sou · GQB3115d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Som entre- prenör räknas allt från ett enmansföretag upp till stora byggbolag, lokala myndigheter och ämbetsverk. Skatteavdrag skall även göras för bemanningsföretag som tillhandahåller arbetskraft för byggnads- arbete. Lagtexten anger tillämpningsområdet och i anvisningar finns Svart arbetskraft och andra skattefrågor exemplifieringar av vilka typer av arbeten som omfattas och vilka arbeten som inte omfattas. Privatpersoner som låter utföra arbete på egen fastighet och företag utanför byggnadsbranschen, vars om- sättning av byggnadsarbete har varit mindre än , omfattas inte av skyldigheten att göra skatteavdrag. Företag som utför byggnadsarbete som omfattas av CIS måste ansöka om Registreringsbevis () eller Skatteintyg (Tax Certificate). Det är ett fåtal företag som kan få skatteintyg och då måste tre villkor uppfyllas: 1)Omsättning (The Turnover Test): Företaget måste ha haft en omsättning av byggnadsarbete (efter avdrag för materialkostna- der) på (särskilda regler finns för koncerner) av den senaste fyraårsperioden. 2)Företagstyp (The Business Test): Företaget måste vara i en bransch som tillhandahåller arbetskraft som utför byggnads- arbete och affärstransaktionerna skall huvudsakligen skötas genom bank och ha välordnade räkenskapshandlingar. 3)Lojalitet (The Compliance Test): Företaget måste ha skött sina skatter och avgifter , dvs. be- talat skatter och avgifter . Underentreprenörer som har skatteintyg kan erhålla sina betal- ningar brutto från uppdragsgivaren. Om underentreprenören har ett registreringsbevis skall avdrag göras. Skatteavdrag skall göras på betalningen efter avdrag för moms, utbildningsskatt och material- kostnader. Underentreprenören skall styrka kostnaden för material och beställaren är skyldig att kontrollera så långt det är möjligt att kostnaden för material inte överskattats. Skatteavdraget kan ändras, men uppgår (tidigare 23 pro- cent). Den som underlåter att göra skatteavdrag kan åläggas ansvar för ej innehållet belopp. En huvudentreprenör som inte granskat skatte- intyg och registreringsbevis före utbetalning eller inte lämnar före- Svart arbetskraft och andra skattefrågor skrivna uppgifter kan få sitt skatteintyg indraget eller påföras straff- avgifter. Det finns en skyldighet för beställaren att göra noggranna note- ringar om det dokument (registreringsbevis eller skatteintyg), som uppvisats och skattemyndigheten rekommenderar fotokopiering. Beställare av byggtjänster skall lämna redovisning till skattemyn- digheten enligt CIS. tillhandahåller blanketter för redovisningen. Det finns tre olika typer av blanketter, en för företag med registreringsbevis och två olika typer för företag med skatteintyg. Huvudentreprenören måste fylla i en blankett för varje underentreprenör med uppgift om totalbelopp och för dem som inte har skatteintyg, mervärdesskatt, utbildningsskatt, material- kostnad och skatteavdrag. Underentreprenören skall ha ett exem- plar av blanketten och en kopia skall skickas till skattemyndigheten senast den 19: e efter att betalning erlades. Om den skatt som skall erläggas totalt, dvs. inkl egna skatter och arbetsgivar- avgifter, överstiger skall betalning ske vid samma tid- punkt. Om totalbeloppet understiger får betalning ske kvartalsvis. Vid taxeringsårets slut skall en sammanställning göras som redovisar vilket belopp som totalt utbetalats till varje under- entreprenör. Uppgift skall även lämnas om materialkostnad och skatteavdrag för underentreprenörer som endast har registrerings- bevis. Underentreprenören skall ha kopia av redovisningsblanketten från sin/a uppdragsgivare. Samtliga blanketter skall skickas in tillsammans med inkomstdeklarationen för att få inne- hållen skatt tillgodoräknad. Om skatt skall betalas löpande kan blanketterna skickas in tidigare. Återbetalning av för högt avdragen skatt sker efter taxeringsårets utgång. Om särskilda villkor är uppfyllda kan återbetalning ske tidigare efter ansökan. Svart arbetskraft