sou · GQB340d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Att utveckla flera näringar med anknytning till skogen är en viktig utmaning för den statliga skogsbruksorganisationen. En gemensam statlig skogsförvaltning är tydligare gentemot all- mänheten och olika intressegrupper i sin roll som ägare. Mål och syf- ten bör dock vara tydligare och klarare än . Statens mark ska fin- nas där den behövs enligt de mål och syften staten har med sitt mark- ägande, t.ex. ansåg många seminariedeltagare att staten bör äga mer mark runt tätorterna. En gemensam statlig skogsorganisation bör ge de anställda möjlig- het att arbeta både med skogsbruk och som t ex naturguider. De stat- liga skogsarbetarna behöver både ökad kompetens och nya arbetsbe- skrivningar. Sådant utvecklingsarbete underlättas av en större gemen- sam organisation, enligt flera av deltagarna. Statens förvärv av mark vid reservatsbildning Redovisning av enkät till markägare Statens förvärv av mark vid reservatsbildning Redovisning av enkät till markägare Enkäten skickades ut till 192 skogsägare, av dem har 136 svarat, dvs. Eftersom en del har uppgivit flera svarsalternativ är anta- let svar därför inte alltid 136 i redovisningen. Efter varje fråga har det funnits utrymme för en personlig kommentar. Denna möjlighet har utnyttjats, framför allt i frågorna 3 och 4. Fråga 5 omfattade endast ett öppet svarsalternativ. Hur fick du reda på att din skogsmark skulle bli naturreservat eller national- park? Läste i tidningen att området skulle skyddas Den viktigaste informationskällan för skogsägarna var , drygt 9 av 20 (47,) fick sin information därifrån. Den näst viktigaste informationskällan var , som lämnade in- formation till 5 av 20 (25,). Av dem som har uppgivit flera informationskällor har flertalet nämnt och Naturvårds- verket i förening. Det är värt att notera att så pass många som 1 av 4 (6,1 + 19,7 pro- cent) uppgav att de fick information från massmedia eller genom an- 4 av 20 (19,) har uppgivit annan in- formationskälla, merparten av dem har då inte angivit vilken infor- mationskälla det har gällt. Av dem som har gjort det var den vanli- gaste att skogsägaren vid kontakt med inför avverkning fick vet att det fanns planer på att markområdet skulle bli naturreservat eller nationalpark. Ett fåtal fick ingen information i för- väg, hörde det ryktesvägen eller fick den genom massmedia. Av de få som skrev en personlig kommentar efter denna fråga var det några som redan i inledningsskedet klagade över det opersonliga föreläggandet och den oprofessionella handläggningen från framför allt sida. Vad ville du göra med skogsmarken då du förstod att området skulle bli natur- reservat eller nationalpark? Var beredd att sälja marken till staten och därmed få pengar i handen Ville sälja marken till staten för att därefter köpa ny skog på annat håll Ville ha annan skogsmark i utbyte av staten för att kunna fortsätta att bruka skog Ville inte sälja marken och föredrog ersättning Ville inte alls sälja marken oavsett pris och Knappt 8 av 20 (35,3 + ) var intresserade av att sälja sin mark till staten. Av dem ville merparten, 7 av 20 (35,) få pengar i handen, medan 1 av 20 (4,) ville sälja marken för att därefter kunna köpa ny mark på annat håll. 4 av 20 (20,) var intresserade av att få ersättningsmark för att därefter kunna fort- sätta att bruka skogen. Drygt 7 av 20 (24,0 + ) uppgav att de inte var intresserade av att sälja sin mark. 1 av 4 (24,) fö- redrog ersättning för intrång, medan drygt 1 av 10 (12,) inte ville sälja marken, oavsett vilket pris eller vilken ersättningsmark de fick. Hur uppfattar du myndighetens bemötande i den fortsatta handläggningen? Det är en överväldigande majoritet, 13 av 20 (65,), som har svarat att de tycker att de blivit bra bemötta vid den fortsatta hand- läggningen. Men det är ändå så många som drygt 3 av 10 (25,7 + ) som inte tycker att de fått ett helt acceptabelt bemötande från myndigheternas sida. 1 av 4 (25,) anser att de blivit då- ligt bemötta och 1 av 20 (5,) att de fått ett ganska bra bemö- tande. 36 skogsägare har skrivit kommentarer efter denna fråga och där fö- rekommer uttryck såsom långsamt och oproffessionellt, noncha- lant och diktatoriskt, oförskämd, byråkratiskt. En del hade upp- fattat situationen som hotfull, de kände sig tvingade att sälja, oavsett om de ville det eller inte. Några tog upp att de saknade öppen diskussion där motparten lyss- nade på och respekterade deras åsikter. De saknade kunskaper hos de personer som de förhandlade med, de tyckte heller inte alltid att sys- temet med externa förhandlare fungerade bra. Vad anser du om den slutliga uppgörelsen angående försäljning/byte av mark/ intrångsersättning? Det är en majoritet, nästan 6 av 10 (57,), som uppger att de är nöjda med den slutliga uppgörelsen. Men det är ändå cirka 4 av 10 (13,2 + ) som uttryckte någon grad av missnöje. Ett fåtal, drygt 1 av 10 (13,) uppger att de är missnöjda, medan knappt 3 av 10 (27,) uppger att de delvis är missnöjda. Efter denna fråga är det 50 skogsägare som har skrivit personliga kommentarer, som då främst har handlat om att de varit missnöjda på olika sätt. Den vanligaste orsaken till missnöje är den alltför låga ersättningen. Andra skäl är bristen på ersättningsmark eller att de av olika skäl är missnöjda med handläggningen, att de får oklara besked, att hanteringen är långdragen eller att de upplever en brist på infly- tande. Endast en markägare tog här upp missnöje med reavinstbe- skattningen. Vad skulle och staten kunna göra för att underlätta köp res- pektive försäljning av mark för naturvårdsändamål? Mer än hälften av dem som har svarat, 76 personer, har skrivit en per- sonlig kommentar till denna fråga. Många av de kommentarer som finns efter tidigare frågor, främst 3 och 4, återkommer här i den avslu- tande frågan där det inte funnits några fasta svarsalternativ. Bättre information, gärna tidigt, snabbare handläggning och kor- tare beslutsvägar verkar vara de viktigaste önskemålen bland dem som skrivit en personlig kommentar. Det finns också önskemål om en bättre framförhållning från myndigheternas sida genom att det t.ex. finns en plan för hur behovet av bytesmark ska kunna tillgodoses. Det finns önskemål bland skogsägarna om att myndigheterna ska lyssna mer på deras synpunkter och förstås tillgodose dem i större ut- sträckning än vad som skett. Några har tagit upp att de inte fått ett korrekt bemötande, att de har känt sig manipulerade, att de blivit oproffessionellt bemötta. Ett önskemål som framfördes var att den som förhandlar på statens uppdrag ska vara oberoende i förhållande till myndigheterna och ha bättre kunskaper både om skogsfrågor och hur man förhandlar. Ett annat önskemål är att ersättningen vid försäljning av mark till staten ska vara bättre och att det ska vara marknadspriset som är ut- gångspunkten när priset sätts. Ett flertal önskar sig också ersättnings- mark, gärna mark som inte ligger för långt bort och som har samma kvalitet som den mark man själv säljer. En enda markägare tog i de personliga kommentarerna upp önskemålet om en förändrad rea- vinstbeskattning.