sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Med den bredd av organisationer som utgör LSU samlas stor kunskap och bred erfarenhet, som aktiva i ungdomsorganisationerna erbjuds att ta del av. Vi jobbar för ett samhälle där ungas potential, kreativitet och kraft tas tillvara som den enorma resurs den är. Vi jobbar för ett samhälle där unga tror och vet att deras engagemang kan förändra och förbättra. Vi tror på en värld där unga är en central del av demokratin, lokalt, nationellt, i och globalt. LSU:s vision är ett samhälle där unga oavsett bakgrund har ett stort och reellt inflytande över sina liv och känner sig självständiga. LSU avråder regeringen från att föra utredningens förslag vidare av främst två anledningar: 1.Den ökade belastning som detta skulle innebära för unga ideella vars fokus bör ligga på verksamheten i sina organisationer och inte på svårgenomtränglig administration. 2.Utredningens analyser om vad detta skulle betyda för den ideella sektorn i stort och ungdomsorganisationerna särskilt är ofullständig och måste kompletteras och utökas. Regeringen skriver i /99:115 sid 61: "Regeringen anser att ungdomsorganisationerna spelar en ovärderlig roll som bärare och förmedlare av demokratiska värden i samhället. Det är i den lokala föreningen som många ungdomar kommer i kontakt med praktisk demokrati och lär sig att uppskatta och använda den." Denna kontakt med praktisk demokrati vilar på att ungdomsorganisationerna bygger sin verksamhet av och för ungdomar. Här driver ideella ungdomar alla nivåer i verksamheten och det skulle riskera att leda till en omfattande demokratisk förlust om lagen krävde kunskaper i mervärdesbeskattning av dessa ideella ungdomar. Regeringen inser uppenbarligen detta i arbetet med ungdomspolitiken och LSU önskar att denna insikt även hittar fram till . Utredningen avfärdar risken för dessa konsekvenser utan en djupare analys. (SOU 2002:74 s. 364) Vår verklighet är en annan. Bristen på personer som är villiga att ställa upp som kassörer och administratörer i ungdomsorganisationerna är ofta stort. Många anser att den administrativa delen tar på tok för mycket tid och att man vill fokusera på den verksamhet som skall bedrivas. För att ta ett enkelt exempel från en av LSU:s största medlemsorganisationer. Organisationen har noterat att för varje fråga av administrativ art de begär av lokalavdelningarna förlorar de flera lokalavdelningar som helt enkelt tycker att det är enklare att lägga ned verksamheten än att bygga system för att kunna besvara frågor av administrativ natur. Att sedan den nya bokföringslagen ställer krav på föreningarna om ordnad bokföring är illa men för den skull inte ett argument för att ännu fler onödiga krav skall åläggas de ideella allmännyttiga föreningarna. I flera fall i utredningen lämnas vi utan svar på hur detta skall hanteras i praktiken. Utredningen föreslår inte en lagstiftning som kan förstås och tillämpas av fler än ett litet fåtal av kassörerna i våra medlemsorganisationer. var lagstiftningen enkel och när det fanns tvivel kunde den praxis som finns gemensamt för inkomstskattebefrielsen och mervärdesskattebefrielsen tillämpas. vill utredningen att dessa två skatteområden skall lämna varandra och en ny praxis skall växa fram inom mervärdesbeskattningen. Detta kan vara ett rimligt resonemang när lagstiftningen skrivs för företag med stor omsättning vilka kan driva frågor till prövning med iakttagande av en lämplig ekonomisk risk. Sådana bedömningar görs inte i ideella föreningar där arbetsinsatser är frivilliga och där ekonomi är och administration är något man gör med västerhanden för att inte stjäla fokus från kärnverksamheten. Om regeringen trots allt väljer att genomföra förändringar i mervärdesskatteregleringen för Ideella och allmännyttiga föreningar bör följande beaktas: 1.En större enkelhet i tillämpningen uppnås genom ett system med en generell skattefrihet (som i ML 4:8) med tydliga undantag för den omsättning regeringen bedömer EG önskar skall vara beskattad. 