sou · GQB377 · 2003-01-01 00:00:00 — Den första frågan vi kan ställa oss är om valdeltagandet verkligen är lågt. I finns det enligt uppgift 17 000 samer. Vid valet deltog 3 700 personer av de ca 5 900 som tagits upp på röstlängden. röstade vid omvalet 4 366 personer och 6 696 hade tagits upp på röstlängden. Det innebär att av dem som förts upp på röstlängden röstade. En annan slutsats är dock att det i förhållande till det totala antalet samer endast är en mindre andel som är registrerad på röstlängden. Det skall dock beaktas att av det totala antalet samer om 17 000 personer bör vara under och därmed skulle alltså dessa inte uppfylla registre- ringskravet. ( Siffran används eftersom enligt statistik är av befolkning under , jämför . Motsvarande förhållande får anses gälla för den samiska befolkningen.) Det skulle grovt innebära att av Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning 17 000 samer skulle ca 13 600 vara röstberättigade. Utifrån dessa siffror skulle alltså av alla röstberättigade samer ha låtit sig registreras på röstlängden . Vidare skulle endast av alla röstberättigade samer i ha röstat i sametings- valet . En jämförelse kan göras med och . Jämförelsen blir dock mycket grov, eftersom bl.a. uppgifterna om antalet samer är osäkra. I finns det enligt uppgift 7 000 samer. Vid det senaste valet röstade 2 927 och 5 100 hade tagits upp på röst- längden. I finns som ovan anförts ca 30 000 samer och ca 10 000 på röstlängden. I det senaste valet röstade 6 173. I siffror innebär det under förutsättning att inte är röstberättigade att i röstade av dem som tagits upp i röstlängden och av alla röstberättigade samer. av alla röstberättigade samer återfanns i röstlängden. I röstade av dem som tagits upp i röstlängden och av alla röstberättigade samer. skulle vara registrerade i röstlängden. Vilka slutsatser kan man dra av detta. Är valdeltagandet i lågt? Avgörande för denna bedömning är förstås vad man skall jäm- föra sametingsvalet med. Är det riksdagsvalet som är den korrekta jämförelsen eller är valet till en mer realistisk jämförelse? Vad är en rimlig ambitionsnivå? För att rösta i den krävs medlemskap i denna, men det krävs ingen aktiv registreringsåtgärd från den enskilde. Alla som fyllt får rösta. Vid det senaste valet röstade av de röstberättigade (jämför . Utredningen vill vidare hänvisa till valdeltagandet i valet till . I var valdeltagandet i valet (jämför . Det skall också framhållas att det med hänsyn till regelverket framstår som naturligt att antal registrerade är högre än antalet röstade. Som framgått är det tillräckligt att låta sig registreras inför ett val. Det krävs vidare att den röstberättigade avlider eller vidtar en aktiv åtgärd som att själv begära att bli struken för att personen skall försvinna ur registret. Det innebär alltså att det i röstlängden bör återfinnas personer som efter sin registrering tappat intresset för . Vidare bör röstlängden innehålla exempelvis personer som på grund av sjukdom är förhindrade att rösta. En fråga är då om valdeltagandet med hänsyn till dessa över- väganden är lågt. Utredningens uppfattning är att när det gäller valdeltagande finns det två skilda aspekter. Den ena är att upp- skattningsvis endast hälften av alla röstberättigade samer låter sig Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning upptas på röstlängden. Detta skulle enligt vår bedömning kunna uppfattas som ett problem. Den andra aspekten är att av dem som låter sig registreras sedan faktiskt röstade. Denna siffra upplever dock utredningen med hänsyn till vad som ovan angetts inte som särskilt låg. Enligt utredningens uppfattning är därmed det stora problemet när det gäller valdeltagande att alltför få låter sig upptas på röstlängden, jämför om detta vidare 9.3.2, medan det förhållande att sedan av dessa rent faktiskt röstade med hän- syn till vad som tidigare anförts framstår som det mindre problemet. Från sida har påståtts att det komplicerade röstnings- förfarande skulle