sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — understryker bibliotekens viktiga roll för språkutvecklingen och att de ytterligare skulle kunna utveckla sina insatser genom exempelvis ökat statligt stöd till inköp och läsfrämjande insatser. Stöd som utgår till verksamheter inom kulturområdet som på andra sätt främjar språkutvecklingen, t.ex. film och litteratur, skulle kunna ytterligare bidra till en positiv utveckling om de förstärktes. kommun noterar med glädje förslaget om fortsatt statligt stöd till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. instämmer i förslaget att stödja inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. stödjer uppfattningen att inköpsstödet bör fortsätta. Men det behövs fler bibliotekarier som arbetar med läsfrämjande på folk- och skolbiblioteken. Därför behöver resurserna ökas hos , varifrån biblioteken kan söka pengar för detta ändamål. Stärk skrivningarna i Biblioteks- lagen när det gäller skolbiblioteken. De har en nyckelroll när det gäller läsfrämjande verksamhet. För att klara av en fördjupad uppföljning och utvärdering av skolbiblioteket i relation till skolan i övrigt behöver tillföras kompetens. KLYS tillstyrker utredningens förslag att staten skall fortsätta ge stöd till utgivning och distribution av böcker och till inköp av litteratur till folk- och skolbiblioteken och att stödja insatser för att främja läsning. I detta sammanhang vill KLYS understryka vikten av att vi numera har en svensk bibliotekslag som innebär att de svenska biblioteken är en del av vår nationella kulturpolitik. delar kommitténs bedömning om skol- och folkbiblio- tekens viktiga roll. UR hade gärna sett en mer konkret redogörelse för vilka insatser kommittén föreslår för att främja bibliotekens roll. UR ser biblioteken som en nära samarbetspartner för att nå ut till URs användare. delar de förslag och bedömningar som kommittén lägger fram. Skolans och ytterst samhällets ambitioner måste vara att så långt det är möjligt kompensera eventuella brister i barnens språkutveckling. DIK vill även betona att det är som insatser för språkutveckling måste ske. Logopeder behövs i förskolan för att diagnostisera och uppmärksamma samt framför allt åtgärda barn med språkliga svårigheter. DIK vill understryka vikten av fungerande skolbibliotek. Det finns barn som är beroende av skolbibliotek för att kunna få en fördjupad kontakt med litteratur. Den uppföljning som genomförs av är inte tillräcklig anser DIK. Eventuellt bör aktuell lagstiftning ses över för att minimera skillnader inom och mellan kommuner. Ett tungt ansvar vilar på kommunerna: de måste ska realistiska förutsättningar för verksamheten. instämmer i utredningens förslag. delar till fullo utredningens syn på förskolans betydelse för att stimulera barn språkutveckling. menar att förskolan bör bli en avgiftsfri rättighet. För att klara det uppdrag som läroplanen beskriver måste förskolan ges rimliga förutsättningar. Det handlar inte minst om behovet av förskollärare och en god personaltäthet skall tillgodoses. På många förskolor behövs betydande resursförstärkningar för att detta skall bli möjligt. Förbundet och Skrivsvårigheter instämmer starkt i utredningens tankar om att fortsatt stöd skall ges till utgivning och distribution av böcker och till biblioteken. Det är viktigt att notera den stora grupp av personer som har olika funktionshinder och önskar tillgång till litteratur. Man kan förutse en stark utveckling beträffande den digitala boken. Det borde övervägas om inte särskilt stöd borde tillföras för att underlätta introduktionen av den internationella standarden i DAISY-format. De bedömningar som förs fram om tidig högläsning och läsning i hemmen för att stimulera barns språkliga utveckling och att detta skall stimuleras under- stödes varmt. Remissinstanser som har invändningar: , menar att utredningens förslag om ökat stöd till distribution av dagstidningar borde ersättas av att motsvarande resurser ställdes till förfogande för forskning om