2.Skattefrihetsgränsen om bör höjas och inflationssäkras. Den beskattningsreglering som Mervärdesskattedirektivet föreslår kan givetvis genomföras utan den föreslagna helomvändningen. Eftersom utredningen gång på gång upprepar att den föreslagna regleringen kommer omfatta så begränsade delar av det skattefria området finner vi det helt felaktigt att då vända på regleringen på det sätt som utredningen föreslår. En modell, där regeringen vaskar fram vilka typer av omsättning som direktivet menar skall vara skattepliktigt och sedan förs dessa in som en tydlig undantagskatalog i lagen, skulle med betydligt större enkelhet kunna tillämpas. LSU är mer än villiga att delta i arbetet med att undersöka vilka effekter en sådan här förändring skulle kunna få. Våra medlemsorganisationer har stor kunskap om detta och delar gärna med sig av sina erfarenheter för att vi tillsammans skall kunna få en mervärdesskattereglering som bättre passar svenskt föreningsliv och de gällande EG-reglerna. Svenska har till uppgift att besluta om stöd från Europeiska socialfonden avseende två olika EU-program, mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. Mål 3-stödet är uppdelat i olika s.k. insatsområden. Ett sådant insatsområde syftar till att stödja regionala/lokala aktörer med idéutveckling, planering och genomförande av lokala sysselsättningsprojekt. Dessa aktörer utgörs bl.a. av allmännyttiga ideella föreningar. Denna organisationsform kan även förekomma i projekt som bedrivs inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal. I den mån allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund omfattas av de föreslagna bestämmelserna om beskattningsbar person, och de därmed blir föremål för mervärdesbeskattning i högre utsträckning än vad som är fallet , konstaterar att det inte blir några konsekvenser för Svenska del. Om däremot något undantag från skatteplikt är tillämpligt eller om omsättningen beräknas understiga , kan detta leda till ökade kostnader för de subjekt som bedriver mål 3- eller Equal- projekt, eftersom momsen då blir en slutlig kostnad. Kompensation för ökade momskostnader kommer då att krävas hos Svenska . SKK kräver att (se vidare övriga avsnitt): - Utredningens förslag att slopa kopplingen mellan inkomstskatteplikt respektive momsskatteplikt inte verkställs alternativt att den modell som eller valt beaktas () som beretts möjlighet att yttra sig över nämnda utredning får härmed avge sina synpunkter. Utredningen är skriven av jurister och är bitvis svårgenomtränglig och det är svårt att se alla konsekvenser, i synnerhet när förslagen ska verkställas i praktisk tillämpning. Utredaren, , har när hon muntligen presenterade sin utredning framfört att man från utredningens sida försökt att göra en så generös tolkning som möjligt för att stödja den ideella sektorn i . Av våra kommenterar senare är vi djupt tveksamma till att så verkligen skett. Utredningen föreslår som en av sina huvudförslag att nuvarande koppling mellan inkomstskatteplikten och momsskatteplikten ska upphöra. Av utredningen och under utredningens gång har SKK blivit informerad om att t.ex. ändrade sin lagstiftning inom detta område , utan att vidta denna ändring, sid. 219 i del 2. I redovisningen över andra anpassningar kan modell med att lista olika organisationer under benämningen ONLUS där man även inkluderar föreningar som handhar kultur, natur- och miljövård, sid. 223 del 2 vara exempel på att andra länder gjort betydligt större åtgärder för att stödja de ideella organisationerna. Riksdag och regering har i otaliga yttranden gett sitt stöd till det svenska föreningslivet. SKK finner dock inte att dessa uttalanden beaktats i tillräcklig omfattning när utredningen nu föreslår en sådan total förändring av våra ekonomiska förutsättningar att bedriva vårt föreningsliv. Vi är starkt oroade för att förslaget i dess nuvarande form kommer att leda till en väsentligt