sou · GQB3115d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Betong tillhandahålls som fabriks- betong, varmed avses våt betongmassa som levereras i bil med roterande behållare och gjuts på plats. Betong kan också levereras i form av betongvaror, t.ex. färdiga betongelement, som monteras på byggarbetsplatsen. Betongen består av cement, som utgör bind- medel, ballast, d.v.s. sand, grus och sten, vatten och små mängder tillsatser för att ge betongen särskilda egenskaper. Asfalt består av ballast och bindmedlet bitumen, som är en petroleumprodukt. Den svenska cementmarknaden domineras helt av med en marknadsandel . är näst största producent med av marknaden. På marknaden för lågalkaliskt cement, som används i tunga konstruktioner med särskilda krav på stabilitet och hållbarhet, uppgår Cementa AB:s marknadsandel till . tillverkades ca cement i varav drygt exporterades, främst till och . Cementa ingår i , som också är en betydande tillverkare av betongelement. ägs av det tyska företaget , som är största cementtill- verkare och den tredje största i världen. Verksamheten bedrivs i ett 40-tal länder och den totala omsättningen uppgår till ca 50 miljar- der kronor . är ett helägt dotterbolag till norska , som ägs av p.l.c. RMC är globalt sett en av de största producenterna av fabriksbetong. En annan viktig insatsvara vid betong- och asfalttillverkning är ballast. Råvaran kan i båda fallen utgöras av bergkross i olika stor- lekar, av naturgrus från grustäkter eller i vissa fall av krossad betong. Drygt hälften av de utvunna volymerna ballast används vid vägbyggande. Resten används i ungefär lika delar till fyllnadsmate- rial, betongtillverkning och övrig användning. Verksamheten har miljöpåverkande effekter. För att brytning av berg eller naturgrus skall få ske krävs tillstånd. utgår också en särskild skatt om per ton utvunnen ballast. De geografiska marknaderna för ballast är små eftersom materialets tyngd gör det oekonomiskt med längre transporter. Den som har tillstånd att bedriva täktverksamhet (täkttillstånd) har stora möjligheter att på- verka betong- och asfalttillverkningen, t.ex. vem som tillverkar produkten och till vem den säljs, och därmed konkurrensen i senare förädlingsled. Det finns därför en stark koppling mellan marknaderna för ballast, asfalt, betong och bygg- och anläggnings- marknaden. –1998 var prisökningen på ballast . ökade prisindex för industrivaror med . Kostnaderna för etablering av bergkrossutvinning är betydligt högre än när det gäller utvinning av naturgrus. har, huvudsakligen av miljöskäl, utvinningen av naturgrus minskat avse- värt och användningen av bergkross har ökat på motsvarande sätt. 1984 var av ballastutvinningen naturgrus och ca 15 pro- cent bergkross. svarade bergkross för och naturgrus för . Resterande andel utgörs huvudsakligen av morän. , , och svarar tillsammans för en övervägande del av den svenska ballastproduk- tionen. Swerock ägs av , den tredje största husbygnadsentre- prenörer. ägs av , där även Cementa ingår. Marknaden för fabriksbetong domineras av en handfull stora före- tag. NCC genom NCC Roads och har tillsammans ungefär lika stora marknadsandelar och tillgodoser till- sammans av marknadens behov. Övriga större före- tag är AB Färdig Betong, (f.d. ) och med marknadsandelar mellan . AB Färdig betong ingår i , som har verksamhet i bl.a. och . AB Färdig Betong marknadsför sig som ett oberoende företag utan kopplingar till entreprenörer eller cementtillverkare och med egen ballastutvinning och logistik.5 Fabriksbetong är i praktiken omöjligt att importera. Marknaden för betongvaror domineras av och Sträng- betong med en sammantagen marknadsandel av . Övriga större företag på marknaden är , samt med marknadsandelar mellan . Lättbetong är en produkt som huvudsakligen används i hus- stommar och marknadsförs i olika former såsom murblock eller hela väggelement. Lättbetongen ger en stomme med god värme- och ljudisolering, hög brandsäkerhet och en stor hållfasthet trots låg