läskunnighet och läsvanor i en föränderlig medievärld. För övrigt menar UU att det kan finnas skäl att undersöka om stöd bör ges åt olika typer av litterärt språktränande verksamheter som Skapande svenska inom såväl studieförbund och folkhögskolan som skolan och högskolan. pekar på att tillgången till litteratur på teckenspråk är dålig – insatser på området är angelägna. De allmänna biblioteken måste bli mer tillgängliga för funktionshindrade avseende bestånd, information, lokaler och verksamhet. vill även påminna om att när utredningen slår fast att ingen av ekonomiska skäl skall stängas ute från böckernas värld, skall detta även gälla funktionshindrade. vill förorda enklare lösningar för förmedling av litteratur till arbetsplatser än kommitténs förslag att arbetsplatsbiblioteken bör vidareutvecklas. Inom biblioteksvärlden är man inte heller odelat positiv till idén eftersom man hellre ser att låntagarna besöker biblioteken med deras rika medieutbud. Biblioteken har även möjlighet att bedriva målgruppsinriktad verksamhet som har samma syfte som arbetsplatsbiblioteken. Det sker genom särskilda projekt – ett lyckat sådant heter Läs för mig, pappa! – genom öppethållandetider och andra åtgärder som gör biblioteken mer tillgängliga för allmänheten. Kommittén förslår att får i uppdrag att i samverkan med andra undersöka vad som kan göras för att öka intresset för läsning bland barn och ungdomar och bland grupper där läsandet är lågt. är positivt till ett uppdrag, men vill framhålla vikten av att uppdraget formuleras tydligt och konkret samt att det problematiseras. En aspekt av att stimulera läsandet är att läsande uppövar läsförmågan och vidgar ordförrådet. Det spelar då mindre roll vad man läser. Läsförmågan kan användas livet igenom och är en tillgång i sig. Hur utbrett läsandet i detta breda perspektiv skulle behöva belysas. har emellertid intrycket att man i de flesta sammanhang avser läsande av litteratur i traditionell mening, företrädesvis skönlitteratur och att man då utgår från att läsandet tillför andra värden än det rent lästekniska. Kanske kan man då få ett felaktigt intryck av hur utbrett läsandet i sig är. Med en värdeneutral syn på vad läsande är och en analys av vad människor läser totalt sett, får ett kommande uppdrag en tvär- sektoriell karaktär med många olika aktörer iblandade och från skilda forsknings- fält, t.ex. media, beteendevetenskap och kultursociologi. Uppgiften kommer då inte att rymmas inom ordinarie verksamhet, utan kräver tillskott av resurser. vill framhålla att det redan sker ett omfattande samarbete mellan barnhälsovård, förskolor och bibliotek i kommunerna. Samarbete sker också mellan bibliotek, föreningar och studieförbund om uppsökande och läsfrämjande insatser. Långsiktiga planer för den läsfrämjande verksamheten har redan arbetats fram i kommunerna och ingår i befintliga planeringsdokument. anser därför att det inte finns något behov i kommunerna att upprätta långsiktiga planer för den läsfrämjande verksamheten. ABF beklagar att den uppmaning som kommittén i detta kapitel riktar till studie- förbunden att producera studiematerial om de små barnens behov av språklig stimulans inte tagit form av något förslag. Talboks- och vill framhålla betydelsen av läsandet särskilt då det gäller gravt synskadade barn. Dessa kan behöva särskilt stöd i skolan vid läsinlärning eftersom de använder punktskrift. Men problemet är inte bara pedagogiskt utan även en fråga om bristande tillgång till litteratur och tidningar. För små synskadade barn leder bristen på sign-reading och taktila bilderböcker till att dessa barn ofta har en betydligt sämre språkutveckling än seende kamrater i samma ålder. TPB anser att regering och riksdag bör anslå medel till utveckling av taktila bilderböcker för gravt synskadade barn, dels i syfte att få fram nya billigare produktionsmetoder, dels för att få fram fler titlar som kan stimulera barnens språkutveckling. TPB vill även peka på vikten av att det finns förmedlare som informerar