ökad administration för föreningslivet. Eftersom syftet med förslaget endast är att anpassa det svenska regelsystemet till EU och inte att öka statens skatteintäkter, anser vi att föreningslivet, om förslaget genomförs, ska kompenseras ekonomiskt för den tillkommande byråkratin. Vi tycker också att förslaget är otydligt på ett stort antal punkter, vilket leder till tolkningssvårigheter. I nuvarande form ser vi en påtaglig risk för att ett stort antal föreningar tvingas driva processer i domstol för att få ett klarläggande av vilka regler som gäller. Ett slutligt förslag måste innehålla klara gränser för vad som ska omfattas och vad som inte ska omfattas av momsplikten. För att minimera effekten för de små föreningarna föreslår vi att - om förslaget genomförs - den föreslagna gränsen på höjs väsentligt. Orimliga krav på administration och kompetens Beträffande den tillkommande administrationen vill vi gärna dra en parallell med småföretagare, där regeringen avsatt resurser för att förenkla administrationen. Ur synpunkten resurser för administration är föreningslivet fullt jämförbart med småföretagare. Detta förslag innehåller det omvända mot förenklingar, d v s en ökad administration och med förslagets nuvarande form en väsentligt svårare uppgift för föreningslivet än för småföretagarna. För en småföretagare är verksamheten i dess helhet normalt momspliktig medan föreningslivet skulle tvingas till kvalificerade bedömningar om vad som är momspliktigt och vad som inte är momspliktigt. Detta uppfattar vi som orimligt! De flesta små föreningar saknar kompetens att göra dessa bedömningar och saknar dessutom oftast kompetens inom området redovisning. I normalfallet är föreningskassören inte utbildad i kvalificerad redovisning. Momsplikt med höjda krav på redovisningen och redovisning av moms gentemot skattemyndigheten skulle drastiskt försvåra för föreningarna att hitta personer som är villiga att ta på sig den ideella - och obetalda - funktionen som föreningskassör. Alternativet skulle vara att anlita en redovisningsbyrå, vilket medför kostnader som går ut över verksamheten. För att minimera denna effekt för de små föreningarna föreslår vi att gränsen på höjs väsentligt. Intäktsstrukturen för en scoutkår, dvs. en lokalförening, inom kan se ut så här: För huvudorganisationen del, där vi anser att tillräcklig redovisningskompetens finns, ser vi ändå stora problem med tolkningarna om vad som är momspliktigt och vad som inte är momspliktigt. Oavsett kompetens så framgår det inte av förslaget var och hur gränserna mellan momspliktigt och inte momspliktigt ska dras. Vi ser också att vi behöver förstärka redovisningsfunktionen då vi omfattas av momsplikt. Även om vår eventuellt momspliktiga försäljning endast utgör en mindre del av vår verksamhet, så måste all ingående moms redovisas separat för att vi rätt ska kunna proportionera den ingående momsen. Vi ser också att olika typer av försäljning leder till olika proportionering. Ett exempel är den medlemstidning som ingår i medlemsavgiften men som i några få exemplar säljs till utomstående - c:a 100 ex i förhållande till medlemsupplagan, som är c:a 50 000 ex. Även här skulle vi behöva hålla reda på all ingående moms för att kunna proportionera ingående moms på rätt sätt, när vi redovisar momsen gentemot skattemyndigheten. Eftersom syftet med förslaget endast är att anpassa regelverket till EU och inte att öka statens skatteintäkter så anser vi det rimligt att föreningslivet kompenseras ekonomiskt för det tillkommande merarbetet. vill vi tacka för att vi givits tillfälle att yttra oss över denna för svenskt föreningsliv mycket viktiga fråga! Dagens regler för mervärdesbeskattning av ideella föreningar står som utredningen konstaterar klart i strid med EG-rätten. Dessutom skapar denna brist i mervärdesskattelagen konkurrenssnedvridningar. Fastighetsägarna tillstyrker därför de föreslagna förändringarna. I huvuddrag ställer sig SFS positiv till förslaget