vikt. Lättbetongen tillverkas numera främst av bränd kalk med tillsats av aluminiumpulver och vatten. Aluminiumpulvret gör att materialet jäser varvid lättbetongens särskilda egenskaper uppstår. Lättbetongen härdas därefter genom autoklavering. I till- verkas lättbetong numera endast av i fabrikerna i i och i . ingår i Plenagruppen, som förvärvade , ett företag som, jämte sitt dotterbolag , utvecklar och säljer metoder och fabriker för lättbetongtillverkning på världs- marknaden. Enligt har bolaget en marknadsandel om . är ett dotterbolag till danska /S och importerar dansk lätt- betong till . Denna import svarar för av marknaden enligt . En obetydlig andel importeras från och baltländerna. NCC och är de största aktörerna även på marknaden för asfaltbeläggning. De har en sammantagen marknadsandel mellan . Därefter kommer i storleksordning och Väg- verket Produktion. investerades mellan 3,5 och 4 miljar- der kronor i asfaltbeläggning. Dessa företag producerar också asfalt i stationära eller mobila asfaltverk samt kontrollerar försörjningen av ballast till denna tillverkning. Mindre entreprenörer med egna asfaltverk, vanligen mobila enheter, är i stor utsträckning beroende av de större företagen när det gäller försörjningen med ballast. Konkurrerande aktörer utan egen asfaltproduktion måste köpa asfaltmassa av de övriga, främst de två största eftersom de producerar asfaltmassa i hela landet. Viktiga produktmarknader inom segmentet stomkompletterings- material är marknaderna för gipsskivor och isoleringsmaterial. Bland isoleringsmaterialen är mineralullen den mest använda produkten. Fönster och dörrar är andra betydelsefulla produkter i denna grupp. har gipsskivor kommit att användas i allt större utsträckning och marknaden för andra skivmaterial, t.ex. spånskivor, har minskat. Detta beror sannolikt i huvudsak på att gipsskivor har bättre brandegenskaper och lägre pris än andra typer av byggskivor. Gipsskivor används nästan enbart inom byggandet. Spånskivor kommer till användning också vid möbel- och snickeri- tillverkning. finns 4 aktörer på marknaden för gipsskivor i . Störst är som tillgodoser knappt hälften av marknadens behov. Därefter kommer av marknaden, , samt slutligen franska La Farge med av marknaden. En ganska stor andel av de gipsskivor som används i är impor- terade. Detta ger emellertid begränsade effekter på konkurrensen eftersom huvuddelen av importen, i vart fall , skett genom de nämnda företagen. Mineralull är glasull, som huvudsakligen används för att värmeisolera byggnader. Råvaran är glas- eller stenmaterial (diabas), som spinns till tunna trådar och binds ihop till mineralullsskivor eller till lösull, som blåses med tryckluft över den yta som skall Konkurrerande produkt är bl.a. cellulosamaterial och cellplast. Marknaden domineras av inhemsk produktion. De största tillverkarna är som ingår i den finska byggmaterialkon- cernen Parocgruppen med en marknadsandel om och franskägda med en marknadsandel om . Båda företagen tillverkar också cellplastprodukter för isoleringsändamål. De båda största företagen svarar således till- sammans för av marknadens behov. Den tredje största tillverkaren är med en marknadsandel om . Åren 1984–1998 var prisutvecklingen på mineralull drygt 70 pro- cent. ökade Produktprisindex för industrivaror med . Marknaden för fönster och dörrar har åter ökat efter en nästan 85-procentig nedgång . Den totala volymen tillverkade fönster och dörrar uppgick till knappt 2 miljoner enheter, vilket motsvarar av pro- duktionsvolym.6 Fönster och dörrar levereras från fabrik huvud- sakligen till byggvaruhandeln och byggvarugrossiter. En mindre andel, ca 15–vardera, levereras från tillverkaren direkt till småhusfabrikanter respektive byggentreprenörer. Det finns ca 40 tillverkare av fönster på den svenska marknaden. är den största tillverkaren med en marknadsandel om . Näst störst är . Sammantaget tillgodoser de två största företagen av marknadens behov. Därefter kommer och med marknadsandelar om . Elit- fönster