sou · GQB392d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I (Serie E3A vol xx Partikasskorr) finns ett brev från till och , båda LO, daterat den 31.1.1972: Jag har i min hand en PM om en arbetarkonferens som genomfördes i den 4–... Närmare än så beskrivs inte saken av . Detta är alltså den sista rapporten i serien. Det finns skäl att återkomma till några av rapporterna och var de egentligen härstammade ifrån. Några få handlingar har, som nämnts författats av men dessa tycks endast bygga på öppet material. En del av de handlingar som tar upp situationen inom Vpk och extremvänstern har uppenbarligen författats av personer med god insikt i partierna. andas texterna en viss distans och kritik saknas ingalunda. En ledning ges i ett brev från till en f.d. SKP/Vpk-are, nämligen den i föregående avsnitt nämnde . I brevet, daterat , skrev bl.a. följande: 182 Handlingarna är: -Brev (1 s) rörande KFML(r), signaturen övertäckt -Lista (1 s) över KFML(r):s regionkontakter -Massprotester mot vpk-ledningen, dat 24.2.1971 SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Du har ju nu jobbat med att skriva kommentarer, synpunkter och argument på VPK och de extrema vänstergrupperna. När vi startade verksamheten var vi osäkra var vi skulle hamna och vi betonade att det var en försöksverksamhet. Det har för din del varit ett besvärligt jobb med hänsyn till det parlamentariska läget och att intresset och uppmärksamheten har minskat hos väljarna för dessa grupper. Därtill så har inte minst jag haft för mycket omkring mig vilket gjort att arbetet varit för dåligt målinriktat. måste jag tyvärr meddela dig att verksamheten av praktiska och ekonomiska skäl måste upphöra. Jag har fått nya uppgifter och vi har nya medarbetare som följer verksamheten.183 avslutar brevet med att nämna att ska få pengar, vilket väl avser honorar för det nämnda arbetet. har inför SÄKO hävdar han säkert betalade för de rapporter som denne lämnade rörande Vpk, även om han inte minns att någon sådan skriftlig rapportering förekom.184 Man kan alltså konstatera att säker- ligen ligger bakom en del av rapporterna som AC vidarebefordrade till . Men han var inte ensam. De rapporter som har rubriken om Vpk , Tilläggsuppgifter om Vpk är knappast skrivna av någon av avhopparna, vilket framgår av en handling: Den socialdemokratiska gruppen bedrev enligt Ny Dag en organiserad fraktionsverksamhet riktad mot partiets politik. Den kallas för de nio på grund av ett brev i den partifientliga kampanjen under- tecknades just av nio personer. De lämnade sedan partiet. De flesta återfinns nu i SAP, om man får tro Ny Dag. var väl en av dem om jag inte minns fel. Skrivningen tycks således utesluta någon av de nio, bland vilka kunde återfinnas , , , Axel m.fl. avled 1994. En person som med säkerhet kan knytas till en del av rapporterna var freelance- journalist, här kallad (Almberg) och skrev då och då i . (Almberg), som är avliden , hade en god vän ansluten till Vpk men med nära anknytning till KFML i genom vilken han fått många upplysningar om KFML som det står i en rapport från säkerhetspolisen.185 Det är således 183SAP:s arkiv, serie E3A, volym 20, . 185Uppgifter om KFMLr; PM från i till i . Till handlingen är bifogad en av de rapporter som överlämnades från källa AC till . Det uppges i PM:n att författaren till rapporten är Ny Dag- SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna denne Almberg som författat i stort sett samtliga AC-rapporter om KFML samt KFMLr och också flera av dem som handlar om Vpk. Almbergs kontakt inom var en redaktör för tidningen i politiken, . Från denne har sedan i stort sett samtliga Almbergs handlingar gått till som då arbetade med pressfrågor på partikansliet. Kokk kan dock inte säkert säga vilka inom partikansliet som i övrigt fick ta del av handlingarna. Att kom i kontakt med dem förefaller självklart. Ett dokument understryker detta; i ett brev till , som då arbetade i statsrådsberedningen, skriver : Broder, kapitel rykten: Enligt säkra uppgifter – säger min sagesman – kommer VPK inte att stödja ett regeringsförslag om tvångsmedling i lönekonflikten, även om detta kan medföra nyval. kommer att behandla hela problemet på nästa sammanträde.186 Min sagesman, som hänvisar till, var Almberg. Denne hade nämligen till partikansliet insänt en rapport men ovanstånde innebörd. Almberg har för övrigt en akt på säkerhetspolisen av vilken det bl.a. framgår att han hade kontakt med varvid han bl.a. till denne lämnade ett manus till en bok av , aktiv inom SKP och en av CH kritiker. lämnade sedan manuset vidare till sin kontakt inom säkerhetspolisen, , har tillfrågad om kon- takten med Almberg, sagt att det var som fiskade upp honom. förstod att Almberg, som han uppfattade var alko- holiserad, hade kontakt med . Eftersom inte tyckte att Almberg uppgifter kunde anses tillförlitliga, avvecklade han källan. känner inte till något om att Almberg senare kom i kontakt med någon vid SAP:s partikansli.189 Inför säker- hetspolisen uppgav mannen 1965 också att han på uppdrag av `socialdemokaterna och regeringen´ hade till uppgift att `kartlägga och följa upp kommunisterna´. Han berättade vidare att han skulle resa till för att sammanträffa med sin uppdragsgivare vars adress samt nummer till Säkerhetspolisen , övriga handl tillhörande reg, JWK-handlingar II, 15:4/6 b Spec 2-15:4/7 d, volym 15. 186Brev från till . , serie E6, volym 3 . 187P 5495, löpnr 2. 188Handlingen finns i meddelarakten . SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna bostads- och arbetstelefon han innehade.190 I har återfunnits en handling som med stor sannolikhet är författad av Almberg. Handlingen utgör en rapport över vad som utspelades i de inre kretsarna inom SKP /1966. Den har dock inte påträffats militära eller polisiära arkiv vilket skulle kunna tala för att eller mannen själv lämnat den direkt till någon inom SAP. Som nämnts är den sista rapporten i AC-akten daterad . Det finns emellertid ytterligare en vilket visar att ärendet på något sätt fått en fortsättning, om än måhända tillfällig. I missivet till rapporten skriver att materialet utgör manus till en skrift, som skall utkomma längre fram i tiden och det har sammanställts av en sektion i kanten av UD. Burströms källa har haft materialet för yttrande och har därvid gjort vissa markeringar vid texten.191 Handlingarna rör (). En av de handlingar som Burström fick från AC har också inkommit till säkerhetspolisen någon annan väg. Det rör manus till en artikel om EAP och någon har för hand noterat följande på handlingen: För kännedom från sammanställd av (Arbetet) åt partiexp. Materialet skall inte masspridas. Hör med Wall hur det skall spridas. LO och förbunden?192 Wall avser säkerligen efterträdare som facklig sekrete- rare, . Källa AC är alltså en centralt placerad person vid SAP:s parti- kansli som samlar in uppgifter från olika håll i landet om kommu- nistisk verksamhet för vidare befordran till säkerhetspolisens sektion i . Rapporteringen pågår huvudsakligen under peri- oden . Källa AC får sina upp- gifter från personer både inom och utom partiet och det finns inget som pekar på att dessa varit medvetna om att rapporterna gått vidare till säkerhetspolisen. Bland rapportförfattarna märks , den ovan nämnde Ny Dag-journalisten, och . Gemensam nämnare för nästan samtliga 190P 5495, löpnr 2. 191Rps/Säk, skrivelse från sektionen i av angående ELC (European Labour Committe). ACU SH 406-75. Förvaras i JWK 250:08/0 Diverse utländska organisationer i allmänhet, löpnummer 5A. 192Handlingen, som saknar missiv, är diarieförd i centralregister . Förvaras i JWK 250:08/0 Övrig verksamhet. Diverse utländska organisationer i allmänhet, löpnummer 5A. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna rapporter är dåvarande partikassören . Denna har, som nämnts, förnekat kontakt med . Steget från till Burström är annars inte långt – en av när- maste medarbetare var nämligen släkt med Burström.193 Vem som egentligen lämnade materialet till Burström är kanske inte så intressant. Viktigare hade varit att få klarhet i varför kon- takten skapades och fortlevde under just den period då IB:s inrikesverksamhet var nedlagd. Eftersom ingen av de personer som SÄKO samtalat med vill kännas vid AC-rapporteringen, kan således inte full klarhet skapas i detta avseende. 