sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — För det första vill inte se ett krav på statistikinsamling då ett sådant skulle inneböra ökade kostnader och en ökad arbetsbelastning på kommunerna, för uppgifter som har svårt att se syftet med att samla in. Verket har tidigare förslagit att kommunerna ska kartlägga barns språkliga kompetenser i syfte att öka precisionen i insatserna. vill vidare invända att kommitténs resonemang kring moders- mål är helt inriktat på barn och ungdomar. Tankar om hur vuxna invandrares modersmålskunskaper ska kunna utvecklas eller dokumenteras saknas. kommittén hävdar, invandrares språkkunskaper ska ses som en tillgång för sam- hället måste dessa kunskaper kunna utvecklas och räknas även som formella meriter. kommun föreslår att nuvarande regler kvarstår, eftersom man menar att kommitténs förslag – att modersmålsundervisning skall anordnas i de nationella minoritetsspråken oaktat elevantal, tillgång till lärare och umgängesspråk i hemmet – kan medföra stora svårigheter och kostnadsökningar för den enskilda skolan och kommunen. kommun välkomnar ökade satsningar på modersmålsundervisningen, inkluderat undervisning i de nationella minoritetsspråken. För Kommun vore det en utökad kostnad, men inte en praktisk omöjlighet, att införa moders- målsundervisning enligt kommitténs förslag för de nationella minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli. Däremot avvisar förslaget att varje kommun åläggs att anordna modersmålsundervisning för alla minoritetsspråk oaktat antalet elever, tillgång till lärare och umgängesspråk i hemmet. Det är inte rimligt, det gagnar inte kommunens förtroende för statsmakten, att enskilda kommuner åläggs förpliktelser som inte går att uppfylla i praktiken. Sverigefinländarnas delegation föreslår att hela utbildningssystemet från förskolan till universiteten reformeras så att finska språket och de övriga minoritetsspråkens överlevnad och utveckling på lång sikt garanteras samt att fristående skolor och förskolor för minoritetsbarn/elever garanteras tillräckliga resurser så att de trots lägre elevantal kan överleva och utvecklas. 4.3.4 Svenskundervisning för invandrare N Åtgärder skall vidtas för att stärka svenskundervisningen för invandrare (sfi). Alla invandrare skall få möjlighet att utifrån sina egna förutsättningar lära sig svenska och så snabbt som möjligt få en chans att integreras i det svenska samhället. Kommittén föreslår följande åtgärder för att stärka svenskundervisningen för invandrare: N En lärarutbildning med särskild inriktning på undervisning i svenska som andraspråk för vuxna invandrare skall inrättas. N Alfabetisering och kortutbildades läs- och skrivutveckling skall integreras med undervisningen i sfi och bedrivas inom ramen för sfi. N Sfi skall omfattas fullt ut av läroplanen för de frivilliga skolformerna och krav på lokala arbetsplaner skall införas inom sfi. N Kontinuerlig kvalitets- och komptetensutveckling inom sfi skall garanteras oberoende av anordnare. N Språknivåerna i sfi bör anpassas till närmast motsvarande nivåer i Europa- rådets A Common European Framework of Reference. Avsnittet har inte skapat någon större oenighet bland remissinstanserna. Ingen av de svarande avstyrker eller har ett yttrande med övervägande invändningar mot något av kommitténs förslag (vänder sig dock emot förslaget att införa särskild utbildning för sfi-lärare). Däremot är det flera som har kommen- tarer som går utanför förslagen i avsnittet. /föreslår att utredningen i svenska för invandrare i tilläggsdirektiv får i uppdrag att särskilt granska vilka möjligheter som kan utvecklas för att öka studieförbundens utbild- ningsinsatser i svenska för invandrare. och Hörsel- skadades påpekar att olika typer av funktionshinder måste tas med i bilden när man diskuterar sfi-undervisning. Bland avsnittets olika delförslag lyfter flera av de svarande fram att språknivåerna i sfi bör anpassas till referensramverk samt att det är viktigt att lärarkompetensen höjs. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, KTH, , , , , i , , Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS, LO, vill poängtera att uppdraget att stärka individers språkutveckling och språkets betydelse för det livslånga lärandet är centralt för alla åldrar. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk anser att det är mycket viktigt att man inför inrättandet av en lärarutbildning med särskild inriktning på undervisning i svenska som andraspråk tar del av erfarenheterna från den pågående kompetensutbildningen för sfi-lärare. Utbildningen bör utformas så att den kan läsas på distans såväl sammanhållet som i 5-poängsmoduler för att både redan verksamma lärare som lärare som vill byta skolform ska kunna delta. NC instämmer i att alfabetisering och kortutbildades läs- och skrivutveck- ling skall integreras med undervisningen i sfi och bedrivas inom ramen för sfi. NC tillstyrker förslaget att sfi skall omfattas fullt ut av läroplanen och att krav på lokala arbetsplaner skall införas inom sfi. NC anser att de nationella proven i nuvarande utformning bör kvarstå. Utvärderingsinstrument för kommu- nens sfi-verksamhet, både organisatoriskt och resultatmässigt, bör tas fram. Det riktvärde för undervisningens omfattning som gäller, bör tas bort eller ökas. NC tillstyrker förslaget om en garanterad kvalitets- och kompetensutveck- ling, speciellt med tanke på att en stor del av kommunernas verksamhet är upphandlad och andelen utbildningsanordnare ökar. NC anser det som viktigt att kursplanen i sfi anpassa till referensramverk, bl.a. för att möjliggöra internationella jämförelser. KTH vill lyfta fram vikten av att kunna göra internationella jämförelser mellan språknivåer och vill uppmärksamma kommitténs påstående att det behövs permanent satsning på kompletterande utbildning för invandrade akademiker. (fortbildningsavdelningen) understödjer varmt förslaget att språknivåerna i sfi bör anpassas till närmast motsvarande nivåer i referensramverk. Avdelningen föreslår att kursplanerna i sfi anpassas till den europeiska bedömningsskalan A1 – C2 enligt Common European Framework of Reference for Languages: Learning, teaching, assessment; att samtliga svenska kursplaner i främmande språk också anpassas till den europeiska skalan; att europeisk språkportfolio (ESP), förs in som ett ämnesövergripande dokument i språk inom den svenska gymnasieskolan och i all vuxenundervisning i språk. instämmer med kommitténs förslag om att förstärka såväl undervisning i svenska som andraspråk som sfi. Universitet och högskolor bör därför ges resurser att öka antalet kompetenta lärare, dels genom grundutbildning av nya behöriga lärare, dels genom kompetensutvecklingsinsatser för redan verksamma. delar utredningens uppfattning att det är viktigt att höja statusen för svenska för invandrare. Verket menar dock att sfi:s status i viss mån redan har höjts. Detta bl.a. beroende på införandet av ny kursplan i svenska för invandrare, med tre olika studievägar, som senast måste tillämpas /03, och som bättre än tidigare kursplaner möter individens behov. Parallellt med att höja statusen för inlärningen och undervisningen är det också viktigt att insatser görs för att höja kompetensen hos de lärare som arbetar med svenska för invandrare, svenska som andraspråk samt modersmålsundervisning. Erfarenheter från uppdrag till och Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk angående kompetensutveckling för sfi-lärare bör här tas tillvara. tycker att även detta förslag är angeläget. Med rätt åtgärder kan statusen för ämnet/undervisningen höjas. i instämmer i kommitténs förslag beträffande svenska som andraspråk, svenska för invandrare och modersmålsundervisning. Föreningen vill särskilt framhålla vikten av att kompetensen bland de som är lärare på dessa områden kan förstärkas genom fortbildning, forskning och utbildning vid lärar- högskolor och universitet. har inget att erinra mot förslaget förutsatt att det behandlas enligt finansieringsprincipen eftersom det kan antas innebära ökade kostnader för kommunerna. Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS instämmer i kommitténs förslag. SIOS föreslår att ämnets namn ändras exempelvis till svenska som andra- språk för vuxna. Detta skulle vara i linje med kommitténs förslag att en lärarut- bildning med särskild inriktning på undervisning i svenska som andraspråk för vuxna ska inrättas. LO understödjer förslaget till kvalitetssäkring av sfi oberoende av samordnare. Man anser att det bör genomföras en studie över hur antalet anordnare och avtalsperiodernas längd påverkar de ambitioner man vill uppnå med den nya kursplanen för sfi samt om valet av anordnare av sfi har betydelse för övergången till fortsatta studier. menar att det är angeläget att vidta åtgärder för att stärka svensk- undervisningen för invandrare. Kommunerna måste säkerställa att sfi ges resurser och förutsättningar att bedriva en undervisning av hög kvalitet. Lärarna måste ha goda möjligheter till kompetensutveckling och ambitionen bör vara att alla sfi- lärare skall ha utbildning i ämnet svenska som andraspråk. motsätter sig dock förslaget om en särskild lärarutbildning för sfi-lärare. Lärarför- bundet anser att en lämplig inriktning bör inrättas inom ramen för den ordinarie lärarutbildningen. menar att det är oacceptabelt att kvaliteten i sfi-undervis- ningen som lagts ut på entreprenad har blivit sämre. Kraven på den verksamhet som läggs ut på entreprenad måste vara lika höga som på den som bedrivs i regi. vill särskilt påpeka att hinder eller problem kan förstärkas för de personer som har bristfälliga kunskaper i svenska språket och som dessutom har funktionshinder. /påpekar att den naturliga brygga som tidigare fanns mellan sfi-undervisningen och fortsatta studier i studieförbundens regi revs i och med kommunaliseringen av den grundläggande invandrarunder- visningen. Minskningen av de offentliga bidragen har fått höjda avgifter för cirkeldeltagarna till följde. Detta drabbar inte minst invandrargrupperna. Regeringen har tillsatt utredningen i svenska för invandrare. Organisationerna föreslår att utredaren i tilläggsdirektiv får i uppdrag att särskilt granska vilka möjligheter som kan utvecklas för att öka studieförbundens utbildningsinsatser i svenska för invandrare. ABF saknar en satsning på folkbildningen, som är erkänt duktiga på att bedriva sfi-verksamhet, i det här sammanhanget. i svenska som andraspråk påpekar att vuxnas andraspråksin- lärning tar betydligt än avnämarna av sfi-utbildning är medvetna om. Detta har ofta lett till ovederhäftig kritik av sfi-utbildningen och av vuxna andraspråkinlärares kompetensutveckling. Det är därför viktigt att utbildningen i svenska som andraspråk för vuxna utvecklas och organiseras på ett sådant sätt att varje andraspråksinlärare ges utbildning för att nå den andraspråkskompetens, som är relevant för vederbörandes tidigare utbildning och yrkesverksamhet, så att dessa erfarenheter kan tas tillvara i det svenska arbetslivet. vill dessutom särskilt understryka betänkandets uppmärk- sammande av lärarkompetens i andraspråksundervisning inom sfi samt att språk- nivåerna i sfi bör anpassas till närmast motsvarande nivåer i referens- ramverk. menar att det är betydelsefullt för svensk ekonomi att alla här boende kan delta fullt ut i samhällslivet – arbete istället för bidrag. Särskilda ansträngningar måste göras för att alla grupper av invandrare nås av utbildningen. Kunskaper i svenska språket är nyckeln till ett fullt deltagande i samhällslivet – i arbete, debatt, politik, kultur. anser att man inte kan blunda för det faktum att det kan finnas ett samband mellan nedsatt hörsel/hörselhinder i undervisningen och misslyckade studieresultat. Mot bakgrund av detta anser HRF att åtgärder måste vidtas så att hörselhinder i sfi elimineras. Detta kan göras genom att införa hörselscreening eller annan åtgärd som identifierar individer med hörselned- sättning. Vidare anser HRF att det behövs fortbildade lärare som kan undervisa hörselskadade och ställa hörseladekvata pedagogiska diagnoser när studierna inte framskrider som väntat. 