ägs av det tysk-engelska investmentbolaget . och ingår båda i , som ägs av ett danskt investmentbolag. På marknaden för dörrar är Swedoor störst med en marknads- andel om . I övrigt präglas marknaden av företag med ganska små marknadsandelar. Störst bland dessa är Ekodoor-Nord- bo med av marknaden. Swedoor ägs av danska /S. Sågade trävaror kan användas i stomkonstruktioner och för en lång rad andra ändamål i byggnader t.ex. fasader, trappor, staket, tak- stolar, vägg- och golvreglar etc. Sågade trävaror är en viktig råvara i trähusfabrikanternas produktion av husbyggsatser och stomele- ment. Marknaden för sågade trävaror har ökat från till 2001. Det beräknade produktionsvärdet utgör . Importandelen är liten. av den svenska marknadens behov importeras. Däremot är exporten stor. Minst två tredjedelar av den svenska produktionen exporteras. Trävaru- marknaden har blivit alltmer global. Den ryska exporten till ökar, liksom den svenska exporten till utomeuropeiska länder.7 De största producenterna av träråvara är AssiDomän, SCA och med en årlig produktion om 1,2–1,vardera. Därefter följer , och . Skogsråvaran förädlas i sågverk. De större skogsägarna har en integrerad produktion från råvara till färdig produkt såsom sågade trävaror eller träfiberskivor. Omkring två tredjedelar av den totala trävaruproduktionen i förädlas emellertid i oberoende s.k. köpsågverk, dvs. såg- verk som baserar sin produktion huvudsakligen på inköpt råvara. Ca 240 sådana sågverk har produktionsvolymer om mer än och svarar tillsammans för av köpsåg- verkens produktionsvolymer. En mindre andel förädlas i sågverk som ägs av de olika skogsägarföreningarna. De största leverantö- rerna av sågade trävaror till byggsektorn är med en marknadsandel om . Övriga leverantörer har marknadsandelar om 5–eller mindre. av marknadens behov tillförs av företag med en marknadsandel . 7 Källa: Svenskt Trä I byggsektorn finns ett mycket stort antal branschorganisationer, men också organisationer som representerar grupper av branscher. De samverkar också i ett flertal konstellationer såsom i paraply- organisationer och nätverk av olika slag. Byggindustrier (BI) En övergripande intresseorganisation för byggentreprenörer är Byggindustrier (BI). BI:s övergripande målsättning är att verka för en väl fungerande marknad med tidsenliga medarbetar- relationer inom hela byggsektorn, skapa goda näringsvillkor för företagen och fungera som för medlemsföre- tagen. Byggindustrier tillhandahåller kanslitjänster till ett stort antal branschorganisationer inom andra delar av byggsektorn t.ex. , , Isoleringsentreprenörerna, Pålningsentreprenörerna, Takentrepre- nörerna, Ställningsentreprenörerna och . Bysam och Industrins Byggmaterialgrupp BYSAM är ett nätverk för intresseorganisationerna inom bygg- sektorns material- och komponentindustrier. I Bysam ingår bl.a. organisationerna Betongvaruindustrin, Svensk Ventilation, Snickeri- fabrikernas , Swedisol, Svenska Fabriksbetongföre- ningen och VVS-Fabrikanternas Råd. Ett syfte med verksamheten inom Bysam är att tillvarata kunskap om byggsektorns material- och komponentindustris gemensamma intressen och därigenom skapa förutsättningar för en god lönsamhet och utveckling av före- tagen.8 Ett ytterligare syfte är att samla kompetens för att kunna påverka politiker, myndigheter och andra beslutsfattare i frågor som berör branschen. Ett annat nätverk med en nära koppling till BYSAM är Industrins byggmaterialgrupp (IB). IB:s uppgift är att verka för samverkanslösningar med samhället i frågor som är ange- lägna för byggmaterialindustrin och byggsektorn. IB vänder sig till företag som tillverkar byggmaterial och komponenter, är verk- samma i och medlemmar i . samheten skall enligt IB inriktas på att aktivt driva, styra och med- verka i projekt inom BYSAM, som är viktiga och gemensamma för hela denna industri och att vara träffpunkt för ömsesidigt infor- mationsutbyte och diskussion mellan medlemsföretagens företags- ledningar, marknadschefer, produktions- och