riskerar att medföra. Även för denna undersökning kommenteras resultatet i avsnitt 6. I har man också använt modellbaserade beräkningar för att mäta omfattningen av den svarta ekonomin1. Det första ste- get i dessa beräkningar, som gjordes , innebar att man de- lade in ekonomin i två delar, en som på förhand antogs vara helt i avsaknad av svart verksamhet och en där så inte var fallet. Till den första delen fördes offentlig sektor, bank- och kreditväsen samt de stora företagen. För alla övriga företagsformer gjordes en distink- tion mellan dold verksamhet i form av försäljning vid sidan av bok- föringen (off the record) och svartarbete hos löntagare (moonligh- ting). Försäljningen off the record bestämdes utifrån uppgifter om ar- betstider för anställda respektive egenföretagare. Grundantagandet var att om de sistnämnda arbetar lika mycket som de förra i en viss bransch och med samma grad av utbildning som anställda och ändå har lägre rapporterade inkomster kan skillnaden antas avspegla un- derrapporterad försäljning – det rationella vore ju annars att egen- företagarna lade ner sin verksamhet för att i stället arbeta som an- ställda. Detta antagande är dock inte utan problem. Det kan ju inte uteslutas att egenföretagare faktiskt accepterar en lägre inkomstni- vå antingen för att alternativet med likvärdig anställning saknas el- ler på grund av att de väger in fördelen med den större frihet som egenföretagande innebär. Svartarbete bland anställda – moonlighting – beräknades i Öster- rike med hjälp av uppgifter om yrkesgrupper, varvid man valde ut sådana som antogs särskilt intressanta på den svarta arbetsmarkna- den. För antalet personer med sådan benägenhet gjordes sedan en reducering, vilket skedde med stöd av uppgifter i tidsanvändnings- undersökningar om frekvensen av bisysslor. Med dessa båda meto- der fann man att den svarta sektorn i uppgick till av BNP varav avsåg underrapporterad försälj- ning och svartjobb hos anställda. Försäljning vid sidan om bokföringen visade sig speciellt vanligt i hotell-, restaurang- och cafébranschen medan svartarbete bland anställda i hög grad gällde hantverkare inom byggbranschen samt chaufförer och mekaniker. Dessa slutsatser avspeglar dock till stor del de förutsättningar som beräkningarna bygger på. 1 , A., Estimates of the Hidden Economy in on the basis of Official Statistics, , series 31 nr 4 1985. Jämförelser mellan sysselsättning som den mäts i arbetsmark- nadsstatistik t.ex. respektive i företagsstatistik tillämpas i många länder som ett hjälpmedel för att korrigera befarad under- täckning i den . Så har gjorts också i , . Det finns emellertid svåra mätproblem när det gäller att ta hänsyn till olika slag av definitionsolikheter och analysens tillför- litlighet kan därför ifrågasättas. Sålunda visade beräkningarna på att totalt sett översteg företagsstatistiken , medan man fick den helt motsatta bilden. För i sammanhanget så viktiga branscher som byggnadsverksamhet och samfärdsel visade företagsstatistiken 1998 oväntat värden än . För handel respektive hotell och restauranter fick man dock mera trovärdiga siffror – med 4 respek- tive högre värden för . De på branschnivå ibland uppseendeväckande resultaten gör dock att metoden som sådan ännu måste betecknas som ofullgången. 5 Behandlingen av svart ekonomi i nuvarande NR NR och dess beräkningar över BNP (bruttonationalprodukten) och BNI (bruttonationalinkomsten) används inte bara för ekono- misk analys utan är också ett av underlagen för fastställande av bi- drag till internationella organisationer. Speciellt viktigt i detta sammanhang är bidraget till EU, vilket baseras på respektive lands uppgifter om BNI. Eftersom bidraget är en betydande inkomstkälla för EU kräver man god kvalitet i dessa uppgifter, inte minst så att de skall vara rättvisande och jämförbara ifråga om svart ekonomisk aktivitet, trots att denna kan vara av olika betydelse i olika med- lemsländer. Sedan EU-inträde har man därför inom SCB lagt ner mycket arbete på förbättrade statistikunderlag och beräk- ningsmetoder, vilket skett i