sou · GQB3100 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredaren skall undersöka om reglerna för tillståndsprövning behöver ändras t.ex. vad gäller instansordningen och om pröv- ningen av bearbetningstillstånd görs på ett lämpligt sätt. Utredaren får ta upp och bedöma andra frågor som kan vara av betydelse för uppdragets genomförande. Det kan även gälla att framlägga förslag till förändringar i lagstiftning m.m. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag . är ett av världens torvmarkstätaste länder med en torvareal som motsvarar av landarealen. Totalt finns bear- betningskoncession för 206 stycken täkter. Utvinning sker på 121 av dessa i framför allt , och Norr- bottens län. I finns också de flesta outnyttjade bearbetningskoncessionerna i landet. Den årliga skörden av ener- gitorv uppgår till mellan 2,5 och 3,5 miljoner kubikmeter torv (2,5–3,). För odlingstorv har produktionen varierat . I denna rapport behandlas primärt energitorv. Produktionen av energitorv varierar kraftigt mellan åren bero- ende på rådande väderleksförhållanden. Kalla, regniga somrar har gett skördar på endast . Marknaden för torv har historiskt kännetecknats av ett antal lokala delmarknader som en följd av att transportkostnaderna för torv utgör av de totala kostnaderna. En ökande handel mellan olika regioner i har dock skett på grund av den stora geografiska spridningen mellan platser för torvutvinning och lokalisering av förbränningsanläggningar i närheten av tättbebyggda områden. Marknaden kännetecknas vidare av att antalet producenter har minskat i antal genom sam- manslagning av företag, varvid ofta större företag har köpt upp mindre. Den största producenten svarar för cirka 30–av produktionen av energitorv i landet. produceras av cirka 25 producenter och ger en direkt sysselsättning motsvarande närmare 600 helårsarbeten, varav en tredjedel i . Då en stor del av arbetet är säsongsarbete innebär det att det totala antalet personer som sysselsätts inom näringen är avsevärt högre. Användningen av torv sker i det närmaste uteslutande för fjärr- värmeproduktion i ett trettiotal anläggningar. En del av fjärrvärme- produktionen med torv sker i kraftvärmeanläggningar. för- bränns tillsammans med andra bränslen, främst trädbränslen. De största användarna är lokaliserade i länen i (, och ), där är störst med av den totala användningen. En betydande användning sker också i . Energitorvanvändningen har varierat mellan 2 och , varav användningen i kraft- värmeanläggningar har utgjort mellan . Prisutvecklingen på torv har varit i det närmaste oförändrad i löpande priser och därmed sjunkande i reala priser och har till viss del sannolikt även påverkats av den ökande importen av torv till . Importen har uppgått till 20–av den totala använd- ningen av torv i . importeras i huvudsak från och . I finns ett svenskt delägarskap i torvindustrin. Importen av torv förväntas fortsätta öka oavsett utfallet av den svenska torvskörden. Nya importländer, om än osäkra, är och . Transport av inhemskt producerad torv sker företrädelsevis med lastbil eller med tåg. Importerad torv transporteras främst på fartyg eller pråm. Totalt utgör torvanvändningen mindre än en procent av den totala energitillförseln till . svarade för av fjärrvärmeproduktionen () och (0,) av elproduktionen i kraftvärmeanläggningar. I det svenska energisystemet finns en viss utbytbarhet – substituerbarhet – mellan olika energislag. I befintliga anläggningar för el- och värmeproduktion varierar förutsättningarna mellan olika anläggningar, vilket gör att vissa av bränslena är utbytbara utan större förändringar av anläggningarna. För nya anläggningar är begränsningarna i förutsättningarna för bränsleval färre. Anlägg- ningsutformning, utsläpp vid förbränning och hantering av rest- produkter från förbränningen påverkas av ett antal parametrar. De viktigaste parametrarna är energitäthet, svavelinnehåll, kväveinne- håll, askinnehåll och askans sammansättning. I flera av de pannor där