4.3.5 Arbetsliv och vuxenutbildning Utredningens bedömning: Invandrares språkliga och kulturella kompetens bör tillvaratas på ett bättre sätt och deras deltagande i vuxenutbildning och folkbildning på olika sätt främjas. Inom både näringsliv och myndigheter har invandrarnas språkliga, kulturella och akademiska kompetens börjat uppmärksammas, men kommittén menar att det fortfarande finns mycket att göra. Språkvården bör inom ramen för sitt folkbild- ningsuppdrag uppmärksamma mångspråkighetsfrågor, bl.a. genom att driva en mångspråkighetskampanj, t.ex. i samarbete med arbetsmarknadens parter. Invandrares deltagande i vuxenutbildning och folkbildning bör främjas. Textning på svenska av TV-program bör öka. invandrarorganisationer och folkbildningen bör genomföra en satsning på svenskundervisning för invandrare i radio och TV. Hur en sådan satsning skall finansieras bör utredas. I detta avsnitt lämnar kommittén inga förslag som inkluderats i handlingspro- grammet. Möjligen är det en orsak till att så få av remissinstanserna yttrat sig. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk instämmer i förslaget. NC vill särskilt framhålla vikten av en fortsatt ökad samverkan mellan olika instanser i kommunen och mellan kommunerna. NC instämmer till fullo i att personer med annat modersmål än svenska på olika sätt bör ges stöd att tillägna sig svenska språket. tillstyrker förslaget om att en utredning tillsätts med uppgift att undersöka förutsättningarna för en utbildningssatsning i svenska för invandrare med UR som aktiv part. Utredningen bör genomföras i samarbete med UR och bl.a. belysa finansiering av en sådan insats. UR välkomnar förslaget att bidra i en eventuellt kommande satsning inom svenska som andraspråk och sfi om allmänna medel kan tillföras. UR har möjlighet att ta emot allmänna medel för särskilda utbildningsuppdrag. Förslaget att UR skulle reprisera tidigare utbud är intressant och bör närmare utredas inom företaget. ABF beklagar att utredningen inte anger några finansiella vägar för folkbildningen att öka sina insatser för invandrarna. kommun vill särskilt peka på problemet att en del av de välutbildade invandrare som har goda kunskaper i flera språk, saknar utbildning i engelska. Det är viktigt att ta tillvara den kunskap dessa personer har och därför av största vikt att beakta hur studenternas muntliga och skriftliga färdigheter i engelska kan förstärkas. Det bör utredas vidare om undervisning kan bedrivas på andra stora språk, som kan var väl så viktiga som engelskan för den internationella samverkan. Kommentarer till hela avsnittet: – pekar på att kommittén före- slagit en mängd olika åtgärder för att skol- och inlärningssituationen för barn och vuxna med utländsk bakgrund ska förbättras. Förslagen är dock i allmänhet så vaga och/eller generellt formulerade att det är svårt att se hur de kan omvandlas i handling utan ytterligare utredningsarbete. Risken är att förslagen inte kommer att realiseras . Institutionen skulle vilja prioritera följande förslag: åtgärder för att öka antalet utbildade lärare i svenska som andraspråk; förbättra tillgången på modersmålslärare; inrätta lärarutbildning med särskild inriktning på undervisning i sfi. Vidare borde frågan om nationella prov för svenska som andraspråk behandlas tillsammans med en granskning av styrdoku- mentens mål för svenska som andraspråk. vill betona behovet av en välfungerande språkundervisning för invandrare som är yrkesverksamma. 