och andra skattefrågor har ett system som riktar sig mot byggnads- och installa- tionsbranschen i vid mening, och som syftar till att förhindra före- komsten av svart arbetskraft i branschen. Regelsystemet gäller endast vid byggnadsarbeten som utförs i . Tillämpnings- området bestäms genom en utförlig uppräkning av de aktiviteter inom byggnadssektorn som omfattas. Undantag har gjorts för byggnation av bostad på uppdrag av enskild – antingen det rör ombyggnad, tillbyggnad eller reparation av en befintlig byggnad eller uppförande av en ny byggnad (och denna inte ingår i en gruppbebyggelse). En beställare, som för ett byggnadsarbete anlitar någon som inte är registrerad som entreprenör, är solidariskt ansvarig för betalning av sin medkontrahents skatteskulder av det totala priset för arbetet, exkl. moms. Det solidariska ansvaret för social- avgifterna uppgår till av samma pris. Ansvaret är inte begränsat till skatter som hänför sig direkt till det utförda arbetet. Beställaren är dessutom skyldig att från varje betalning som han gör till en medkontrahent som inte är registrerad, innehålla 30 pro- cent av skuldbeloppet, exkl. moms. Han skall betala av ersättningsbeloppet, exklusive mervärdesskatt, till anvisat konto hos ett skattekontor i och den andra hälften, , betalas till O.N.S.S. (ansvarig myndighet för sociala avgifter). Skyldigheten gäller även den som anlitar en registrerad entre- prenör men som blir avregistrerad. I det fallet skall skatteavdrag göras på varje betalning till medkontrahenten från den tionde dagen efter att avregistreringen tillkännagivits på visst angivet sätt. Om beställaren underlåter att göra skatteavdrag i samband med betalningen, dubbleras det belopp som det åligger honom att betala (2 x ), och påförs honom som vite. Det förhållandet att entreprenören – med eller utan avsikt – miss- lett byggmästaren genom att använda ett registreringsnummer (på- hittat eller avregistrerat) medför inte att skyldigheten att betala vite för underlåtet skatteavdrag bortfaller. Han måste tvärtom försäkra sig om att entreprenören är registrerad. Svart arbetskraft och andra skattefrågor över registrerade respektive avregistrerade entreprenörer publiceras i Moniteur belge. Betalning av vite innebär inte heller att ett eventuellt solidariskt betalningsansvar bortfaller. Den som anlitar någon som är registrerad som entreprenör kan således som beställare inte bli solidariskt ansvarig. Huvudentreprenören är skyldig att vid varje delbetalning till en underentreprenör göra skatteavdrag och betala av ersättningsbeloppet till O.N.S.S. och till skattemyndig- heten. Observera att det här inte görs någon skillnad mellan registrerade och inte registrerade entreprenörer. Skyldigheten gäller således alla entreprenörer. Om huvudentreprenören inte gör skatteavdrag och betalar in eller bara delvis gör det, är han solidariskt ansvarig för underentre- prenörens skatter och avgifter. Ansvaret för var och en av under- entreprenörerna är begränsat till av det totala beloppet för arbetet på en viss byggarbetsplats, exkl. moms. Det solidariska ansvaret gäller för underentreprenörerna i förhållande till andra underentreprenörer, såväl ovanför som nedanför i kedjan, dock inte i förhållande till huvudentreprenören. Denne däremot är solidariskt ansvarig med samtliga i kedjan. Om ansvar riktas mot flera entre- prenörer är det belopp som kan utkrävas av dem tillsammans likaså begränsat till . Det solidariska ansvaret omfattar alla skatteskulder utan åtskillnad, preliminärskatt inkomstskatt, moms etc. För att möjliggöra en kontroll av efterlevnaden av nämnda skyldig- heter åligger det huvudentreprenören att lämna information av be- tydelse för arbetet och för att identifiera underentreprenören dels före starten av en ny byggnation, dels också varje gång han eller en av hans underentreprenörer anlitar en ny underentreprenör. Dess- utom skall han för varje arbetsplats föra en lista över alla arbetare som är engagerade där. Underentreprenörer är i sin tur skyldiga