om läshandikappade barns rätt till litteratur. TPB menar att förskolorna och barna- vårdscentralerna vid sidan av syncentraler och andra landstingskommunala hjälp- medelscentraler har en viktig uppgift att förmedla kunskap om det utbud som finns. kommun föreslår att samarbetsformer bör upprättas mellan barnavårds- centraler samt kommunens socialtjänst och förskola. Syftet med kontaktnätet skall vara att tidigt fånga upp de barn som har behov av stimulans i sin språkliga och sociala utveckling. Handikappförbundens samarbetsorgan vill framhålla betydelsen av läsandet när det gäller barn med vissa funktionshinder. Problemet är inte bara pedagogiskt utan också en fråga om brist på böcker och tidningar. Denna brist leder till att dessa barn har en betydligt sämre språkutveckling än andra barn. Handikappförbunden anser att förskolorna och barnavårdscentralerna här vid sidan om syncentraler och andra landstingskommunala hjälpmedelscentraler har en viktig uppgift att informera om det utbud som finns. Föräldrar till funktionshindrade barn kan även behöva hjälp och stöd när det gäller hur man läser en bok för t.ex. gravt funktionshindrade barn. LO föreslår att ges ökade resurser för att med riktade insatser mot arbetslivet och folkbiblioteken stärka läsfrämjande insatser. Viktiga samverkans- parter i ett sådant arbete är de fackliga organisationerna och folkbildningen. Arbetsgivarorganisationerna bör stimuleras till att delta i arbetet. har tidigare föreslagit att en ny medieutredning måste komma till stånd. I uppdraget till denna måste ingå en fullständig genomgång av presstödet, dess omfattning och villkor. lämnar som remissvar sitt program En framtid med läsning utan några direkta kommentarer till kommitténs betänkande. programmet finns dock en lång rad synpunkter och förslag kring läsning i allmän- het och tidningsläsning i synnerhet. Bland annat kan nämnas att Tidningsutgivarna föreslår, för att skapa större ekonomiskt rörelseutrymme för tidningsutgivarna, att reklamskatten på tidningsannonser tas bort, att momsen på tidningar tas bort samt att subventioner inte formas efter modetrender (om staten skattesubventio- nerar datorer i hemmen, med särskilt sikte på LO-medlemmar, borde den sam- tidigt inte förmånsbeskatta dagstidningsprenumerationer för samma medlemmar). Ju mindre tidningar belastas med kostnader, desto lättare blir det att hålla nere priset på tidningen enligt principen sänkt pris ökar läsningen. Tidningsutgivarna vill framhålla bibliotekens betydelse, som tillgänglig- görare av tidningar för personer med låg betalkraft och som geografisk spridningsgarant. Tidningsutgivarna beklagar den pågående nedrustningen av bibliotekens inköp och prenumerationer av dagstidningar. Även skolan har ett stort ansvar enligt Tidningsutgivarna. Skolan måste tidigt ta itu med brister i läsförmåga. Tidningsutgivarna vill livligt understryka vad utredningen skriver om vikten av arbetsro i skolan. Läroboken bör återfå en starkare ställning. Skolan bör systematiskt ha dagstidningen med i skolarbetet. Lärare kan finna material i tidningen som lämpar sig väl för undervisningen och som gör den aktuell och levande. Träning i analys och argumentation kan öka elevernas motivation genom att frågorna är aktuella också utanför skolan. Eleverna bör få vänja sig vid den typ av språk analyser och diskussion som hör vuxenlivet till. Vanan vid tidningsläsning är grunden för delaktighet i gemensamma angelägenheter, över alla klassgränser. Läroplanen för bör tillföras att undervisning ska ske i tidningsläsning, inte bara med tidningen som material. Även på lärarhögskolorna måste en aktiv undervisning finnas om tidningar, deras roll, arbete, innehåll och användning i skolan. menar att staten i större utsträckning än nu borde kunna ge stöd till författare för att de ska kunna författa goda manuskript. Detta gäller i synnerhet för framställning av manus för alla funktionshindrade elever – inte bara tekniska lösningar skall utarbetas utan läromedelsförfattarnas insatser i språkligt såväl som andra avseenden ingår. LFF ser på denna del som ett exempel på smala läromedel som bör kunna ges författarstöd. LFF menar att utbildning och fortbildning av läromedelsförfattare är viktigt och något som borde kunna stödjas och uppmuntras. LFF framhåller även vikten av att i vissa sammanhang skilja mellan facklitteratur och läromedelslitteratur: all läromedelslitteratur är facklitteratur men all facklitteratur är inte läromedelslitteratur. 