kunna utgöra ett skäl till varför valdeltagandet är så lågt. Ett komplicerat röstningsförfarande kan påverka antalet som faktiskt röstar, men bör inte kunna påverka det förhållande att alltför få låter sig registreras. Även om utredningen inte ser att antalet som faktisk röstar som det stora problemet bör det ändå självfallet övervägas om det skulle vara möjligt att förbättra del- tagandet i själva röstningen genom att förenkla förfarandet, jämför 9.3.3. Utredningens ståndpunkt är alltså att det stora problemet när det gäller valdeltagande är att alltför få samer låter sig registreras på röstlängden. Det förhållande att endast uppskattningsvis hälften av alla röstberättigade samer är registrerade framstår som otillräckligt. Det skall dock påpekas att uppgiften om att det finns 17 000 samer i är en osäker uppgift. Det skall vidare framhävas att pro- centantalet är högre än i . Likväl framstår det ändå enligt utredningens uppfattning som en låg siffra. Det kan finnas flera olika förklaringar till denna. Som anfört medför en ansökan om att upptas på röstlängden en bedömning om man uppfyller kriterierna för att vara same. Dessutom innebär själva upptagandet att personen registreras som en minoritet. Därutöver skulle det låga antalet kunna tyda på ett politiskt missnöje bland samerna. Det anförda aktualiserar ett flertal frågor. Inledningsvis kan man fråga sig om det överhuvudtaget är nödvändigt med en bestäm- melse om att endast den som är upptagen på röstlängden får rösta. Utredningens utgångspunkt är dock att legitimitet har sin grund i att det företräder det samiska folket. Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning endast den som anses vara same ha en rösträtt. Detta innebär då att det är nödvändigt med en röstlängd. Vi anser vidare att de nu gällande kriterierna för bedömningen om man är same är väl avvägda. De är enligt vår uppfattning gene- röst utformade och enligt uppgift avkrävs den som ansöker om registrering inte heller på någon omfattande bevisning för att styrka sina uppgifter. I normalfallet godtas i stället sökandens uppgifter, vilket innebär att även tillämpningen av regelverket är generös. Utredningen ser positivt på detta, det är viktigt att så många samer som möjligt låter registrera sig. Det får dock ankomma på att noga följa utvecklingen, så att inte den generösa utformningen på lång sikt urholkar den samiska förankringen i . Det räcker för att upptas på röstlängden att sökanden anser sig vara same och har en förälder som har varit upptagen på röstlängden. På mycket lång sikt skulle denna bestäm- melse kunna innebära att en släkt som alltmer fjärmade sig från det samiska språket skulle kunna bibehålla sin rösträtt om varje generation lät registrera sig. En fråga är vidare om det skulle vara möjligt eller ens önskvärt att sekretessbelägga röstlängden. Som tidigare framgått är en följd av att är en myndighet att offentlighetsprincipen gäller för tinget. Det innebär att alla allmänna handlingar är offentliga om de inte med stöd av en specifik bestämmelse i sekretesslagen kan sekretessbeläggas. Det saknas stöd i sekretesslagen för att sekretessbelägga röstlängden. Den möjlighet som då skulle stå till buds är att utredningen skulle föreslå en särskild bestämmelse för röstlängden. Offentlighetsprincipen är dock starkt förankrad i det svenska samhället och en viktig tillgång för rättssäkerheten. Utred- ningens uppfattning är som tidigare framgått att ett utökat själv- styre för samerna förutsätter att värnar om de grund- läggande demokratiska värden som finns i det svenska samhället. Med en sådan utgångspunkt är det olämpligt att överväga en sådan lagstiftning. Utredningens slutsats är att utredningen saknar möjlighet att föreslå åtgärder med direkt syfte att öka antalet sökande om att upptas på röstlängden. Det får i stället ankomma på att i första hand försöka lösa de problem som förekomsten av en röstlängd skapar. måste informera om innebörden i att upptas på röstlängden. Den måste vidare förklara sin verksamhet och skapa ett förtroende hos väljarna. Staten kan bidra med att se till att tinget har resurser för att bedriva sin verksamhet och att överlåta meningsfulla uppgifter på det. Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning vidare kunna vara att öka rättssäkerheten i . Som tidigare framgått har vi redan lämnat ett flertal förslag med detta syfte. Vi kommer nedan även att se över hanteringen av röstlängden. Det är vår förhoppning att status med en förbättrad rättssäkerhet skall höjas. Detta skulle i sin tur kunna bidra till ett ökat intresse för en registrering på röstlängden. Ett konkret problem om sameröstlängden är att det från sida påståtts att definitionen av same i sametingslagen är oklar och att detta fått som följd att även en person utan annan samisk anknytning än ett giftermål med en same tas upp i röstlängden. För utredningen är det oklart på vilken grund detta kunnat ske. Som framgått krävs det enligt lagtexten utöver att personen upplever sig vara same att ett av de tre objektiva krite- rierna i lagtexten är uppfyllda. Kriterierna i punkten 2 och 3 är i ett sådant fall uteslutna, de ställer krav om att sökandens föräldrar, far- eller morföräldrar haft samiska som språk i hemmet eller att en av föräldrarna varit upptagen i röstlängden. Det enda som möjligen därför skulle kunna återstå är att valnämnden ansett att kriteriet under punkt 1 i samedefinition att den som gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet skulle kunna innefatta även den som gifter sig med en person som talar samiska. En sådan långtgående tolkning av lagtexten har enligt utred- ningens uppfattning inte varit avsedd. före- slog ursprungligen att same skulle definieras på det sätt som gäller , men med det tillägget att personen eller hans föräldrar, far- eller morföräldrar lärt sig samiska som första språk. Om make anförde utredningen följande: Som nämnts gäller enligt rennäringslagen att make till person med renskötselrätt också får sådan rätt. Det är väl i och för sig inte helt orimligt att make eller maka åtminstone i bestående äktenskap skall jämställas med mannen resp. hustrun även när det gäller frågan om samisk etnicitet. I enlighet med samhällets inställning i andra sammanhang skulle det också kunna övervägas att samboförhållande jämställs med äktenskap. En sådan utvidgning av personkretsen skulle emellertid kunna leda alltför långt. Exempelvis skulle den vars mor en gång varit gift med en same kunna betraktas som same även om varken hans mor eller hans far är av samisk härkomst. (a. Sou sid 135). I propositionen berörs inte frågan om make. Regeringen föreslår dock att det inte skall vara ett krav om att personen eller hans Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning föräldrar, far- eller morföräldrar lärt sig samiska som första språk. Departementschefen anför följande: Det främsta skälet till att även jag väljer språket som ett kriterium är att och använder det kriteriet. Om språket inte vore ett kriterium i en svensk definition skulle den situationen kunna uppstå att en person kan anses som same i och men inte i och vice versa. I definieras same som den person som lärt sig samiska som första språk eller haft föräldrar, far- eller mor- föräldrar som lärt sig samiska som första språk. I anses den person vara same som förklarar att han uppfattar sig själv som same och har samiska som hemspråk eller att han har eller har haft någon förälder, far- eller morförälder med samiska som hemspråk. förslag i fråga om det språkliga kriteriet stämmer närmast överens med den finska definitionen. Jag har för min del lagt den norska definitionen till grund för mitt förslag. Jag anser att den av mig föreslagna definitionen återspeglar en något generösare inställning från statsmakternas sida till vem som bör anses som same i sametingslagens mening. Den lägger inte avgörande vid vilken ordning samiska och svenska har lärts i hemmet. (a. prop. Sid. 35–36). Som framgår berör