mestadels på grund av att det innebär att studentkårer kommer att kunna dra av ingående mervärdeskatt. SFS anser dock att förslaget riskerar att medföra en ökande arbetsbörda för studentkårerna. De flesta studentkårer har en begränsad personalstyrka som endast arbetar för kåren (oftast inte längre än ). De arvoderade saknar dessutom ofta kunskaper i redovisning. De ökade redovisningskraven riskerar att sätta hinder för kårernas utbildningsbevakningsverksamhet och annan primär verksamhet på grund av att administrationen av redovisningen kommer att ta mycket tid i anspråk. Även (skattemyndigheternas och ) personal kan komma att tillbringa med att besvara frågor och komplettera deklarationer. SFS ser därför gärna att det redan nu påbörjas ett arbete med att etablera rutiner för att begränsa det extra arbete som mervärdeskattedeklarationen kommer att innebära för alla inblandade parter. SFS vill här påpeka att det förebyggande arbetet är minst lika viktigt som det arbetet som uppkommer när problem uppstår. 8.1.29 SHF och Ungdomsringen () anser att det är svårt att utifrån utredningen se vilka konsekvenser en EG-rättslig anpassning kommer att få för folkrörelsearbetet i stort i och efterlyser en konsekvensutredning vad detta kan betyda för engagemang och delaktighet inom den ideella sektorn. Folkrörelsernas och folkbildningens betydelse för demokratins utveckling i torde vara oemotsagd. Inte heller pekar samhällsutvecklingen på att behovet av det ideella engagemanget, folkrörelser och folkbildning minskar . Vad kommer en ökad administrationsbörda innebära för kassörerna i föreningsarbetet? Att som utredningen gör hänvisa till att de ideella föreningarna redan i många fall har system för att uppfylla bokföringslagens krav är att grovt förenkla de problem för den ideella sektorn som nya administrativa pålagor innebär. Dessa innebär inte enbart ren administration utan det krävs också ny kompetens samt resurser att hantera komplexa regelverk. Resurser som tar utrymme från den egentliga ideella verksamheten. Det vore också önskvärt med en större tydlighet i hur urvalsprocessen gått till vad gäller vilka ideella verksamheter som blir momsredovisningspliktiga och vilket folkrörelsepolitiskt perspektiv man anlagt. I utredningen nämns exempelvis inte ideellt kulturarvsrelaterat arbete, miljövård, friluftsliv eller turism. Utredningens lyckas inte uppfylla den del av uppdraget som skulle innebära en förenkling och förbättring av mervärdesskattereglernas förutsebarhet och underlätta tolkningsproblem. En slutsats blir att hembygdsföreningar om än i varierande grad är verksamma inom många av de verksamhetsområden, som utredningen tar upp. Utredningen föreslår att ett mer generellt undantag för ideella organisationer ersätts av ett transaktionstänkande. En uppräkning av de transaktioner som kan förekomma är adekvat i sammanhanget. En annan regel som nämns i utredningen gäller huvudsaklighet. Denna regel innebär (s.233) att en organisation, vars inkomster härrör till från den skattefria delen befrias från skatt. Det är lätt att konstatera att hembygdsföreningar enligt denna regel befrias från skatteplikt. Utredningens förslag, där transaktioner ersätter en generell befrielse från skatteplikt är inte tillämpligt på hembygdsföreningar. Med hänsyn till att hembygdsrörelsen är en stor folkrörelse bör hänsyn tas till detta i kommande regler och anvisningar. Transaktionstänkandet synes således tämligen meningslöst när det gäller hembygdsföreningar med tillhörande hembygdsgårdar/museer. Men om det skall gälla kräver logiken att föreningarna frivilligt skall kunna inträda i mervärdesskattesystemet avseende vissa transaktioner. Exempel på en sådan transaktion är museiverksamheten, där för föreningarna mycket kostsamma investeringar krävs och där återbetalning av bl.a. byggmoms känns angelägen. Utifrån de diskussioner som förts kan vi bestyrka att även de övriga samfunden inom SKR motsätter sig att förslaget genomförs. Det