enlighet med krav som fastlagts av Eu- rostat. Att dessa följs bevakas av den s.k. bl.a. med hjälp av en omfattande och enhetligt utformad dokumentation över beräkningarnas statistikunderlag och metoder. Denna föreligger i flera delar – vad som här är relevant är kapitel 5, utgiftsperspekti- vet, kap 3, produktionsperspektivet samt kap 4, inkomstperspekti- vet. Det är i huvudsak denna dokumentation som ligger till grund för beskrivningarna över nuläge och de förbättringsbehov som här anförs. Som ovan angetts kan svart ekonomi i praktiken beaktas mest ef- fektivt när det gäller utgifterna och då är beräkningarna över bl.a. hushållens konsumtionsutgifter samt bruttoinvesteringarna av stor betydelse. I statistiken över försäljningen från detaljhandel och servicenär- ingar fångas givetvis till stor del in i de konsumtionsutgifter som skall redovisas i NR men då denna typ av information är produk- tionsrelaterad kan man befara undertäckning just i fråga om svart ekonomi. Man kan räkna med att denna i betydligt bättre omfatt- ning kommer med i de s.k. hushållsbudgetundersökningarna (HBS/HUT) 1, i vilka man för ett urval av hushåll ställer frågor om utgifterna för olika konsumtionsändamål. är dessa undersökningar årliga. Urvalen är dock små – ca 3 000 hushåll – och bortfallet är ibland betydande – mellan . Trots att tillförlitligheten därför är begränsad, speciellt på den de- taljnivå som erfordras för NR:s beräkningar, är denna typ av stati- stik av mycket stor betydelse. De nu föreliggande beräkningarna har sålunda till stor del använt undersökningen – HBS 95 – som benchmark. På många områden har man dock bättre stati- stik, vilken i så fall ersätter uppgifterna enligt HBS. Förutom slumpfel och de kanske stora bortfallsfelen på detaljni- vå finns en brist i HBS:s målpopulation, som NR i princip måste beakta. Detta innebär att NR egentligen har behov av en redovis- ning av inköp inte bara av svenska hushåll utan även av de utländs- ka hushåll och affärsresenärer som använder valuta för inköp i Sve- rige. Detta tar man dock i praktiken ofta hänsyn till i NR genom att de förmodligen mest relevanta områdena – gränshandel med livsmedel, alkoholhaltiga drycker och tobak samt hotell, caféer och restauranger – kommer med i huvudsak genom den form av stati- stikunderlag som används i beräkningarna. De årliga hushållsbudgetundersökningarna har ännu ej kunnat utnyttjas. Detta kommer man dock att kunna göra vid kommande benchmarkbestämningar. Slump- och bortfallsfelen skulle i så fall kunna minskas med hjälp av modeller som innebär att man använder genomsnitt av flera årgångar av HBS. Beräkningar över bruttoinvesteringar täcker samtliga sektorer av samhällsekonomin och det görs en uppdelning så att man kan sär- skilja investeringar i byggnader och anläggningar. Eftersom bygg- branschen är en av de branscher där förekomsten av svart verksam- het kan förväntas vara betydande är det viktigt att dessa beräkning- 1 Det finns dock områden som starkt underrapporteras i HBS, t.ex. tobaks- och alkoholkon- sumtion. ar är fullständiga1. Man har knappast anledning att tro annat än att uppgifterna över investeringsutgifterna från företagen och offentlig sektor i de allra flesta fallen är tillförlitliga i detta avseende och att de därmed implicit fångar in svart verksamhet i form av produktion som underrapporteras av byggföretagen. En viktig del är dock bo- stadsbyggandet, speciellt när det gäller småhus och fritidshus. Även här lägger man ner stor omsorg på att få fullständiga beräkningar trots att direkt statistik över investeringsutgifter saknas. Både för privat konsumtion och för bruttoinvestering gäller så- lunda att beräkningarna över dessa utgiftsområden kan antas fånga in svart ekonomisk verksamhet i betydande omfattning. De reser- vationer från EU som gällt i detta avseende är i stort sett åtgär- dade. Beräkningarna sker dock på sådant sätt att den del som avser just den svarta sektorn kan särskiljas. Det är detta som skapar problem när utgiftsberäkningarna skall relateras till produk- tions- och inkomstberäkningarna. När