4.2 Det varierande språket och den mångskiftande språkförmågan 4.2.1 En varierande språkform N I kompetensutveckling för lärare skall frågor om språklig variation behandlas. N Språkutvecklingen hos barn från starkt dialektala miljöer skall kartläggas och det skall undersökas hur skolan skall kunna understödja utvecklingen av såväl den dialektala som den riksspråkliga kompetensen. N Insatser skall göras för större öppenhet inför och tolerans mot språklig variation. Kommittén menar att det är viktigt att uppmärksamma de problem som den språksociala variationen kan skapa för allas lika möjligheter att hävda sig språkligt. Öppenhet för och tolerans mot språklig variation skall eftersträvas. N i samarbete med lärarutbildningen tar fram fortbildnings- material kring skolbarnens språkliga variation för alla lärare, N barnens språkutveckling inom dialekten ska kartläggas, N det skall undersökas om dialekter kan ingå i modersmålsundervisningen, N i samarbete med skall undersöka om man kan ta fram läromedel på olika dialekter, N språkforskare bör sprida forskningsresultat på ett populärvetenskapligt och folkbildande sätt, N öka utbudet av språkprogram i radio och TV. Avsnittet har inte kommenterats av så många remissinstanser. avstyrker de båda förslag som gäller myndigheten. Även är tveksamt till det första av dessa förslag, medan ställer sig positiv till det förslag där den myndigheten är utpekad. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , , , Ulum Dalska ser positivt på förslaget att undersöka om dialekter kan ingå i modersmålsundervisningen i vissa regioner med utpräglade dialekter. vill särskilt framhålla vikten av att språkutvecklin- gen hos barn i starkt dialektala miljöer kartläggs och att skolan stödjer utveck- lingen av barns standardspråkliga och dialektala språkkompetens. Hur dialektala dagens barn är i områden, som för ungefär en generation sedan varit starkt dialektala och i hög utsträckning tvåspråkiga, har undersökts i otillräcklig grad. är berett att i samarbete med utarbeta läromedel om dialekter lämpade för olika utbildningsstadier. Sådana läromedel skulle kunna innehålla förslag till praktiska övningar där eleverna fick i uppgift att på olika sätt forska om sin egen och omgivningens dialekt. ser med tillfredsställande på den stora vikt som av kommittén läggs vid positiva attityder till språklig variation. Ulum Dalska är positiv till betänkandet och speciellt förslaget att skolan skall ta tillvara de regionala dialekterna/lokalspråken samt att dessa är viktiga bärare av vårt kulturarv. Ulum Dalska hoppas att får utökade resurser för att bl.a. färdigställa i och så att deras samlingar kan omhändertas innan sakkunskapen är borta och ingen längre kan översätta materialet. Ulum Dalska föreslår även att ett reellt stöd bör lämnas till språk- föreningar. Remissinstanser som avstyrker (inkl. invändningar): , Högskole- verket avstyrker de två första huvudförslagen. I det första förslaget ingår att i samarbete med lärarutbildningen skulle kunna ta fram material för denna fortbildning. påpekar att det i första hand är kommunerna i sin egenskap av skolhuvudmän som har ansvar för lärares fortbildning och därmed också för innehållet i denna. ska inte i detalj styra vilka frågor som ska tas upp. Även det andra förslaget riktas till , här i samarbete med Språk- menar att de uppdrag och kartläggningar som verket genomför måste ha tydlig koppling till de nationella målen för utbildningssystemet och vara av sådant nationellt intresse att de motiverar ianspråktagande av verkets resurser. Detta uppdrag uppfyller inte dessa kriterier. gör bedömningen att statsmakten inte ska reglera inriktningen på lärares kompetensutveckling. Om lärare i sin kompetensutveckling ska fås att behandla frågor om språklig variation kan det möjligen uppnås genom ett riktat stöd till sådan kompetensutveckling. 