att underrätta huvudentreprenören vilka arbetare han har. Svart arbetskraft och andra skattefrågor anställda på en viss arbetsplats skall sparas , och skall uppvisas vid förfrågan från skatteförvaltningen. Det är betalningsdagen, och inte fakturadagen, som avgör när skatteavdrag och betalning skall göras. Skatteavdrag skall göras på alla betalningar till underentreprenören, inkl. skadestånd vid sen betalning, dröjsmålsavgift etc. Skyldigheten är inte beroende av att underentreprenören är skattskyldig i . Inbetalade medel används för att täcka medkontrahentens och underentreprenörers skatter enligt en särskild avräkningsordning. Inbetalt belopp kan, om det inte behövs för att täcka skatter, återfås av medkontrahenten enligt utförliga regler och inom vissa frister. En registrering gäller bara för den eller de byggnadsarbeten som den är utfärdad för. Den kan dock vid behov kompletteras med nya arbetsområden. inom EU/EES-området kan registreras. För re- gistrering ställs vissa krav, bl.a. att företaget är registrerat i handels- register eller motsvarande, att det är registrerat som arbetsgivare om det finns anställda, att det är registrerat till moms och att det inte är konkursmässigt. Motsvarande villkor gäller för entreprenö- rer från andra länder. En entreprenör som blivit registrerad är också skyldig att anmäla om det inträffar ändrade förhållanden, exempelvis i fråga om säte, firma, företagets storlek etc. Registreringsbesluten, som tydligt anger vad slags arbete entre- prenören får utföra och antalet arbetare som han får använda för arbetet i fråga, publiceras i Moniteur belge. Besluten fattas av en särskilt inrättad registreringsnämnd, som finns i varje provins. Registreringsnämnderna består av nio medlem- mar med representanter för berörda ministerier, arbetsgivarorgani- sation samt arbetstagarorganisation. Såväl registrering som avregistre- ring av entreprenörer görs av nämnden. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Avregistrering sker bl.a. om en registrering skett på felaktigt eller ofullständigt underlag, om en omständighet inträffar som skulle ha utgjort hinder för registrering, om grava brister finns i redovisning och betalning av skatter och socialavgifter eller om entreprenören upphör med verksamheten. 8.4.1Förslag som inte förordas av Skyldighet att göra skatteavdrag på motsvarande sätt som för anställda Arbetsgivare, eller annan utbetalare av ersättning för arbete, är enligt 8 kap. skattebetalningslagen (1997:483), SBL, skyldig att inne- hålla preliminär A-skatt för mottagare med A-skattsedel. Utbetala- rens skyldighet gäller inte enbart för arbetstagare utan även för en- skilda näringsidkare, handelsbolag och aktiebolag m.fl. som innehar A-skattsedel. Skatt innehålls av utbetalaren enligt skattetabell vid regelbundna utbetalningar till fysiska personer och i övrigt i normal- fallet . Det viktiga i sammanhanget är att denna innehållna A-skatt endast kan tillgodoräknas mottagaren vid avstämningen av den slutliga skatten enligt den årliga taxeringen. Som exempel innebär detta att innehållen A-skatt för en underentreprenör i form av ett aktiebolag endast kan användas för att täcka de skatter som påförs bolaget vid den årliga taxeringen, vilket begränsar sig till skatten på bolagets eventuella beskattningsbara inkomst (28 pro- cent) och särskild löneskatt på pensionskostnader. Om den inne- hållna skatten överstiger den slutliga skatten sker i vanlig ordning en utbetalning av överskjutande skatt. Den innehållna A-skatten kan således inte avräknas mot arbetsgivaravgifter, avdragen skatt för anställda eller moms som bolaget skall betala enligt skattedeklara- tion. Ett avdrag för A-skatt för en underentreprenör kan därför inte användas för att täcka de arbetsgivaravgifter och skatter för anställda som denne skall betala.5 5 RSV:s rapport 2002:6, Svart arbetskraft inom byggbranschen, s. 47. Svart arbetskraft och andra skattefrågor En utvidgning av kontrolluppgiftsskyldigheten Det finns ingen skyldighet för den som