finns en stor oro för att förslaget kommer att medföra en ökad administrativ börda som främst drabbar de lokala församlingarna, vilka är beroende av ideellt verksamma funktionärer. Förslaget som det ser ut är svårt att genomskåda och de ekonomiska konsekvenserna omöjliga att beräkna. Däremot kan man förutse, att det kommer att göra det mycket svårare för församlingar och ideella föreningar att rekrytera kassörer på grund av ökade krav på kunskap om momsregler och inlämnande av regelbundna redovisningar. svar rör framför allt de förhållanden som gäller inom detta trossamfund, men på de flesta punkter är problemen desamma eller liknande även för de andra kristna kyrkorna och samfunden i . Vi ställer oss därför bakom yttrandet från kyrkostyrelse. Handikappförbundens Samarbetsorgan består av 39 handikappförbund med ca 460.000 enskilda medlemmar. folkrörelser har i stor utsträckning varit delaktiga i framväxandet av den demokrati och välfärd, som ibland betecknas som Den svenska modellen. Det skedde inledningsvis i kamp mot ett auktoritärt samhällssystem, konservativa och diskriminerande värderingar. har såväl som folkrörelserna genomgått stora förändringar. Kvar finns dock att de svenska folkrörelserna är en mycket betydande samhällskraft både vad gäller opinionsbildning och aktiviteter riktade till medlemmarna eller befolkningen i övrigt. Ett viktigt kännetecken för svenska folkrörelser är att de drivits av ideologiska, politiska eller andra ideella skäl. Ekonomisk verksamhet har varit en liten del av verksamheten såväl för lokala som centrala organisationer även om det inom vissa sektorer blivit en växande andel, t ex elitidrott. Vi vill starkt understryka att ideella organisationers huvudsyfte är ideell verksamhet utan vinstsyfte. Politiska företrädare framhåller ofta de svenska folkrörelsernas stora betydelse. I statsbudgeten finns numera t o m ett särskilt politikområde, som heter Folkrörelsepolitik. Regeringen har tillsatt ett särskilt Folkrörelseforum med uppgift att tillsammans med många av de stora folkrörelserna utveckla svensk folkrörelseverksamhet. har det svenska föreningslivet genomgått stora förändringar. SCB redovisade en stor folkrörelseundersökning, som visar att organisationerna har stora svårigheter t ex när det gäller rekrytering av aktiva. Vi vet från interna diskussioner inom handikapprörelsen att det är betydligt svårare att rekrytera lokalt förtroendevalda inte minst till kassörsuppgiften. Handikappförbunden är negativ till de ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), ML, som gäller ideell verksamhet enligt förslaget i betänkandet. Vi anser att både skattebördan och den administrativa bördan för handikapporganisationerna kommer att negativt påverka deras möjligheter att verka för sina medlemmars intressen i samhället. Regering och riksdag, som har sett mycket positivt på t ex handikapporganisationernas betydelse, har velat stödja dessa genom olika former av ekonomiskt stöd. Det borde därför inte vara någon förnuftig mening i att ta skatt av de organisationer, som samhället vill stödja genom olika bidrag. En beskattning kan ju också påverka enskilda människors inställning till att engagera sig i föreningslivet. Tillgången på frivilliga för att leda och administrera den lokala verksamheten är problematisk. Det är särskilt svårt att rekrytera till uppdrag som kassör. Om utredningens förslag skulle genomföras kommer detta att uppfattas som en pålaga och en negativ signal från myndigheterna. Konsekvensen kan bli att den lokala organisationen måste anlita en redovisningsbyrå och därmed dra på sig väsentligt ökade kostnader, vilket naturligtvis minskar resurserna för arbetet enligt organisationens syfte. Utredningen kunde ha lagt fram ett förslag som även fortsättningsvis gynnar ideella organisationer och ändå är anpassat till EG-rättens momsdirektiv. I stället har utredningen gjort en mycket snäv tolkning av direktivets bestämmelser till ML. Vi anser