inte departementschefen frågan om make. Det framgår dock enligt vår uppfattning att i propositionen avses med hemmet, det ursprungliga hemmet personen växt upp i. Departe- mentschefen nämner som framgår att avgörande är inte i vilken ordning samiska och svenska har lärts i hemmet. Det betyder att med hemmet avses det hem personen växt upp i och därmed kan det inte syfta på det hem personen skapar när han gifter sig. Utredningens slutsats är alltså att valnämnden när den i röst- längden tagit upp personer som gift sig med en person som talar samiska gjort en alltför långtgående tolkning av lagtexten. Vi anser vidare av samma skäl som samerättsutredningen en gång anförde att det kan föra för långt att den som är eller har varit gift med en same skall kunna rösta i sametingsvalet. När det gäller det problemet är det dock svårt för utredningen att föreslå någon åtgärd. Vår uppfattning är att lagtexten i sig inte är oklar. Det saknas därför skäl att föreslå en förändring av lagtexten. Det får sedan ankomma på att på eget ansvar göra en rimlig uttolkning av den lagtexten. Det som framkommit skulle kunna innebära att det finns personer upptagna på röstlängden som inte uppfyller de objektiva kriterierna för att vara same som anges i sametingslagen. Dessa personer kommer att kunna kvarstå på röstlängden till dess de Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning avlider eller själva begär att bli strukna. Det innebär alltså att felaktigt upptagna personer kan komma att utgöra ett problem i framtida val. Till utredningen har framförts farhågor om att det skulle kunna innebära att framtida sametingsval skulle kunna ogiltigförklaras under påstående att röstlängden var felaktig. Utredningens slutsats är att det saknas fog för sådana farhågor. Som framkommit ankommer det på valnämnden att upprätta en preliminär röstlängd. Den som anmält sig till röstlängden, men inte tagits upp skall underrättas om beslutet. Han har rätt att överklaga beslutet till , som sedan prövar anmärkningar mot röstlängden . beslut får inte överklagas. skall därefter upprätta en slutlig röstlängd. I sametingslagen anges inte att denna kan överklagas. Det anförda innebär enligt vår bedömning att det endast är den preliminära röstlängden som kan överklagas och då bara av den som inte är upptagen. Det skulle alltså saknas möjlighet att överklaga den slutliga röstlängden. Det är inte heller möjligt att överklaga den preliminära under påstående att någon annan felaktigt förts upp på röstlängden. Detta skulle betyda att framtida sametingsval inte kan ogiltigförklaras under påstående om att röstlängden var felaktig. Som tidigare framkommit avvisade också en sådan grund vid sin prövning . Trots att det alltså saknas farhågor för att ett framtida sametingsval skulle kunna ogiltigförklaras på grund av en felaktig röstlängd anser vi ändå att detta utgör ett problem, eftersom en felaktig röstlängd skulle kunna påverka legitimitet. Vi anser därför att det finns skäl att föreslå åtgärder för att möjliggöra en omprövning av valnämndens beslut om att föra upp personer på röstlängden. Vårt förslag är att det skall vara möjligt att överklaga den preliminära röstlängden till med påstående att någon förts upp på röstlängden utan att varit berättigad till det. Det skulle alltså betyda att den preliminära röstlängden skulle kunna överklagas av annan än den som är berörd. Det skulle innebära en nyordning mot vad som gäller . Motsvarande bestämmelse har dock tidigare funnits i vallagen. Bestämmelsen togs dock bort, eftersom möjligheten att föra talan mot att en annan person felaktigt tagits upp i röstlängden mycket sällan kom till användning. Den ansågs därför sakna egentlig praktisk betydelse, jämför prop. 1993/94:21, vissa ändringar i vallagen (1972.620) m.m. sid. 45. För skulle dock en sådan reglering enligt vad som framkommit inte sakna praktisk betydelse. Vi föreslår därmed att sametingslagen ändras med innebörd att inte bara den som Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning uteslutits från den preliminära röstlängden kan anföra besvär utan även den som anser att annan oriktigt upptagits. När det gäller den sistnämnda besvärsgrunden anser vi att bara den som är upptagen i den preliminära röstlängden skall ha en sådan besvärsrätt. Med en sådan lagstiftning skulle man vidare också behöva överväga en bestämmelse om den preliminära röstlängden skulle hållas tillgänglig för granskning som tidigare gällde i de allmänna valen. Avsikten skulle vara att allmänheten skulle få kännedom om den preliminära röstlängdens innehåll för att vid behov kunna överklaga den. Vi föreslår att den preliminära röstlängden hålls tillgänglig för granskning . Detta bör lämpligen kunna ske på tid och plats som i samråd med finner lämpligt. Tiden och platsen bör vidare kungöras. Den föreslagna lagstiftningen skulle inte heller vara tillräcklig för att se till att det finns en möjlighet att föra bort personer som inte uppfyller kriterierna. Ett kriterium för att kunna föras upp på röstlängden är att man anser sig vara same och har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Det skulle innebära att barn till någon som varit felaktigt uppförd skulle ha rätt att finnas på röstlängden. För att åtgärda detta problem föreslår vi att det skall krävas att föräldern har varit upptagen i röstlängden utan att därefter ändrat detta. Genom utredningens förslag skulle det i framtida val vara möjligt att förhindra att personer som inte uppfyller sametingslagens kriterium för att vara same eller deras barn från att kunna tas upp på röstlängden. Detta är viktigt för att legitimitet inte skall urholkas. De anförda problemen aktualiserar förstås också valnämndens ställning i stort. Det som påståtts om valnämndens hantering av valfrågor skulle kunna tyda på ett behov av att se över nämndens roll. Utredningen vill inledningsvis anföra att det som skulle vara särskilt allvarligt är att det påståtts att valnämnden efter beslut av plenum övergått till en viss lagtolkning. Det aktualiserar de farhågor som framförts om , att det inte håller en klar skiljelinje mellan politik och myndighetsutövning. Utredningens slutsats om detta är dock i linje med vad som anförts tidigare att det inte är förvånande att i sitt startskede Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning har vissa svårigheter. För att underlätta är det därför desto viktigare att har en klar organisation. Utredningen vill inledningsvis anföra att det av principiella skäl är felaktigt att i vart fall fullt ut handhar sitt eget val. Enligt vår bedömning skulle det inte kunna komma i fråga att kommunerna eller själva räknade sina röster. Vi vill därför föreslå motsvarande regler om valhantering skall gälla för som redan gäller för de allmänna valen. Det skulle öka rättssäkerheten i och höja status. är en del av det svenska folkstyret och det saknas enligt vår uppfattning skäl för en särreglering i denna del. Undantag får endast anses gälla för upprättandet av röstlängd. Denna hantering är särskild för sametingsvalet. Bedömningen om vem som är att anse som same får anses vara en intern samisk angelägenhet. I detta avseende är det också endast som besitter kompetensen att avgöra denna fråga. Vi föreslår därför att det alltjämt skall vara så att det är som i första hand skall hantera upprättandet av röstlängden. Med utredningens ovan presenterade förslag om utökade möjligheter att överklaga valnämndens beslut saknas enligt vår bedömning också hinder för att denna uppgift alltjämt skall handhas av valnämnden. Därefter skulle den fortsatta hanteringen dels bestå av förberedande arbete i form av att skicka ut röstkort till de röstberättigade, registrera kandidater och utfärda valsedlar. Sedan är det fråga om att organisera själva röstningen. Slutligen sker sammanräkningen och mandatfördelningen. Med utgångspunkt från vad som gäller för de allmänna valen skulle det vara som skulle ansvara för det förberedande valarbetet och organisationen av själva röstningen. skulle även fortsättningsvis kunna utse valförrättare och att ordna vallokaler. Slutligen skulle det sedan vara som skulle ansvara för röstsammanräkningen och mandatfördelningen. Vi föreslår en sådan ordning. 