betalar ut ersättning till en underentreprenör som innehar F-skatt att lämna kontroll- uppgift om detta annat än när skattemyndigheten särskilt begär att kontrolluppgift skall lämnas. Ett system för utvidgad uppgiftsskyldighet i entreprenadför- hållanden utarbetades av (Fi 1995:05) sekretariat (promemorian är bilagd betänkande).6 Förslaget innebar att alla företag inom byggsektorn skulle vara skyldiga att lämna kontrolluppgifter för utbetalningar som gjordes till de underentreprenörer som de anlitat. Uppgifts- skyldigheten kopplades till utbetalningen av ersättningen och skulle gälla i alla led, dvs. beställare skulle lämna uppgift för huvudentre- prenören, huvudentreprenören för sina underentreprenörer osv. Uppgifterna skulle enligt förslaget lämnas kvartalsvis. Om upp- gifterna inte lämnades kunde detta leda till att ett betalningsansvar ålades den uppgiftsskyldige för de skatter och avgifter som uppdrags- tagaren inte betalt. Fördelen med ett kontrolluppgiftssystem är att skattemyndig- heten får kännedom om de betalningsströmmar som förekommer i entreprenaden. Företagen längre ned i entreprenadkedjan skulle då kunna identifieras. Nackdelen med ett kontrolluppgiftsförfarande är att det skulle bli fråga om ett mycket stort antal kontrolluppgifter som skall hante- ras av skattemyndigheten. RSV:s bedömning är att verksamheten skulle hinna upphöra innan skattemyndigheten får in kontroll- uppgifterna. Nya liknande företag skulle uppstå och fortsätta att förse branschen med svart arbetskraft. Den arbetsinsats som skulle krävas från såväl företagens som skattemyndighetens sida kan därför inte försvaras. Effekten på skatteundandragandet skulle med andra ord vara mycket liten i förhållande till arbetsinsatsen.7 6SOU 1997:111, bilaga 3. 7RSV:s rapport 2002:6, Svart arbetskraft inom byggbranschen, s. 48. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Fördjupad kontroll och skärpta krav vid utförandet av F-skattsedel RSV anser att undersökningen i projektet entydigt visar att F-skatt- sedelns rättsverkningar i och för sig är en väsentlig förutsättning för den omfattning som handeln med svart arbetskraft numera fått.8 De företagare som enligt gällande ordning rätteligen skall svara för arbetskraftens skatter och avgifter betalar inte in dessa till skatte- myndigheten. Om skatteundandragandet upptäcks är det vanligen för sent att göra ett ansvar gällande mot dessa företag. Företagen har redan försatts i konkurs eller upplösts på annat sätt. Dessutom är möjligheterna att göra någon annan ansvarig för de skatter och avgifter som inte betalats mycket begränsade om uppdragstagaren haft en F-skattsedel. Ett system med skatteavdrag på ersättningar som betalas till underentreprenörer och andra som tillhandahåller arbetskraft innebär att F-skattsedeln förlorar sin betydelse i sådana uppdragsförhållanden. Men en fördjupad kontroll och ökade krav vid tilldelningen av F-skatt är enligt verkets mening inte ett realistiskt alternativ för att komma till rätta med handeln med svart arbetskraft. Om kon- trollen fördjupas är det troligt att handeln med företag som har F-skattsedel kommer att öka. förekommer en sådan handel. Vid ansökan om F-skatt kan man också förvänta sig en ök- ning av användandet av bulvaner. har små möjlig- heter att upptäcka bulvanförhållanden och det är nästan omöjligt att skaffa fram tillräckliga bevis för att visa att det är frågan om ett bulvanförhållande.9 Eftersom sökanden i allmänhet för ansökan om F-skatt inte påbörjat sin verksamhet skulle dessutom inte ens en mycket ingående prövning av sökandens förhållanden kunna säker- ställa att skatter och avgifter verkligen kommer att betalas in till det allmänna. Fördjupade kontroller och ökade krav vid tilldelningen av F-skattsedel skulle enligt RSV:s mening troligen endast margi- nellt påverka den omfattande handeln med svart arbetskraft. I sam- manhanget kan även påpekas att bl.a. upp- gett att man instämmer i verkets bedömning att vare sig föränd- ringar i F-skattesystemet eller ökade kontrollinsatser skulle kunna motverka förekomsten av svart arbetskraft (se under avsnitt 8.4.3). 