att det strider mot de politiska riktlinjer, som har gällt för stärkande av folkrörelsernas roll i det svenska samhället.. Utredningens förslag strider dessutom mot utredningsdirektivet, där det framhålls att sådan verksamhet, som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar bör kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt (bilaga 1 s 155 i betänkandet). Utredningen har haft ett renodlat EU-rättsligt och fiskalt perspektiv. Den har inte utgått från hur skulle kunna fortsätta att aktivt stödja svenskt föreningslivs betydelse för den svenska modellen och svensk demokrati. Det förtjänar att framhållas att folkrörelse- tradition för många organisationer i EU-länderna och ansökarländerna utgör ett föredöme. Om utredningens förslag ändå skulle leda till ett regeringsförslag vill vi påpeka -att den gräns på som är föreslagen måste höjas avsevärt. Många av våra medlemmars lokala organisationer har ingen möjlighet att överhuvudtaget klara den administrativa börda som en skyldighet att redovisa mervärdesskatt innebär. Detta problem måste lösas. -att utredningen har översatt de benämningar på organisationer, som finns i direktivet, med ett ålderdomligt språkbruk, som inte stämmer överens med de begrepp, som vi använder i . Förslaget måste överarbetas så att vi får begrepp, som är anpassade till svenskt föreningsliv. -att den pågående utredningen om reducerade mervärdesskattesatser bör avvaktas innan en ny lagstiftning för ideella organisationer tas i bruk. Även översynen inom EU om lägre skattesatser för ideell verksamhet bör avvaktas. Vi vill också påpeka att utredningen visat dåliga kunskaper om svenskt föreningsliv och dess förutsättningar. Den referensgrupp från , som funnits med i utredningsarbetet har inte använts på ett konstruktivt sätt. När det gäller beskrivningar av svenskt folkrörelseväsende, hur organisationer fungerar, vilka effekter utredningens förslag skulle kunna få för organisationerna mm har utredningen inte visat något större intresse av att inhämta kunskaper. Gruppen har bara kallats till ett fåtal möten. var det mellan mötena Vi är kritiska till det sätt som utredningen genomfördes på. Behov av förändring av mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar har föreslagit att den särreglering som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar från skyldighet att betala mervärdesskatt slopas. Den gynnade skattesituation som allmännyttiga ideella organisationer har skulle därmed i viss utsträckning försvinna. Visserligen ersätts den generella befrielsen från mervärdesskatt med att undantag kan göras för vissa aktiviteter som organisationer utan vinstintresse för vissa ändamål utför. De föreslagna nya reglerna torde dock innebära beskattning i större omfattning än enligt de nuvarande reglerna. En annan omständighet är att reglerna är oklara. Det går inte att med säkerhet veta när undantagen från skatteplikt är tillämpliga. Utredningen har inriktat sitt arbete på att ge vissa av de gemenskapsrättsliga begreppen som EG-direktivet bygger på en tydligare motsvarighet i den svenska lagen. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning av ML i konformitet med EG-direktivet. I betänkandet redovisas att de svenska reglerna genom en rad åtgärder i synnerhet anpassats till EG- reglerna och utredningen konstaterar att ML till följd av de åtgärder som redan vidtagits i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma mervärdesskatteregler. Varför måste anpassa sig ännu bättre än nödvändigt till direktiv, som inte passar för svenska förhållanden? Frågan är om de kvarstående strukturella skillnaderna mellan nuvarande regler i ML och EG-direktivet har sådan tyngd att de motiverar ändring av den svenska lagstiftningen. Det krävs enligt Handikappförbunden synnerligen starka skäl att försämra förutsättningarna för de allmän- nyttiga ideella organisationerna att bedriva sin samhällsviktiga verksamhet. Denna verksamhet bör stärkas och inte försvåras.