det gäller produktionen baseras beräkningarna i huvudsak på företagsstatistiken. Denna är heltäckande och görs för alla företag med 50 eller fler anställda i form av blankettundersök- ning på verksamhetsställenivå. Företag med mindre än 50 anställda undersöks via administrativt material från RSV. Detta kallas Stan- dardiserade räkenskapsutdrag och utgörs av bilagor till företagens inkomstdeklarationer. Företagsstatistiken används dock inte för jordbruk, skogsbruk, fiske och byggnadsverksamhet. För jordbruk används sektorkalkyl som bygger på uppgifter – ofta i kvantitativ form – över levererade jordbruksprodukter av oli- ka slag. För skogsbruk görs liknande typ av beräkningar, baserade på levererade kvantiteter av massaved, sågtimmer och ett antal and- ra skogsprodukter. Det finns för andra branscher också en mängd undersökningar, som används för att verifiera och komplettera uppgifterna i företagsstatistiken. Detta gäller t.ex. post- och tele- kommunikationer samt landsvägstransporter, lagring, spedition, sjöfart och luftfart. Det finns sålunda ett bra underlag för att mäta produktionen i den vita ekonomin. För att söka ta hänsyn till den svarta ekonomin görs explicita tillägg till produktionsvärdet i följande branscher, jfr tabell 1. 1 För att mäta produktionen i denna bransch är det dock nödvändigt att också beakta utgifter för byggnadsreparationer och -underhåll. SOU 2002:118 Bilaga 8 Tabell 1 Explicita tillägg för svart ekonomi i vissa branscher, Detta påverkar förädlingsvärdet, som för dessa branscher 1996 höjs med , dvs. drygt 27 mdr kr. Eftersom oredovisad byggnadsverksamhet i stor utsträckning mäts med hjälp av inve- steringar samt reparations- och underhållsutgifter kan antas att en betydande del av dold verksamhet kommer med implicit. Det ex- plicita tillägget för denna bransch avser arbeten på ägarbebodda fastigheter1. För övriga berörda branscher baseras tilläggen på bear- betningar av RRV:s undersökning , jfr avsnitt 4 och 5. Att kvantifiera dolt produktionsvärde från denna undersökning är emellertid svårt, varför storleken på de gjorda tilläggen har måst baseras även på analys av tillgångs- och användningstabellerna. Med hjälp av dessa tabeller görs avstämningar av tillgång och användning för var och en av de 400 produktgrupper som finns i NR-systemet. Tillägget för frisörbranschen är explicit beräknat som skillnaden mellan HBS 1995 och produktionsvärdena i företagsstatistiken. Beräkningar av BNP från inkomstsidan gjordes tidigare bransch- vis – detta skedde dock bara i ett system som var sidoordnat till övriga NR och som dessutom genom ofullständig statistik var be- 1 Även för parti- och detaljhandel finns implicita tillägg, jfr avsnitt 6. häftat med stora brister. I dessa beräkningar kunde man för varje bransch skilja ut förädlingsvärden och förädlingsvärdekomponen- ter1 för olika sektorer, bl.a. aktiebolag och personliga företag. Så- dana beräkningar skulle i betydligt mer tillförlitlig form nu kunna utföras med hjälp av den förbättrade företagsstatistiken. Detta har dock ännu inte hunnit beaktas i de föreliggande NR utan beräk- ningar från inkomstsidan görs endast för alla branscher samman- slagna (jfr tabell 2 nedan). Tabell 2 Beräkning av sammansatt förvärvsinkomst, BNP till marknadspris, brutto Undanhållna (svarta) Sammansatt förvärvsinkomst (residual) Man utgår som framgår från BNP enligt beräkningarna från an- vändningssidan och detta belopp kan sedan spaltas upp i relevanta komponenter (kapitalförslitning, produktionsskatter, subventio- ner, löner och kollektiva avgifter samt driftsöverskott). För den sistnämnda förädlingsvärdekomponenten kan man särredovisa den del som framkommer i bolag, i statliga och kommunala affärsdri- vande verksamheter samt för ägarbebodda bostäder och som en residual erhålla sammansatt förvärvsinkomst, som bildas i hushålls- sektorn. uppgick denna till ca 108 mdr kr. 1 Bl.a. löner, driftsöverskott och sammansatt förvärvsinkomst. Det går också att relatera detta till sammansatt förvärvsinkomst som enligt vad som redovisas i taxeringsstatistik