9.3.4Tidsfristerna i sametingslagen inför valet Som anförts skulle vissa tidsfrister inför valet vara för snävt angivna i sametingslagen, vilket medför olägenheter. Som exempel har framförts att tid att överpröva röstlängden är för kort. kan röstlängden bara överklagas av den som anser att valnämnden felaktigt uteslutit honom från att upptas på Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning anser att handläggningstid är för kort för att valnämnden skall ha möjlighet att fullt ut bemöta sökandens skäl. Utredningen har ovan under 9.3.2 föreslagit utökade möjligheter att överklaga röstlängden med innebörd att det skall vara möjligt att överklaga att annan upptagits på röstlängden. Ett sådant ärende skulle medföra att skulle behöva kommunicera med ytterligare en part, vilket skulle kräva än längre handläggningstid än tidigare ärenden. Utredningen föreslår därför att i vart fall denna tidsfrist utsträcks. Tidsfristerna utgör ett sammantaget system, vilket betyder att ändring i en tidsfrist med nödvändighet medför ändring av även de övriga tidsfristerna. Kalendariet ser sammanfattningsvis ut så här: – Anmälan till röstlängden skall ha kommit in – Preliminär röstlängd skall ha upprättats – Sista dag att överklaga den preliminära röstlängden – skall pröva besvär mot den preliminära röstlängden – Slutlig röstlängd skall vara upprättad – Partier och kandidater skall ha anmälts före valdagen – Röstkort och övriga kuvert för röstning skal ha sänts till väljarna Tredje söndagen – Valdag Utredningen föreslår nu att tiderna utsträckts. Valdagen skall även fortsättningsvis vara tredje söndagen och röstkort och övriga kuvert för röstning skall även fort- sättningsvis ha sänts ut före valet. Partier och kandidater däremot skall ha anmälts något tidigare, . Den utökade tiden gör det lättare att hinna distribuera valsedlarna. Den slutliga röstlängden skall vara upprättad . skall pröva den preliminära röstlängden och överklagandetiden går ut . Det skulle betyda att skulle ha en månads tid att förbereda sitt avgörande i stället för som . Den utökade tiden skulle enligt vår bedömning möjliggöra en förbättrad möjlighet för såväl parter som valnämnden att framföra sina skäl. Den preliminära röstlängden skall vara fastställd året före valåret. Denna skall hållas tillgänglig för granskning. Anmälan till röstlängden skall ske . Röstningsförfarandet i sametingsvalet, valnämndens ställning Som framkommit är ett problem att sametingslagen inte reglerar hur ett omval skall gå till. Den tillfälliga förordning regeringen beslutat om avser bara val och upphörde att gälla . Sametingslagen saknar till en början en reglering om hur dagen för omval skall bestämmas. Enligt vallagen gäller för omval till landstings- eller kommunfullmäktige att efter samråd med skall bestämma valdagen. Samrådet med har förstås sin grund i att utför ett flertal uppgifter i samband med de allmänna valen. Vi föreslår för sametingsvalet att det är adekvat att i samråd med och bestämmer valdagen. Vidare bör det enligt vår bedömning alltid vara möjligt att använda samma röstlängd som det föregående ordinarie valet. Ett överklagande av ett sametingsval måste alltid ske inom en begränsad tid efter det ordinarie valet. Grunden för överklagandet kan aldrig utgöra den slutliga röstlängden, eftersom det är den preliminära röstlängden som kan överklagas. Därmed skulle det inte kunna utgöra ett problem att använda den tidigare slutliga röstlängden, eftersom den varken kan vara felaktig eller inaktuell. Det har påståtts att brevröstningsförfarandet är alltför komplicerat för väljarna, med följd att många därför skulle avstå från att rösta. Som framgått var detta inte något som förutsågs i de tidigare överväganden om röstningsförfarande.