4.2.2 Ett funktionellt språk N Vilka elever som inte når målen i svenska skall studeras med utgångspunkt i om det finns samhälleliga och strukturella orsaker som kan förklara svårigheterna. N Det skall undersökas varför många lärare ej kvarstannar i yrket. N Staten skall även fortsättningsvis ge vuxenutbildningen och folkbildningen förutsättningar att bedriva en omfattande verksamhet. Kommittén konstaterar att det generellt sett inte finns belägg för att svenska elever efter avslutad skolgång inte skulle ha tillägnat sig ett gott språk. Det finns dock tecken på att situationen är på väg att förändras. Alla når inte de uppsatta målen i svenskämnet i och gymnasiet. Inte heller vuxna svenskar kan sägas ha en svag språkförmåga. tradition av folkbildning och folkrörelser framstår som viktiga i sammanhanget. Kommittén påpekar vikten av att i sin fortlöpande utvärdering av i högre grad följer upp läroplansmålen och deras praktiska genom- förande i skolan, och inte enbart koncentrerar sig på betygsresultat. Kommittén föreslår att samt forskningen inom pedagogik och svenska skall undersöka vilka elever som inte når målen i svenskämnet och om det finns samhälleliga, strukturella orsaker till detta. Kommittén menar att det behövs pedagogiskt utvecklingsarbete inriktat mot att anpassa undervisningen till nya och bredare grupper. Kommittén föreslår att det skall undersökas varför så många lärare väljer att övergå till annan verksamhet. Särskilt frågor relaterade till arbetsro för både lärare och elever bör uppmärksammas. Kommittén framhåller vikten av ett brett folkbildningsarbete och en omfattande folkrörelseverksamhet och föreslår att staten fortsätter att stödja en bred folkbildningsverksamhet. Åter avstyrker förslag som är riktade till myndigheten. Motiveringen är att den föreslagna verksamheten redan ingår som en permanent del i myndig- hetens arbete. avstyrker även det andra förslaget med hänvisning till att dess syfte och ändamål är för otydligt formulerat. För övrigt är de remissinstanser som kommenterat avsnittet positivt inställda framför allt till kommitténs två första huvudförslag. Bland dem återfinns för lärarna i moderna språk och . Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , för lärarna i moderna språk, , , , LO, Samernas utbildningscentrum skriver att det bör utredas varför så många lärare överger yrket. för lärarna i moderna språk ställer sig bakom samtliga förslag. menar att viktiga uppgifter för den nära framtiden är att finna orsaker till vissa elevers svårigheter att nå skolans mål liksom att kartlägga skälen till att många lärare lämnar yrket. Utgångspunkterna bör vara att finna de strukturella och samhälleliga orsakerna till svårigheterna. Forskningen på området språk-kön bör uppmuntras. tycker det är speciellt viktigt att förutsättningslöst undersöka vilka elever som inte når målen i svenska med utgångspunkt i om det finns samhälleliga och strukturella orsaker som kan förklara svårigheterna. bejakar det första förslaget. Det är av största vikt att försöka minska gruppen som inte når målen och att om möjligt undanröja hinder för detta. Att elevers sociala bakgrund korrelerat till studieresultat ytterligare och tydligare bör uppmärksammas än vad som görs är ett bra förslag som kommunen stödjer. LO vill understryka behovet av pedagogiskt utvecklingsarbete, som både inriktar sig mot socialt, såväl som könsmässigt betingade språkskillnader i skolan. Därutöver måste svenska språkets didaktik samt ämnesintegrerad språkunder- visning inom de yrkesförberedande utbildningarna utvecklas. LO anser att vuxen- och folkbildningens roll, som en del i ett nationellt uppdrag för allas rätt