utvecklingschefer m.fl. i näringspolitiska, marknadsrelaterade och tekniska frågor.9 Också företagen i grossistleden inom el- och VVS-branscherna har bildat intresseorganisationer. orga- niserar ett tiotal grossistföretag inom VVS-sektorn. Medlemmarna svarar tillsammans för av den totala omsätt- ningen på den svenska marknaden. Föreningen skall verka för god affärssed, företräda medlemmarna mot myndigheter och institutio- ner samt tillvarata grossisternas intressen i förhållande till fabri- kanter och installatörer.10 Elgrossisterna är organiserade i Bransch- organisationen för Elgrossister (SEG). Organisationen ar- betar på liknande sätt som . Organisationen har 6 medlemsföretag. Byggmaterialgrossisterna är en sammanslutning av grossistföre- tag i byggmaterialbranschen med ett mer divergerande sortiment. Vvs-installatörerna är organiserade i organisationen installatörerna. () organi- serar elinstallatörer. Båda organisationerna är företrädda i paraply- organisationen . Vvs-installatörerna tillhandahåller en omfattande service till medlemsföretagen. Där ingår bl.a. juri- disk rådgivning och diverse hjälpmedel såsom mallar för beräkning av timdebitering, prislistor för standardiserade tjänster inom vvs- området och standardiserade kontraktsvillkor. En annan typ av nätverk verkar såväl vertikalt som horisontellt och omfattar alla slag av aktörer inom byggandet. Ett exempel är Stif- telsen Svensk Stålbyggnad (SBI). SBI har som mål att skapa en större marknad för stålanvändning i det svenska byggandet. arbete med högskolor lyfts fram som en viktig källa till ökad kunskap om stål i byggnadskonstruktioner. Medlemskap innebär, enligt SBI, att medlemmens konkurrenskraft stärks, att medlem- mens namn exponeras i stålbyggnadssammanhang och att medlem- men utgör en del av det nätverk av företag utnyttjar vid rekom- mendation av produkter och tjänster. SBI informerar per telefon arkitekter, konstruktörer och beslutsfattare om stålbygg- nadsteknik och hänvisar i sådana sammanhang till intressenternas produkter och tjänster. SBI omfattar ett brett spektrum av aktörer inom alla led av byggandet såsom materialtillverkare, konsulter, grossister, verkstäder, branschförbund och byggentreprenörer. Exempel på medlemmar är , , , , , , , , , , , och Öst AB.11 är ett aktiebolag som ägs av ett stort antal orga- nisationer och företag representerande olika typer av aktörer inom byggandet såsom Betongvaruindustrin, EIO, , , vvs-installatörerna och . Även representanter för byggherrarna är företrädda bland ägarna såsom genom , och . Andra del- ägare är , och Arkitekter. tillhanda- håller en rad produkter, bl.a. en databas över byggvaror med ca 110 000 produkter och en omfattande förlagsservice, som bland annat ger ut . Inom byggsektorn har av tradition tillämpats standardiserade kon- traktsvillkor. Utformningen av dessa sker genom förhandlingar mellan företrädare för byggherrar och entreprenörer inom Byggan- dets (). 3.2.6Vertikal integration och korsvis ägande Med vertikal integration menas att flera olika led i en tillverknings- eller värdekedja samlas inom ett företag eller inom en koncern. Genom vertikal integration kan ett företag inte sällan påverka konkurrensförhållandena i underliggande led. Exempel på vertikal integration är när ballastutvinning och betongtillverkning finns inom samma företag (t.ex. i NCC) eller då blandararmaturer till- verkas av ett företag (), som ägs av ett annat företag () som tillverkar handfat och andra produkter på vilka armaturerna monteras innan försäljning. Korsvis ägande kan ge upphov till vertikal integration, men också andra konkurrenseffek- ter. har uppdragit åt att redovisa ägarförhållanden för de 4 största företagen inom 17 viktiga branscher i byggsektorn. Förhållandena avser som är senaste offentligt tillgängliga data. Strukturomvandlingen går emel- lertid fort i byggsektorn. Det innebär att förändringar i de nedan redovisade ägarförhållandena i många fall har skett . Framställningens syfte är dock inte