det eldas torv finns även möjlighet att använda andra bränslen. Vid kontakt med torvanvändare fram- går att förutsättningarna för att ersätta torv med andra bränslen varierar mellan olika anläggningar. Främst framhålls att torv kan ersättas med olika former av trädbränslen, kol och eldningsolja. De hinder som anges av aktörerna för en ökad användning av torv är främst osäkerheter om koldioxidskatt kommer att införas på torv samt prisrelationen till övriga bränslen. Vidare anges att villkoren i investeringsstöd för biobränsleeldade kraftvärmeverk begränsar möjligheterna att öka förbränningen av torv i dessa anläggningar. har jämfört med trädbränslen ett högre innehåll av kväve, svavel och aska. Utsläppen av svavel och kväveoxider kan därför vara högre vid torveldning, men med reningsutrustning som finns installerad på flera anläggningar kan utsläppen av stoft, svavel och kväveoxider vara i samma nivå som vid förbränning av trädbränslen. Mängden fasta restprodukter blir större än motsvarande från för- bränning av trädbränslen. Totalt uppskattas en rimlig potential för torvanvändning i befintliga förbränningsanläggningar som använder eller tidi- gare har använt torv uppgå till , vilket kan jämfö- ras med dagens användning motsvarande (). Bidraget till totala elproduktion är marginell från såväl torv som trädbränslen. Konkurrenskraften för torv påverkas av statliga ekonomiska styrmedel i form av energiskatter (energi-, koldioxid- och svavel- skatt). Av energiskatterna utgår för torv endast skatt på utsläpp av svavel. För torv lämnades –1986 stöd i form av bidrag och lån till anläggningar för utvinning och förbränning av torv. Totalt utgick stöd på cirka 740 miljoner kro- nor till knappt 80 förbränningsanläggningar i . Vidare läm- nades, , bidrag och lån till cirka 40 projekt för torvutvinning och förädling. De genomförda och pågående statliga utredningar som i huvud- sak kan ha en påverkan på styrmedel som rör konkurrenssituatio- nen mellan bränslen och därmed torvens roll i energisystemet är: handel med elcertifikat, handel med utsläppsrätter samt översyn av energibeskattningen. Den framtida användningen av energitorv i kommer starkt att påverkas av utformningen av dessa styrmedel. Det är fortfarande oklart om torv blir berättigat till elcertifikat eller ej och om det kommer att krävas utsläppsrätter för eldning med torv. av torvanvändningen sker i kraftvärmeanläggningar. Om torv omfattas av handel med elcerti- fikat kan torvanvändningen i kraftvärmeanläggningar under de närmaste åren uppgå till jämfört med om torv inte blir certifikatberättigat. Om torv omfattas av ett system med utsläppsrätter, dvs. att det skulle krävas utsläppsrätter för att elda torv, skulle det ge motsvarande effekter som om torv skulle beläggas med koldioxidskatt. Torvens konkurrenssituation gentemot såväl fossila bränslen som bränslen som ej omfattas av handelssystemet skulle därmed komma att kraftigt försämras och beroende på priset på utsläppsrätter leda till att användningen av energitorv minskar avsevärt. Vid utvärderingar av energiskattemo- dell konstaterades att torven skulle förlora sin konkurrenskraft om den skulle beläggas med koldioxidskatt oavsett vilken nivå som val- des. Motsvarande analys med förhållanden för istället för visar att torvens konkurrenssituation har förstärkts gentemot fossila bränslen eftersom priserna för fossila bränslen, främst eld- ningsolja, kraftigt har ökat. Torvens konkurrensmöjlighet gent- emot trädbränslen skulle dock gå förlorad vid ett införande av kol- dioxidskatt på torv. Med dagens prisbild konkurrerar torven främst med olika former av trädbränslen för användning inom den svenska fjärrvärmesek- torn. I högre grad än för energitorv har de regionala obalanserna mellan anläggningar för förbränning av trädbränslen och produk- tionen av bränslena skapat en marknad som övergått från ett antal lokala delmarknader till en nationell marknad. Vidare har importen av trädbränslen ökat på samma sätt som för torven