10.15En trängre krets runt statsministern? Som framgår i avsnittet om Källa AC nämnde denne att en trängre krets runt statsminister diskute- rade utgivning av förtroliga kvartalsrapporter om läget i . Rapporterna behandlades exklusivt inom den trängre kretsen och det tycks ha varit som tog emot dem. Vad är detta för krets och vilka var dess uppgifter? De norske f.d. socialdemokratiska partisekreteraren har i förhör inför SÄKO nämnt att han hade ett flertal kontakter med och och att han också mottog rapporter från dessa – det betyder alltså att och också verkade direkt för det norska räkning. Bye berättar att han kom i kon- takt med dem omkring 1967 (i samtal med lägger Bye kontakterna något tidigare, 1965 eller 1966, se s 370) och att han till en början inte visste om de agerade på uppdrag av polisen, militären eller SAP. förstod han dock att de representerade militären. Byes intryck är att Elmérs och huvudkontakter som de rapporterade till var ÖB och den social- demokratiska partiledningen representerad av , , , och . Han tror inte att att var inblandad i dessa sammanhang. Han känner inte närmare till roll. försvann ur sammanhanget medan kon- takten med upprätthölls ännu några år.194 Bye har förnekat att några personer från det socialdemokratiska partiet var när- varande då han och träffades. Däremot vill han minnas att SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna han träffade och i ett möte tillsam- mans med , oklart dock när och vad som avhandlades. Det kan konstateras att samtliga de av Bye nämnda personerna som han antar att rapporterade till hade kontakter med och/eller . Kontakterna gick i samtliga fall också långt tillbaka i tiden. Frågan om de också utgjorde någon särskild krets är dock ännu oklar. förnekar att han skulle ha ingått i en trängre krets runt och han känner inte heller till vilka som skulle ha gjort det. Som en möjlig person nämner han Hans Alsén195 som 1969–1970 var statssekre- terare i statsrådsberedningen. Denne har dock inte kunnat bidra med några upplysningar om någon krets av ovan nämnda slag annat än att han vet att i samband med gruvstrejken /1970 rapporterade om läget och att var en person med mycket speciella uppgifter, nämligen att försöka få en bild av det som skedde i det som syntes ske.196 , som besökte Malmfälten tillsammans med , har uppgivit att han träffat såväl som men endast den senare tillsammans med och ska inte frågor rörande kommunister eller liknande ha diskuterats.197 känner inte till något om någon krets runt till vilken man skulle meddelat uppgifter av underrättelse- och säkerhetsnatur.198 , som åren 1968–1971 var SAP:s internationella sekreterare och därefter departementsråd vid UD, har uppgift att var socialdemokrat och patriot som uppenbarligen hade goda kontakter med och . Vid en lunch deltog förutom och också Thunborg, och vilka alla föreföll att väl känna . visste om att hade kontakt med . uppfattning är att endast sysslade med ut- rikes förhållanden. hade omkring mycket nära kontakt med . Han upplevde denne som väldigt bekymrad över konflikten i Malmfälten och än mer över de hungerstrejkande vägarbetarna vid . uppger att misstrodde säkerhetspolisen – det gjorde vi väl alla – och anledningen till SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna detta var att säkerhetspolisen samarbetade med utländska tjänster som stod på fel sida.199 I en del dokument i förekommer dock referenser till något som tycks vara en särskild gruppering inom partiet. I ett brev från till nämns en kommande bok av CH . Som jag nämnde i vårt samtal vore det väldigt värdefullt om vi skulle göra en djupdykning i dessa frågor, som kunde användas i den inre kretsen inom partiet.200 I ett brev året därpå skriver om en inre grupp i vilken skulle ingå , samt grupp som här avses