att redovisa faktiska ägarför- hållanden utan att belysa hur sammanflätade många branscher är inom byggandet och det förhållandet har, som fenomen betraktat, i vart fall inte minskat i betydelse. De största byggföretagen utgörs av stora internationella koncerner där många olika företag och företagsgrupper ingår. Företagen är på olika sätt kopplade till byggandet. Inte minst företag inom bygg- materialbranschen finns ofta inom dessa koncerner. och har all kapacitet som krävs för betongframställning. Inom finns, som förut nämnts, Swerock. Inom koncernen finns också en rad bolag med de produktionsresurser som krävs för betong- byggnation från råvaror till färdig byggnad inklusive ballastutvin- ning, maskinell utrustning, och transportkapacitet. Liknande för- hållanden gäller beträffande väg- och anläggning för NCC och . Andra exempel på vertikalt integrerade produktområden och verksamheter är , (golv- produkter), (Infästningsprodukter för trä och betong) och Poggenpohl (inredningssnickerier), som alla helt eller till över- vägande delen ägdes av . Det gäller också , som är den femte största tillverkaren av skåps- snickerier. De större byggföretagen äger också stora fastighets- bestånd genom sina oftast helägda fastighetsförvaltningsbolag. Dessa är i sin tur beställare på marknaden för byggentreprenader och andra tjänster inom byggsektorn. Marknaden för sågade trävaror är, som framgått, inte koncentrerad. Det skall ändå noteras att den tredje största aktören på marknaden, , var ett helägt dotterbolag till . De fem största aktörerna på marknaden har annars inte några mer omfattande bindningar till byggsektorn, men kopplingarna till pappers- förpacknings- och embalageindustrin är däremot starka. Företagen på marknaden för isoleringsmaterial företer inte heller tecken på vertikal integration eller korsvis ägande av någon betydelse för konkurrensen. har emellertid kopplingar till fönstertillverkning genom att är ett helägt dotterbolag. ägde den största svenska dörrtillver- karen, och dessutom de näst största företagen på marknaderna för fönster, , och skåpssnickerier, . I koncernen ingick också den tredje största fönstertillverkaren, , och byggprodukter, som är ett av de större grossistföre- tagen på byggmaterialmarknaden. De största företagen på installationsmarknaderna, och ingår i NCC respektive , som ägs av . Dessa företag är, som framgått i det före- gående, förhållandevis stora på sina marknader, men har ändå rätt blygsamma marknadsandelar. Företagens betydelse ökar emellertid om det också beaktas att de har ägargemenskap med ett antal andra installations- eller materialföretag av varierande storlek, t.ex. Rörbolaget i , , , . 3.3Byggsektorn från ett konkurrensperspektiv 3.3.1Konkurrensens betydelse för välfärden I ekonomisk teori leder en marknad med en fungerande konkur- rens till att samhällets resurser allokeras på ett optimalt sätt. Sam- hällsekonomin ställer in sig i ett jämviktsläge där produktion och konsumtion balanserar varandra. På en sådan marknad är det kon- sumenternas behov och betalningsvilja som styr produktionens inriktning och omfattning. Konkurrensen utgör då inte ett mål i sig utan ett medel att uppnå effektivitet. Den samhällsekonomiska kostnaden för en svag konkurrens kan vara betydande. Om företagen får en alltför stor makt över marknaden minskar deras strävan efter inre effektivisering och fördelaktiga egna inköp. Om företagen också har makt att sätta de prismekanismer som råder på en konkurrensmarknad ur spel, stiger priserna på produkterna. Sammantaget leder detta till att vissa produkter inte kommer att produceras eftersom betydligt fler konsumenter inte har råd med dem än som skulle vara fallet på en marknad med en fungerande konkurrens. Följden blir att de samhälleliga strävandena mot ekonomisk tillväxt och en ökad välfärd motverkas genom att konsumenternas efterfrågan på produkter minskar och, som en följd därav, också företagens efterfrågan på arbetskraft. I verkligheten finns emellertid ingen