och svarade för cirka 20–av den totala användningen. Uppgif- terna är dock osäkra. Exporten av trädbränslen från har varit låg men ökar nu enligt marknadens aktörer snabbt. Främst efterfrågas förädlade trädbränslen. Priset på torv har i stor utsträckning följt priset på trädbränslen. Oförädlade trädbränslen har en något lägre andel fasta kostnader jämfört med oförädlad torv. Transporternas andel av de totala pro- duktionskostnaderna är i det närmaste desamma. Dock kan i regel lägre transportkostnader erhållas för trädbränslen då denna trans- portmarknad är större än motsvarande marknad för torv. För såväl trädbränslen som för torv gäller att de fasta kostnadernas andel ökar då bränslet vidareförädlas, medan transportkostnadernas andel av de totala produktionskostnaderna minskar. Kunskapsnivån om användning av såväl torv som trädbränslen är hög i jämfört med de flesta länder i . Ett undantag är där torvens roll i energisystemet är större än i Dessa kunskaper bedöms vara av stor betydelse vid långva- riga försörjningskriser. För att kunna utnyttja torv vid en försörj- ningskris krävs dock att dessa kunskaper bevaras hos producenter, entreprenörer och användare av energitorv. Tillgångar, produktion och användning av torv ............. Torvtillgångar och inventeringar........................................... 2.1.1 Översikt av viktigare genomförda Produktion av torv ................................................................. Produktion av energitorv............................................ 2.3.3 Kostnader för torvproduktion och transport............ Sysselsättning för torvproduktion ............................. Handel med torv..................................................................... i jämförelse med andra bränslen ......................... 3.1Skatter och övriga ekonomiska styrmedel på Skatter och avgifter ..................................................... 3.1.2 Genomförda förändringar av energibeskattningen med koppling till torv ................................................. Övriga ekonomiska styrmedel ................................... 3.1.4 Utredningar och förslag om ändrade styrmedel ....... 3.2 Substituerbara bränslen.......................................................... SOU 2002:100 Bilaga 2 3.2.1 Jämförelse av bränslen innehållsmässigt.................... 3.3.1 Torvförbränning i befintliga anläggningar ................ 3.3.2 Torvförbränning i nya anläggningar.......................... Utsläpp från förbränning ........................................... 3.4.1 Kostnader för bränsleproduktion och transport ...... 3.4.4 Påverkan av koldioxidskatten ....................... 3.4.5 Påverkan av elcertifikat och ändrad Genomförda prognoser för tillgångar på inhemsk energi ... Försörjningsaspekter ur ett beredskapsperspektiv .............. Jämförelse av bränslepriser med nya förslaget till kraftvärmebeskattning ............och handel med elcertifikat På uppdrag av har tagit fram underlag till utredningen. I uppdraget har ingått att: redovisa torvens prisbild i jämförelse med andra substituerbara energiråvaror i inklusive historisk utveckling beskriva gällande bestämmelser för avgifter och skatter för torv med relevanta hänvisningar till senaste beslut och jämföra med övriga energiråvaror. En beskrivning görs även av den historiska utvecklingen. I Utvärdering av energi- skattemodell (Ds 2000:73) genomfördes en känslighetsanalys av koldioxidskatt för torv. Utvärderingens resultat och förutsätt- ningar analyseras med avseende på dagens förutsättningar analysera torvens känslighet med hänsyn till transportkostnader och motsvarande för substituerbara biobränslen bedöma torvens konkurrenssituation i enligt ovan. I arbe- tet ingår även att illustrativt beskriva tillgång och efterfrågan på torv som bränsle i , med regional indelning samt import jämföra utsläpp från torveldning med eldning av andra substituer- bara bränslen uppskatta den sysselsättning torvverksamheten ger upphov till, även i ett