är sannolikt identisk med den s.k. K-gruppen, vars huvuduppgift tycks något oklar. I finns en Förteckning över deltagare i K-gruppen följt av en dag- ordning för ett sammanträde med denna. Punkterna på program- met tar upp sammanfattning av de fackliga styrelsevalen, kollek- tivanslutningen samt, under punkten Material etc något som kallas Röd opposition. Förteckningen över deltagare innefattar ett 20-tal namn, bland dem , , , , , , , samt företrädare för , som och . Slutligen står också namnet som dock är överstruket.202 Säkerligen avses . Denne har i för- hör inför SÄKO nämnt att partiet tillsatte en särskild kommunistgrupp ledd av och med som sekreterare. Då räknar upp namnen på de som ingick, är det uppenbart att han talar om k-gruppen.203 I gruppen ingick han själv som representant för SSU och ibland ska också hade deltagit. Så vitt känner till fortgick arbetet åtminstone till då han själv slutade i gruppen.204 200Brev från till . 201Brev från till . 202De två handlingarna återfinns i ; Handlingar rörande andra partier. Serie F 15 D 09. 203Engman räknar upp följande personer: , , , , , , , , och . I förteckningen över deltagare i K-gruppens sammanträde tas flera av dessa personer upp nämligen , , , , , samt . SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Han har också berättat att dåvarande förbundssekreteraren i SSU, bjöd hem , och för diskussioner rörande hur det skulle gå med kom- munistpartiet. hävdar att mötet inte skulle haft något samband med Forum Vänster trots den uppenbara kopplingen . led SAP svåra nederlag i kommunalvalet.205 Detta ledde enligt till att åter bjöd hem , och , nu också i sällskap av för en diskussion om kommunisternas framgångar i höstens val och en strategi för att bemöta dessa. skulle ha ringt och frågat vad de kommit fram till.206 har i förhör med SÄKO nämnt att han träffat i hemmet tillsammans med , och men hävdar att detta troligen var och att man då hade diskuterat världsläget i stort. Såvitt då visste var en opolitisk tjänsteman vid Försvars- departementet och politiskt sakkunnig hos son.207 Också minns en middag hos 1965, där ledningen för – ordföranden , förbundssek- reteraren och – samt och deltog. berättar att han i efterhand förstod att mötet hölls i samband med att blev ansvarig för IB:s internationella verksamhet och att därför var intresserad av SSU:s syn på sådant som utspelades på det internationella planet. Han menar också att det är möjligt att man diskuterade SKP:s framtid men det var säkert inte huvudfrågan för kvällen. kan inte minnas någon liknande middag men säger att det är möjligt att han sammanträffade med ytterligare en eller två gånger.208 Oavsett syftet med K-gruppen finns uppgifter som tyder på att denna fortsatte leva en bit in . I två brev från till 1971 och 1972 nämns K-gruppen. Aspling frågar i det första brevet , som då just utsetts till partikassör, om han kunde fundera hur vi ska ha det med k- gruppen i fortsättningen och hur ser på sina möjligheter anger att middagen hos var . anger att mötet hölls . SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna att upprätthålla det här lilla kontaktorganet.209 I det andra brevet upprepar Aspling frågan om k-gruppens framtid och menar att det sannerligen hänt åtskilligt , som skulle kunna ge anledning till funderingar. Antagligen sitter du väl inne med intressanta informationer.210 Vi är så tillbaka i frågan om det fanns någon trängre krets inom SAP/regeringen med kopplingar till och hans personal. Rörande K-gruppen kan man först konstatera att det fanns en hel del personer med kontakter inom IB. Till att börja med ingick i gruppen och han var ju –1967 heltidsanställd vid IB. Därutöver hade regelbundna kontakter med vilket ju inte är så konstigt eftersom den förre var försvarsminister och den senare chef för den hemliga underrättelsetjänsten. har den förre bekräftat. , som enligt deltagarförteckningen ingick i K-gruppen, har i samtal med bekräftat att han hade en kontakt med och då lämnade uppgifter till denne. var ungdoms-, studie- och