8RSV:s rapport 2001:9, RIKSPROJEKTET – Kontroll av svart arbetskraft inom bygg- branschen, s. 64. Svart arbetskraft och andra skattefrågor En möjlig väg att motverka handeln med svart arbetskraft skulle i stället kanske kunna vara att förändra F-skattsedelns rättsverk- ningar. Det gällande undantaget från F-skattsedelns rätts- verkan är tillämpligt endast när det är uppenbart att ett anställnings- förhållande föreligger och uppdragsgivaren försummat att göra en anmälan om detta till skattemyndigheten (5 kap. 7 § SBL jämförd med 12 kap. 3 § SBL). Det har i det praktiska rättslivet dock visat sig att skattemyndigheten inte förmår att leda i bevis att förutsätt- ningarna för ett solidariskt betalningsansvar enligt 12 kap. 3 § SBL föreligger. När det gäller uppdragsförhållanden i en entreprenad, där arbetskraften antingen kan vara direkt anställd hos en under- entreprenör, inhyrd eller förmedlad, möter det stora svårigheter att visa att det varit uppenbart för uppdragsgivaren att ett anställnings- förhållande föreligger mellan honom och arbetskraften. Att sänka beviskraven för att solidaransvaret skall inträda skulle kunna vara en tänkbar metod. Problemet med en sådan metod är dock att förutsebarheten för en uppdragsgivare kommer att bli dålig. Även en uppdragsgivare som haft fog för sin uppfattning att den anlitade arbetskraften varit anställd hos uppdragstagaren, t.ex. ett uthyrningsföretag, skulle med en sådan regel kunna drabbas av ett betalningsansvar för skatter och avgifter för arbetskraften. Till detta kommer att man måste räkna med ett stort antal processer om huruvida det förelegat ett anställningsförhållande mellan upp- dragsgivaren och personalen eller inte. Enligt RSV:s uppfattning är en förändring av F-skattsedelns rättsverkan därför inte en ända- målsenlig metod för att komma tillrätta med handeln med svart arbetskraft.10 RSV har tagit fram förslag på två alternativa system, ett med obli- gatoriskt entreprenadavdrag och ett med frivilligt entreprenadav- drag med strikt ansvar för efterföljande leds skatte- och avgifts- skulder. Man har valt beteckningen entreprenadavdrag istället för skatteavdrag och entreprenadkonto istället för spärrkonto. Skälet är att markera att avdraget inte är ett skatteavdrag i vedertagen be- märkelse. Beloppet tillhör underentreprenören och tillgodoräknas honom från tidpunkten för inbetalning på entreprenadkonto, men avsikten är att säkra betalning för skatter och avgifter. 10 A a s. 64-65. Svart arbetskraft och andra skattefrågor och skatteavdrag är väl definierade i SBL och bör därför inte an- vändas för att beteckna ett avdrag som inte svarar mot den defini- tionen. Det blir annars stor risk för begreppsförvirring. En entreprenör som omfattas av bestämmelserna enligt det obli- gatoriska entreprenadavdragssystemet är skyldig att vid varje till- fälle som utbetalning görs till en underentreprenör göra avdrag, s.k. entreprenadavdrag, av fakturabeloppet ex- klusive moms. Entreprenadavdraget skall i princip täcka den preli- minärskatt och de arbetsgivaravgifter som belöper på lönekostna- derna. När entreprenören betalar enligt fakturan gör han först ett entre- prenadavdrag från det belopp han avser att betala och betalar där- efter resterande belopp direkt till fakturautställaren. Det avdragna beloppet betalar han in till ett speciellt konto hos skattemyndig- heten (entreprenadkontot). Entreprenadavdraget görs på faktura- beloppet exklusive moms. som betalning görs till underentreprenörens entrepre- nadkonto fyller entreprenören i en redovisningshandling som inne- håller vissa för identifiering nödvändiga uppgifter. Redovisnings- handlingen sänds in till skattemyndigheten för optisk läsning. Den används sedan till olika automatiska avstämningar och kontroller innan entreprenadavdraget får tas i anspråk av underentreprenören. Underentreprenören får ansöka hos skattemyndigheten om att få ta i anspråk medlen på