regionalt perspektiv. Jämförelse görs med övrig syssel- sättning i regionerna belysa torven ur försörjningstrygghetssynpunkt. Här ingår även att belysa potentialen för torvanvändning i dagens anläggningar samt beskriva vilka bränslen som skulle användas om man inte använder torv belysa förbränningstekniska fördelar med torv rapporten omfattar huvudsakligen energitorv. I kap. 2 redovisas tillgångar, produktion och användning av torv. Därefter görs i kap. 3 en jämförelse av torv med andra bränslen 2Tillgångar, produktion och användning av torv är ett av världens torvmarkstätaste länder. Den areal som täcks av torvmarker där torvlagret är djupare än uppgår till , vilket motsvarar av landarealen. Andelen mark med torvtäcke (även tunnare än ) brukar anges till . Världens samlade torvmarksarealer har beräknats till 3 . Vid bedömningar av torvens lämplighet för energiproduktion kan man pröva om torven är dels utvinningsbar, dels utvinnings- värd. Kriteriet utvinningsbar omfattar bland andra sådana paramet- rar som torvdjup, arrondering och torvkvalitet, vilka är parametrar som utgör förutsättningar för att överhuvudtaget kunna utvinna torv. Kriteriet utvinningsvärd behandlar täktens lokalisering med avseende på bland annat avstånd till väg, förädlingsanläggning och slutanvändare. Ofta kan den senare typen av faktorer vara lika vik- tiga som till exempel kvaliteten på torven. Förutom torvmarken med ett torvlager djupare än , finns det i mark som täcks av grundare torvlager motsva- rande . Den areal som bedömts brytvärd i större skala med beprövade metoder har sammanlagt uppskattats till (350 000 ha). I denna bedömning, som gjordes (NE 1982:11), användes ett antal förutsätt- ningar som inte längre gäller, varför siffran är osäker med dagens förutsättningar. Alla myrar mindre än antogs till exempel vara olämpliga för torvproduktion. används dock betydligt mindre myrar. Även ny produktionsteknik och utbyggnad av väg- nätet har ändrat förutsättningarna för vilka arealer som kan använ- das för produktion. Arealen skyddade myrar har ökat . Beräkningar anger att det i finns en volym av utvinningsbar torv varav cirka 900 miljoner på koncessionslagd areal, se Tabell 1. Bilaga 2 SOU 2002:100 >30 cm, miljoner <30 cm, miljoner Källa: SCB, , 2001 Volymen torv ökar kontinuerligt då torv ständigt nybildas på torv- arealerna. Höjdtillväxten av torv har bedömts vara i medeltal unge- fär på myrarna i norra och 0,52 milli- meter i södra delarna av landet. Detta skulle ge en årlig tillväxt av torvresursen , på marker klassificerade som myr. Med befintlig energitorvskörd på cirka 3 miljoner kubik- meter under normalår, plus drygt 1 miljon kubikmeter odlingstorv, bryts cirka en sjättedel av årstillväxten i landet (SCB och , 2001). Torvresursens tillväxt baseras på mätningar av myrarnas upp- byggnad sedan istiden och representerar ett medelvärde . Dagens tillväxt kan avvika från den historiska, och vissa undersökningar från tyder på att i vart fall en del myrar ackumulerar betydligt mindre kol . Skillnaderna mellan olika typer av myrar är betydande. Faktaruta: Definitioner och begrepp för torv (SGU, 2002) Med en torvmark avses ett område med ett tydligt lager av jordarten torv om minst . En torvmark kan vara en myr, det vill säga ha ett ytskikt med kärr- eller moss- vegetation, men en torvmark kan också vara en markyta som saknar denna typ av vegetation och vara till exempel en odlad eller skogsbevuxen markyta som varken kan definieras som kärr eller mosse. Med myr avses våta torv- eller fastmarker med ingen eller ringa skogsproduktion. Till begreppet myr räknas förutom den levande vegetationen av fuktighetsälskande växter även det underlagrande skiktet av torvjord. Myrar indelas i sin tur i kärr och mossar och vidare i olika underavdelningar. Med kärr avses en myr karakteriserad främst av gräs, starr, vass, fräken och fuktighetsälskande örter. I bottenskiktet överväger så kallade brunmossor. Kärren utmärks av en mer närings- krävande vegetation