4.4.1 Insatser för funktionshindrade N En undersökning av hjälpmedelsområdet skall genomföras från ett språkligt perspektiv. N Insatser skall vidtas för att ytterligare förbättra tillgängligheten till medier och kultur för personer med olika typer av funktionshinder av språklig karaktär. N Barnhälsovården bör och i högre grad uppmärksamma alla avvikelser från en normal tal- och språkutveckling. N Tal- och språkförseningar / störningar bör bedömas och behandlas av logopeder. N Förskolan och skolan bör uppmärksamma barn med olika former av funktionshinder med språklig anknytning så att särskilda åtgärder kan sättas in. N Handikapporganisationer inom språkområdet utför ett viktigt arbete och bör få fortsatt stöd. Allas rätt till språk innebär även att alla ska ha rätten att använda språket. För många personer med olika typer av funktionshinder innebär detta att samhället måste ge stöd på skilda sätt. I dagens samhälle har kommunikationsförmågan blivit en av de mest efterfrågade egenskaperna i arbetslivet. För personer med kommunikativa funktionshinder betyder de nya kraven att deras ställning på arbetsmarknaden har försvagats. Från språkpolitiskt perspektiv utgör de språkliga funktionshindren ett hinder för allas rätt till språk. Speciellt svårt blir det för funktionshindrade med annat modersmål än svenska. Kommittén anser det därför viktigt att språkliga funktionshinder uppmärksammas på olika sätt. Kommitténs förslag innebär att N barnhälsovården bör uppmärksamma språkliga avvikelser, N bedömning och behandling av logoped bör ske , tillgången till logopeder inom hälso- och sjukvården bör förbättras, bl.a. genom att fler logopeder utbildas, N förskolan och skolan bör uppmärksamma språkliga funktionshinder , N funktionshinder med språklig anknytning bör ingå som ett moment i lärarutbildningen, N skall fortsätta att ge skolorna stöd, N och/eller Utredningen om vissa hjälpmede etc. ges i uppdrag att i samråd med berörda handikappförbund och språkvården genomföra en undersökning av vilka stödbehov som finns inom språkom- rådet, N TPB, och skall i samråd med berörda handikapporganisationer genomföra en undersökning om funktions- hindrades tillgång till tidningar, tidskrifter och litteratur, N åtgärder för att generellt öka tillgängligheten till radio och TV för funktionshindrade bör utredas vidare, N staten skall verka för en förstärkt satsning på textning av film och video, N handikapporganisationer inom språkområdet bör få fortsatt stöd. Kapitlet om språk och funktionshinder har fått framför allt olika handikapp- organisationer att lämna kommentarer. De allra flesta är positiva och ingen avstyrker något av kommitténs förslag. Båda huvudförlagen och dess delförslag uppmärksammas i hög utsträckning av de svarande. Av de remissinstanser som föreslås få särskilda uppdrag är beredda att medverka i en undersökning av hjälpmedelsområdet från ett språkligt perspektiv och () ser det som naturligt att delta i ett utredningsarbete kring funktionshindrades tillgång till tidningar, tidskrifter och litteratur. TPB ställer sig däremot frågande till om den undersökning som de föreslås medverka i är meningsfull. Ytterligare några remissinstanser har invändningar eller tveksam- heter att framföra. instämmer inte med utredningen om att graden av funktionshinder skulle ha betydelse för studieframgång. UR vill hänföra alla diskussioner om kommande sändningstillstånd och anslagsvillkor till beredningen av en ny tillståndperiod. Därutöver har flera remissinstanser lämnat synpunkter och förslag utöver de som kommittén diskuterar i betänkandet. Några betonar vikten av att uppmärksamma de särskilda behov som barn med funktions- hinder har. Några pekar på bristen på litteratur och teater för döva. Den bristande tillgången på tolkar kommenteras. Några lämnar en lång rad förslag som gäller just den grupp de representerar. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Handikapp- ombudsmannen, , , , , , , , , , Handikappför- bundens samarbetsorgan, , hörselskadade och språkstörda barn, , , , , Förbundet och Skrivsvårigheter tillstyrker utredningens förslag att en undersökning av hjälpmedels- området skall genomföras från ett språkligt perspektiv och att insatser skall vidtas för att ytterligare förbättra tillgängligheten till medier och kultur för personer med olika typer av funktionshinder av språklig karaktär. påpekar vikten av att alla myndigheter vid upphandling av datorer väljer utrustning på ett sådant sätt att datorerna går att anpassa när man anställer medarbetare som har någon form av funktionshinder. Det är även viktigt att skillnader mellan lands- tingen utjämnas när det gäller att få exempelvis datorbaserade hjälpmedel. Hjälp- medel för personer med begåvningshandikapp är en annan fråga som behöver belysas. vill understryka att behovet av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva och dövblinda är stort. Rätten till tolk är en grundläggande rättighet i vårt samhälle. Utredningen påtalar vikten av logopedstöd för tal- och språkstörda. Bristen på logopeder och den ojämna fördelningen av dessa i landet medför att det är svårt för barn med kommunikations- och språkproblem att få sina behov av stöd till- godosedda. Om utredningens förslag på denna punkt ska få någon effekt, krävs kraftfulla satsningar på området, enligt , som saknar en konse- kvensbedömning av förslagen, varav vissa kan få betydande kostnader. instämmer i bedömningen att förskolan bör uppmärk- samma språkliga avvikelser och skulle gärna se att frågan lyftes till ett förslag med följande tillägg: En elev i behov av stöd måste ha en laglig rätt att få sina behov utredda och tillgodosedda. Bakgrunden är att HOs juridiska rådgivning och anmälningar till myndigheten visar att elever i behov av stöd inte får det och att det i många fall inte görs någon utredning. HO anser därför att elevers rätt till stöd måste stärkas genom att ges rätt till en utredning, som ska leda till ett åtgärdsprogram som i sin tur ska följas upp. Rätt till stöd kan förankras i FNs barnkonvention. HO saknar en diskussion om att tillgängliggöra nätversioner av tidningar och tidskrifter för människor med funktionshinder. Med rätt teknikanvändning behövs inga särskilda anpassningar, utan det som krävs är att webbplatsen följer internationella riktlinjer enligt (Web Accessibility Initiative). HO anser att de tidningar och tidskrifter som har nätversioner och får statligt stöd ska göra sina nättidningar tillgängliga och att detta ska vara en förutsättning för statligt stöd. anser att utredningen fångar in handikappaspekterna på ett tillfredsställande sätt, trots vissa ofullständigheter i beskrivningen av funktions- hinder (exempelvis saknas en beskrivning av flerhandikappades situation). HI förutsätter att erforderliga kompletteringar görs i samband med utformningen av olika detaljplaner för programmets förverkligande. Det är då viktigt att det står klart vem som har ansvar för genomförandet av olika åtgärder och att en regelbun- den utvärdering görs. är beredda att medverka i en undersökning av hjälp- medelsområdet från ett språkligt perspektiv. Beträffande funktionshindrades tillgänglighet till medier vore det en fördel om ett samlat grepp kunde tas, särskilt med tanke på de distributions- och åtkomstmöjligheter som IT-tekniken erbjuder. Närstående aktiviteter som redan pågår beträffande taltidningarnas framtid och på skolans område bör beaktas när man initierar en sådan undersökning. stödjer förslaget till handlingsprogram, men vill även fram- hålla vikten av att ge funktionshindrade barn och unga, med utländsk bakgrund, tillgång till modersmålsundervisning. delar utredningens uppfattning att det är viktigt med tidiga insatser för barn som visar avvikande tal- och språkutveckling. För att i utökad utsträckning stärka skolans kunskaper om elever med funktionshinder bör blivande lärare få bättre kunskaper om olika funktionshinder. De bör även få kunskaper om och hur den pedagogiska situationen måste anpassas samt var man kan få information om hjälpmedel, läromedel samt råd och stöd i det dagliga arbetet. Institutet påpekar även att många andra former av funktionshinder påver- kar också språkutvecklingen och måste därför identifieras .