uppgick till 28 mdr kr. Man erhåller då en restpost som uppgår till det betydande beloppet 80 mdr kr. Om man sålunda utgår från att svart ekonomi är korrekt beaktad i BNP-beräkningarna och att uppgifterna om vit ekonomi i tabellen ovan är riktiga, samt att svarta löner uppgår till angivet belopp, motsvarar 80 mdr kr sålunda de inkomster som dels är underrapporterade respektive felredovisade hos de registrerade personliga företagen, dels bildats i de oregistrerade företagen. Oredovisade företagarinkomster plus svarta löner uppgick så- lunda 1996 till nära 92 mdr kr – detta motsvarar av BNP. Förutom den uppenbara osäkerhet som gäller residualberäknade poster är det värt att notera att de båda delarna – svarta löner och oredovisad sammansatt förvärvsinkomst – är beroende av varandra, så att om lönedelen underskattas så överskattas sammansatt för- värvsinkomst. De 80 mdr kr som erhålls för oredovisade inkomster i registrerade företag jämte inkomster i oregistrerat företagande har dock inte kunnat fördelas på de båda företagsformerna. Ej heller har någon branschfördelning kunnat göras – de explicita tillägg till produktionen som redovisas i tabell 1 uppgår som framgått endast till 27 mdr kr, där ingår dessutom delvis de 12 mdr kr som antagits vara svarta löner. NR-systemet ger också möjligheter att kontrollera att den ovan- nämnda typen av residualberäkning ger rimliga resultat. Detta sker genom att man i det s.k. inkomst/utgiftskontot för hushållssektorn kan beräkna disponibel inkomst på två sätt. Det ena sättet bygger på att disponibel inkomst kan erhållas som summan av alla faktor- inkomster – däri inkluderat de oredovisade svarta inkomsterna – plus nettot av överföringsinkomster, dvs. räntenetto, utdelningar samt nettot av olika bidrag och skatter. Disponibel inkomst kan på det andra sättet erhållas som summan av finansiellt och realt spa- rande samt konsumtion. Det finansiella sparandet beräknas då i de s.k. finansräkenskaperna, vilka i sin tur bygger på kreditmarknads- statistik över olika slag av finansiella placeringar. Dessa båda beräk- ningar av disponibel inkomst ger i varje fall i stort sett samma resultat1 och verifierar därmed den nivå som erhållits på de residualberäknade svarta inkomsterna. Det finns ett krav på konsistens som måste vara uppfyllt när det gäller hur svart ekonomi bör beaktas i NR. 1 Beräkningen förutsätter dock att överföringsinkomsterna, t.ex. räntor och utdelningar, är korrekt estimerade. detta är att svarta inkomster bara möjliggörs genom underrapporte- ring av försäljningsinkomster och/eller bokföring av fingerade fak- turor. Därigenom uppkommer ett kassaflöde som kan användas antingen till att avlöna svart arbetskraft eller – när det gäller per- sonliga företag – stoppa i egen ficka som oredovisad sammansatt förvärvsinkomst. För varje bransch där det förekommer explicita tillägg till produktions- och förädlingsvärde måste ett ställningsta- gande göras hur stor del av tillägget som bör behandlas som lön respektive som sammansatt förvärvsinkomst. Branschvisa tillägg till produktionen görs som framgått ovan bara för vissa branscher, medan svarta löner kalkyleras för ett mycket större antal branscher – sålunda även för sådana där tillägg till förädlingsvärdet saknas. Detta måste i så fall tolkas som fingerade eller felklassificerade in- satskostnader – beräkningarna bygger dock inte på sådana övervä- ganden. Det är därför uppenbart att det behövs dels en översyn av NR:s beräkningar, dels en genomgång av vilken ytterligare statis- tisk information som förbättrade beräkningar skulle kräva. Detta behandlas i avsnitt 6. 6Utbyggnadsbehoven av NR och statistikunderlag för svart ekonomi I avsnitt 5 har i tabell 1 och 2 beskrivits hur svart ekonomi f.n. be- aktas i NR. Där framgår att man får svårtolkade resultat när man försöker göra en uppdelning i olika inkomstkomponenter och branscher, inte minst för sammansatt förvärvsinkomst inom regi- strerade respektive oregistrerade företag. Det är därför önskvärt att man i NR söker behandla svart ekonomi på ett mer systematiskt sätt.