än mossarna och försörjs huvudsakligen från ytligt rinnande grundvatten. De i kärren bildade kärrtorvs- lagen är vanligen de för bränsleproduktion mest lämpade. Med mosse avses en myr karakteriserad av framför allt ett slutet täcke av vitmossor och en i övrigt ganska artfattig flora av olika ris, som ljung, skvattram, odon med flera samt tuvdun. Mossar- nas yta är plan eller välvd (så kallade högmossar). Mossarna är så gott som uteslutande försörjda med nederbördsvatten och den bildade mossetorven är näringsfattig och mest lämpad för växt- torvproduktion. Mossarna har oftast utvecklats från kärr och den vanligen låghumifierade mossetorven ligger i dessa fall på kärrtorv. Torvslag är en indelning av jordarten torv efter torvens botaniska sammansättning och grad av nedbrytning (så kallad humifiering). I de fall där ursprungsväxtresterna är helt ned- brutna och omvandlade görs indelningen efter det ursprungliga växtsamhällets uppbyggnad. Vanligen används en indelning i kärr- respektive mossetorvslag efter den svenske torvgeologen klassiska modell, med en ytterligare indelning efter växtsamhällenas blöthet och näringstillgång. Med våt fastmark avses myr eller skogsmark med ett grunt, mindre än 30 centimeter torvlager, där s.k. sumpmossor utgör av bottenskiktet. Med sumpmossor avses närings- krävande vitmossor, björnmossor etc. Enligt () innefattar sumpskog all trädbärande blöt mark där träden (i moget stadium) har en medelhöjd på , och trädens krontäckningsgrad är . Sådana trädbestånd räknas till sumpskog även på fuktig mark om fuktighetsälskande arter täcker minst hälften av befintligt fält- eller bottenskikt. En något vidare definition innefattande produktiv skogsmark med ett torvtäcke och ett tämligen slutet trädbestånd har tidigare använts av riksskogs- taxeringen. 2.1.1Översikt av viktigare genomförda torvinventeringar Vid Geologiska Undersökning (SGU) och andra myndig- heter har genomförts ett flertal större torvinventer- ingar. Syftet med dessa har i de flesta fall varit att bedöma det eko- nomiska värdet av torvmarkerna. Efter beslut av genomförde SGU med början en kvantitativ inventering av torv i och utom . Arbetet som är mycket omfattande finns redovisat i Torvtillgångar SGU serie C335. Dessutom finns arkiverat underlagsdata i form av dagböcker, borrhålsdata, avväg- ningar m.m. från detaljundersökta profiler. Borrningar gjordes var med redovisning av djup, torv- kvalité och ytvegetation. Inom samma områden som Linjeinventeringen undersöktes alla torvmarker större än på ett avstånd mindre än från viktigare dåvarande kommunikationsle- der. Arbetet finns redovisat i en serie torvmarkskartor med beskrivningar, av vilka inte alla publicerades utan enbart finns arki- verade i manuskriptform hos SGU. inventerades under ledning av statens torvingenjörer de av staten ägda torvmarkerna i främst och . Arbetena utfördes dels som översiktligare rekogno- seringar, dels som detaljundersökningar. Metodiken var densamma som utvecklats för SGU:s linjeinventering. Avsikten med statsmos- seinventeringen var främst att få fram bränsle till och råvara till av staten ägda energitorvfabriker. På uppdrag av dåvarande redskap uppdrogs åt SGU att genomföra detaljerade undersökningar av större torvmarker i främst . Arbe- tena finns redovisade i kartor och borrprotokoll. Totalt blev 68 större torvmarker undersökta i rutnät och avvägda. På uppdrag av dåvarande ning (NE) genomförde SGU –1982 en översiktlig inventering av torvtillgångar och deras kvalitet i huvudsak inom Norrlandslänen. Inventeringen bestod dels av länsvisa översiktliga sammanställningar av torvmarker större än , dels av nyin- ventering av vissa typområden i där inget äldre material tidigare funnits tillgängligt. Inventeringen i övrigt är främst av sta- tistisk natur och saknar detaljerad information om kvalitet och sammansättning för enskilda objekt. Arbetet finns redovisat i Torvtillgångar i , NE rapport 1982:11. På uppdrag av i genomförde SGU i bör- jan av en inventering