marknad som är perfekt i den mening som avses i den ekonomiska doktrinen. På alla mark- nader finns mer eller mindre uttalade brister i konkurrensen, s.k. marknadsimperfektioner, som gör att marknadskrafterna inte förmår att styra produktionen på ett från samhällsekonomiska ut- gångspunkter optimalt sätt. Sådana företeelser kan vara effekter av själva produktens egenskaper, företagens agerande på marknaden eller offentliga regleringar av olika slag. Produktegenskaperna kan vara sådana att stora investeringar krävs i anläggningar eller andra produktionsresurser. Det leder till inträdesbarriärer som motverkar etablering av nya aktörer. På sådana produktmarknader råder ofta fåtalsdominans eller rent av monopol. En sådan marknadssituation gör det lättare för företagen att bevaka varandra, men det blir också lättare att styra marknaden och prissättning genom att på ett mer eller mindre otillbörligt sätt utnyttja den dominerande ställningen t.ex. genom att diskriminera mindre konkurrenter som är beroende av de dominerande företagen. Regelsystemen kan också försvaga konkurrensen eller leda till snedvridna konkurrensförutsättningar för företag på en och samma marknad. En annan omständighet, som kan försämra förutsätt- ningarna för konkurrens, är marknadens komplexitet. Marknads- krafterna får svårare att verka om avståndet mellan producent och slutanvändare är stort och om dessutom köpsituationen eller produkten är komplicerad och unik. Inom byggandet finns många olika aktörer och många led. Ett flertal konstellationer av näringsidkare inom skilda branscher skall samverka i en process. Det gör att kopplingen mellan producenter, beställare och slutanvändare kan bli diffus. Åtskilliga är de företag inom branscher med skilda marknads- och produktionsförhållan- den, som levererar material till byggandet eller komponenter som ingår i produkter, vilka slutligen monteras i byggnader. Så är för- hållandet också inom t.ex. bilindustrin, men betydande skillnader finns såväl på producent- som konsumentsidan. En bilfabrikant masstillverkar sin produkt och konsumenterna kan förhållandevis lätt jämföra kvalitet, prestanda och pris med konkurrerande produkter. Att samordna en mångfald olika företag på byggplatsen i en process som skall resultera i en unik byggnad ställer speciella krav. Bostadskonsumenten befinner sig också på en marknad i obalans med bristsituation i tillväxtområden och överskott av tomma bostäder i andra delar av landet. Prisbildningen på hyres- rätter är reglerad. Slutanvändarna förmår därför inte styra produk- tion och pris som på andra marknader. Dessa förhållanden påverkar också kvalificerade beställares möj- ligheter att ta ställning till utbudet. Det sannolikt mest betydelse- fulla avtalsförhållandet inom byggandet är det mellan byggherre och entreprenör. Där dokumenteras vad som skall produceras, hur det skall utföras och vad det skall kosta, i förlängningen också för slutanvändaren, t.ex. en hyresgäst. Att upphandla en byggentrepre- nad ställer stora krav på byggherren. Det har beträffande konsu- menters konsumtionsbeteenden visats att ju mer komplex en vara eller tjänst är desto diffusare uppfattning har köparen om pro- duktens egenskaper och kvaliteter.12 Graden av kunskap om det 12 Morwitz, V, Greenleaf, E och , Divide and : Consumer Reactions to Partotioned Prices, , XXXV, sid. 453–463 man köper har också visat sig ha stor betydelse när det gäller köpares engagemang och vilja att söka de bästa alternativen utifrån kostnads- och kvalitetsaspekter.13 Dessa mekanismer kan antas verka också mellan byggherre och entreprenör om inte byggherren är mycket kunnig i de tekniska, ekonomiska, logistiska och juri- diska frågor som gör sig gällande vid upphandling av byggentre- prenader, men också när det gäller t.ex. material, processer, tradi- tioner och metoder i underliggande led. En brist på kunskap och engagemang påverkar konkurrensen genom att de styrimpulser som efterfrågan ger till marknaden blir diffusa eller felriktade.