språket, bör utvecklas i samråd med . Samernas utbildningscentrum stödjer utredarna i förslaget om att undersöka vilka som inte når målen i svenska samt att fortsättningsvis ge vuxenutbildningen och folkbildningen förutsättningar att bedriva en omfattande verksamhet. Samernas utbildningscentrum anser att resurser i form av utbildningskostnader och stimulansbidrag för deltagare för vuxna samisktalande måste utverkas för att rädda en negativ utveckling på vägen mot en funktionell tvåspråkighet. Remissinstanser som avstyrker: avstyrker de två första förslagen, varav det första riktas direkt till . Förslaget avstyrks med motiveringen att det redan ingår som ett permanent uppdrag hos verket. Arbetet pågår kontinuerligt och verket har en relativt god bild av vilka faktorer som påverkar måluppfyllelse. De faktorer som identifierat är såväl samhälleliga och strukturella som individuella och processinriktade. Enligt verkets bedömning är det mest angelägna uppdraget nu att öka måluppfyllelsen. Angående det andra förslaget skriver att om verket, vid sidan av sina ordinarie studier av lärares vardag och arbete, ska fokusera varför lärare väljer att lämna yrket måste detta ske i ett tydligare sammanhang och med ett tydligt syfte och ändamål. ABF ser en allvarlig brist i att det i kommitténs bedömningar och förslag inte finns något som berör nya medel till folkbildningen för att stimulera ett aktivt språkanvändande, trots att folkbildningens betydelse betonas särskilt i utred- ningens resonemang. 4.2.3 Språk och kön N Forskning om språkets roll i skolan från ett könsperspektiv skall uppmuntras, liksom kvinnors och mäns språkliga situation i offentligheten. N Insatser skall göras för att motverka språkbruk som konserverar könsroller och synliggör kvinnor. Kommittén anser att frågan om språk och kön är viktig. Förhållandena i skolan och i offentligheten framstår i detta sammanhang som centrala. Kommittén föreslår att ska göra en särskild satsning på forskning om språkets roll från ett könsperspektiv. Kommittén föreslår att insatser för att motverka språkbruk som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor fortsättningsvis skall göras inom myndighetsspråkvården på olika nivåer. Vidare bör lagar, förordningar och föreskrifter närmare studeras från denna utgångspunkt. Endast fyra av remissinstanserna har på något sätt kommenterat detta avsnitt, samtliga är positiva till betänkandets resonemang och förslag. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Jämställdhets- ombudsmannen, , LO tillstyrker att insatser skall göras för att motverka språkbruk som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor. stödjer förslaget att forskning ska uppmuntras om språkets roll i skolan ur ett könsperspektiv och att insatser ska göras för att motverka språkbruk som konserverar könsroller och synliggör kvinnor. Betänkandet föreslår en genomgång av jämställdhetslagstiftningen för att undersöka om de språkliga faktorerna beaktas i tillräcklig utsträckning. JämO föreslår i anslutning till detta en generell översyn av samtliga svenska författ- ningstexter för att rensa bort språkbruk som gör mannen till norm. vill framhålla att kommittén gjort en analys av jämställdhet och språkbruk på ett mycket seriöst sätt. LO delar kommitténs syn på behovet av åtgärder för att komma tillrätta med språkbruk, som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor. Skolans betydelse för att motverka detta bör framhållas. 4.3 Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. 4.3.1 Skolan och elever med utländsk bakgrund Utredningens bedömning: Språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund bör ytterligare uppmärksammas. Det finns oroväckande skillnader i elevernas resultat i den svenska skolan som kan hänföras till om eleverna har utländsk bakgrund eller inte. En av orsakerna att elever med utländsk bakgrund har bristande kunskaper i svenska, men orsakerna är många och kommittén menar att det behövs insatser inom flera politikområden.