entreprenadkontot antingen för att omföras på en annan underentreprenör eller för att utbetalas till det egna skattekontot. Han kan således begära att hela behållningen eller en del av den omförs på underentreprenör som han själv anlitat eller, om en sådan inte finns, utbetalas till det egna skattekontot. Om det därvid blir överskott på skattekontot får underentreprenören begära återbetalning enligt bestämmelserna i . Svart arbetskraft och andra skattefrågor Detta förslag bygger på det system som har utformats i Neder- länderna och innebär följande. En entreprenör är inte skyldig att göra något entreprenadavdrag på ett fakturabelopp. Om entreprenören väljer att inte göra avdrag ansvarar han istället vid utebliven betalning för efterföljande under- entreprenörers betalning av personalens skatter och avgifter. I ett system där huvudentreprenören kan avkrävas ansvar är det rimligt att han ges möjlighet att skydda sig. Ansvarsregeln bör i ett sådant system därför inte vara utan undantag. Detta gäller t.ex. när huvudentreprenören gjort rimliga kontroller av underentreprenören eller underentreprenörens bristande betalning beror på omständlig- heter som huvudentreprenören inte råder över. I det nu aktuella systemet där entreprenören kan undgå ansvar genom inbetalning till ett entreprenadkonto bör däremot ansvarsregeln utformas på ett annat sätt. Ett strikt ansvar bör kunna godtas för de entreprenörer som väljer att inte göra någon inbetalning till entreprenadkontot. Beställaren, huvudentreprenören eller underentreprenören kan alltså friskriva sig från ett eventuellt framtida ansvar genom att göra en frivillig insättning på fakturautställarens entreprenadkonto. Det belopp som skall betalas in (entreprenadavdraget) skall täcka den källskatt och de socialavgifter som belöper på lönen till arbets- kraften. Detta innebär att utbetalaren inte behöver göra entre- prenadavdrag med en viss procentsats utan han får i stället göra en egen beräkning. Härigenom får man den fördelen att utbetalaren inte behöver göra entreprenadavdrag på det underlag som t.ex. avser materialkostnader. Skulle entreprenadavdraget vid en kontroll visa sig vara för lågt blir utbetalaren ansvarig för mellanskillnaden enligt de regler som gäller om inget avdrag alls görs. När en faktura skall betalas bestämmer således utbetalaren om entreprenadavdrag skall göras eller inte. Om avdrag görs, skall entreprenören sätta in avdraget belopp på entreprenadkontot medan resterande belopp utbetalas till underentreprenören. Sam- tidigt fyller han i en redovisningshandling och skickar den till skatte- myndigheten. Redovisningshandlingen hanteras därefter på samma sätt som beskrivits ovan under obligatoriskt entreprenadavdrag. Underentreprenören får på samma sätt som redogjorts för under beskrivningen av det obligatoriska entreprenadavdragssystemet an- söka om att få tillgodogöra sig behållningen på entreprenadkontot. Svart arbetskraft och andra skattefrågor RSV:s delutvärdering av arbetet angående svart arbetskraft (rapport 2001:9) sändes ut på remiss av . Detta avsnitt kommer i korthet att sammanställa de synpunkter som anfördes av de olika remissinstanserna. Vissa synpunkter, som är aktuella efter RSV:s andra rapport, RSV Rapport 2002:6, har avsiktligt utelämnats. Den första rapporten kritiserades bl.a. för att den inte redogjorde för andra länders lösningar, vilket finns med i den andra rapporten. Vidare framfördes kritik bl.a. mot delar av förslaget om entreprenadavdrag såsom att uppdragsgivare skulle vara tvungna att ange namn på fakturorna på de som utfört arbetet och att de större företagen skulle undantas från systemet med avdragsskyldighet. I dessa delar är också förslaget ändrat. RSV föreslog i den remitterade rapporten att det skulle införas en skyldighet för uppdragsgivare att göra avdrag på ersättningen till sina uppdragstagare. Avdraget skulle täcka de skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som uppdragstagaren är ansvarig för. Förslaget fick ett blandat mottagande.