organisationssekreterare inom . kontaktade honom inför en Byggnads-kongress. minns att det hela slutade med att han i kongressens offentliga ombudsförteck- ning satte kryss för vissa namn, och det var framför de personer, som jag säkert visste var kommunister. minns inte varför ville ha dessa uppgifter.211 Då Kokk frågade om detta svarade denne att ja, det var väl fråga om en sådan allmän bedömning av kommunisternas styrka i förbundet.212 Beträffande har uppgivit att denne var en av hans kontaktpersoner i . hade också kontakter med då denne var skollärare på en ort i Norrbotten.213 Där- utöver kan naturligtvis Paues´ nära kontakt med nämnas. Beträffande var denne ingen främ- ling för – de två hade exempelvis 1963 haft kontakt i ett personalärende vid Grupp B. I K-gruppen ingick dessutom ytterligare några personer som kände till Grupp B/IB, bland dem 209Brev från till . 210Brev från till . 211Kokk (2001) s 320-321. 212Ibid., s 426. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Ytterligare ett tiotal personer ingick i K-gruppen men inget finns som i deras fall visar på kon- takter med Elmérs verksamhet. 10.16 Att karakterisera relationen mellan Grupp B/IB och SAP/LO I vilka termer ska förhållandet mellan Grupp B/IB å ena sida och SAP/LO å den andra beskrivas? Man kan här laborera med fyra olika begrepp: Skällfunktionen: avser en ensidig informationsriktning från per- soner inom SAP/LO till Grupp B/IB. Ssamverkan och samarbete: avser en relation som skär genom flera olika nivåer – central, regionalt och lokalt. Här finns också utrymme för ömsesidigt utbyte av informationer. Soperativt samarbete Scentral styrning Man bör kunna konstatera att det från det att kontakten togs fram till omkring 1957 rörde sig om källfunktionen och då i mycket ringa omfattning. ser man dock ett tydligt exempel på samarbete, närmast på operativ nivå, mellan och företrädare för och partiet/ regeringen rörande den då aktuella försvarskonferensen. Anställan- det av de inom socialdemokratin aktiva 1958, 1959, 1961, Axel 1962, 1963 samt 1965 innebär naturligtvis att möjligheten till dialog mellan Grupp B/IB och partiet ökar. två brev till partiets internationella sekreterare 1962 samt de dokument som överlämnades till och parti- sekreteraren vittnar om att själv inte upprätthöll en strikt gräns. Utöver de uppräknade kan också nämnas att , , samt , samtliga aktiva socialdemokrater, var verksamma för Grupp B/IB. andra hälft kan man också se ökande kontakter mellan och den fack- lige sekreteraren där själv säger sig sitta på två stolar och rörande de avhoppande kommunisterna kan man tala om en form av samarbete. , som arbetade vid IB –1963 uppfattade att han under sin anställning vid SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna Grupp B (eller Collector som han genomgående kallar verksam- heten) arbetade för såväl försvaret som det socialdemokratiska partiet. Inför resor ute i landet, som han ofta före- tog tillsammans med , informerade dem om sådant som de i sin tur skulle upplysa kontaktmännen om, t.ex. om en anställd på en viss arbetsplats deltagit i någon kommunistisk utbildning utomlands.214 lämnade, som nämnts, uppgifter om kommunister till en person vid arbetarekommun. har för SÄKO berättat att det förekom rykten om att socialdemokratiska ombudsmän inhämtade uppgifter från personer inom den socialdemokratiska arbetsplatsorganisationen. Året ska ha varit 1963. Thunborg hade då fått klart för sig att arbetade med att hålla ordning på kommunister och Thunborg säger att kan ha lämnat uppgifter som IB fått fram till sin bror . Thunborg och partisekreteraren diskuterade då hur mycket samarbete som SAP skulle ha med militären. Sam- arbetet ska dock enligt Thunborg ha varit enkelriktat – hur mycket skulle SAP bidra med? Båda var dock tveksamma och ansåg att man skulle inta en försiktig hållning. Enligt Thunborg hade företrädare, , varit särskilt angelägen om att inte blanda ihop korten. Av detta skäl avvisade man exempel- vis en propå från om att få delta i en