av större torvmarker i . Flygbildstolkningar och borrningar av 202 torvmarket finns redovi- sade i Planeringsavdelningens rapportserie, 1982 rapport 17, 18, 19 och 20. Inventeringen genomfördes som en följd av att anvisat särskilt stöd för torvanvändning i . Gemensamt för alla inventeringar beskrivna ovan är att resulta- ten av dessa huvudsakligen är redovisade analogt i form av rappor- ter, kartor och tabeller. Någon digital lagring av data finns däremot inte. Flera myndigheters och institutioners handlingar finns arkive- rade i SGU:s torvarkiv. Arkivet består av rapporter, kartor, hand- lingar och publikationer från praktiskt taget från , , Statens torvingenjörer och kolonisationskommitté. Kva- liteten och detaljeringsgraden är mycket varierande och avspeglar de olika syften som funnits med undersökningarna. Riksskogstaxeringen är en kontinuerligt pågående inventering som samlar in statistik om svenska skogar och annan naturmiljö. pågår arbetet och en fullständig taxering av landet tar . Riksskogstaxeringen tar bland annat fram arealer för olika markslag, inklusive myrar och olika skogstyper. Riksskogstaxeringen är en stickprovsinventering av tillstånd och förändringar i skogar som omfattar fasta och tillfälliga provytor. På fasta provytor insamlas noggrannare information om mark- och vegetationsförhållanden genom den så kallade Ståndortskarteringen vid SLU. Tabell 2 visar en bedömning av torvtillgångarna i landet enligt Riksskogstaxeringen. Inventeringar med andra metoder än Riks- skogstaxeringen kan ge andra resultat. Våtmarksinventeringen är en länsvis naturvärdesinventering av våtmarker som initierades av på 1980- talet. Den är baserad på flygbildstolkningar, kombinerade med fält- undersökningar av vissa objekt (klass 1 och 2). Inventeringen om- fattar alla våtmarker över en viss minimiareal, som varierar mellan i södra och i norra delen av landet, och den ska vara klar . Sumpskogsinventeringen är en objektvis inventering av sumpskogar, som huvudsakligen genomförts genom fjärranalys –1998 av . Totalt har cirka 1,3 miljoner ha sumpskog registrerats. får börja skörda energitorv krävs att företaget prövas enligt lagen om vissa torvfyndigheter (SFS 1985:620). Enligt lagen krävs koncession för såväl undersökning som bearbetning av torv- fyndigheter för utvinning av energitorv. krävdes även till- stånd enligt miljöskyddslagen och naturvårdslagen. Innehållet i dessa lagar och övriga miljölagar har i princip inordnats i miljöbal- ken (SFS 1998:808) och en miljöprövning ska göras vid konces- sionsprövning enligt torvlagen. Tabell 2 visar gällande bearbetning- koncessioner fördelade över landet. I tabellen anges för koncessio- ner i produktion hela ytan i respektive täkt. Den aktiva täktarealen inom koncessionsområdena uppgår oftast till mindre än hälften av koncessionsarealen, men kan variera mycket från fall till fall. Kon- cessionerna är tidsbegränsade. Bilaga 2 SOU 2002:100 Torvtillgångar, koncessioner och brytning fördelat på län Areal, ca ha 1)Riksskogstaxering, SGU 2)SGU, gäller 3)SGU, gäller , arealen omfattar hela den tillståndsgivna ytan I Figur 1 ges ett exempel på de ytor som utnyttjas för produktion av torv i relation till ytan för bearbetnings- respektive undersök- ningskoncessioner. Bearbetningskoncessionen omfattar även om- kringliggande mark för transport och lagring av torv, områden för dikning och bortledning av vatten inför täkt. Exempel på yta som utnyttjas för produktion i relation till yta för bearbetnings- respektive undersökningskoncession AVGRÄNSNING AV AREAL FÖR AVGRÄNSNING AV AREAL FÖR Källa: SGU, 2002 Figur 2 visar utvecklingen av koncessionslagd areal . Det är endast en del av arealerna med koncession som tas i anspråk för täkt. Koncession för bearbetning gäller ofta . En an- ledning till att arealer med undersökningskoncession har minskat är att en betydande del av undersökningarna numera görs med så kallat markägarmedgivande. Utveckling av koncessionslagd torvareal Källa: SCB och , 2002