socialdemokra- tisk delegation till det finska broderpartiets kongress, också det troligen 1963.215 Trots detta hade både Thunborg och personliga kontakter med och det är inte alldeles lätt att se var de drar själva rågången. I samtal med tycks dock mena att man ska skilja mellan att, som en del funktionärer på partikansliet, ingå i Elmérs kontaktnät och att ingå i IB:s operativa ledning. besökte exempelvis Grupp B/IB:s villa på och träffade i olika parti- sammanhang. Han utgår ifrån att det vid de tillfällen han träffade företrädare för inte bara förekom mat och dryck utan också dryftades saker som var av gemensamt intresse. Det handlade dock aldrig om ordergivning, ordertagning eller gemensamma beslut – då hade partiet varit indraget, menar tilläts 214Uppteckning nr 420 (förhör). 215Förhör med och kompletterande samtal . 216Förhör med 2000. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna besöka partiexpeditionen för samtal med bl.a. har själv använt begreppet samverkan då han talat om relationen: under och under , framför allt första, då var socialdemokratin och LO mycket negativa till samarbete med polisen. Och jag är mycket stolt över att jag lyckades få den här samverkan på säkerhetssidan med LO och 218 Då han utfrågades av FUN 1998 återkom till detta och sade att han var stolt över att han fått bidra till samverkan mellan försvarsstaben och LO.219 I ett avseende kan man tala om som en partipolitisk underrättelseman och det avser de kontakter som i stort sett och åtminstone en bra bit in upprätthöll med företrädare för socialdemokratin i , , , och . Här synes ett ömsesidigt informationsutbyte ha ägt rum. Därigenom kan man också ge rätt då han somma- ren 1962 menade att det lägges upp en socialdemokratisk under- rättelsetjänst under ledning med som på- drivare. Det kan vara värt att notera att använder just ut- trycket underrättelsetjänst vilket ju per definition avser uppgifter om förhållanden rörande främmande makt. har således inte talat om en partipolitisk säkerhetstjänst – om så vore fallet skulle han begreppsmässigt avse en verksamhet rörande inrikes för- hållanden. Det norska partisekreterare har vittnat om att och till honom lämnade informa- tioner från av sådan detaljeringsgrad och sådant djup att något motsvarande inte fanns att få i . Sådana informationer förde Bye vidare till ledning.220Anders Thunborg har berättat att han, i egenskap av SAP:s internationella sekreterare, ibland användes som bollplank av IB. Man testade tankar på honom, tankar som ibland kunde vara skriftligt formulerade. Detta läsande av IB-material föranledde Thunborg att påpeka att IB borde tillföras bättre analytisk kapacitet och han rekommenderade därför 217Kokk (2001) s 107. I utskriften av Elmérs utsaga stannar till efter LO och övergår till att säga men det har man ju lyckats slå sönder igen på polisens sida, det är ju knepigt det där. Redovisning av vissa uppgifter om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Dnr FO 98/2531/EC/RC. 220Kokk (2001) s 370. SAP:s kontakter med säkerhetstjänsterna att ta kontakt med Arbetet-journalisten . IB använde sedan denne som analytiker enligt Thunborg. Själv fort- satte han vara involverad i samtal om utvecklingen i , Tjecko- , och de baltiska staterna och framför allt kanske . Där har det väl varit ett givande och tagande i samtalen har Thunborg sagt, men betonat att det rört sig om just samtal och inte utbyte av papper.221 Också har beskrivit relationen mellan parterna i termer av samarbete. I ett tal inför arbetarekommun sade han exempelvis, då frågan om övervakningen av säkerhetsrisker kom på tal: Detta var egentligen polisens uppgift, men den hade ingen möjlighet att hålla reda på alla. Då bedömde man att ett samarbete borde vara möjligt med fackföreningsrörelsen och tjänstemannarörelsen. Ett sådant samarbete inleddes . Man ville ta reda på vad en man gjorde som kanske varit anställd i på en plats och på en annan men hos krigsindustrier. Vad var det för en hoppjerka som arbetade inom den svenska krigsindustrin?