sou · GQB33d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté för att utreda frågor om ansvar och påföljder för psykiskt störda lagöverträdare. Till ordförande i kommittén förord- nades rikspolischefen . Riksdagsledamoten , sjuksköterskan (), advokaten , riksdags- ledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , kommunalrådet , biologen (fr.o.m. 2000-10-09), riksdagsledamoten , riksdagsledamoten och riksdags- ledamoten har såsom ledamöter ingått i kommittén. Sakkunniga i kommittén har varit professorn och justitierådet . Kommitténs experter har varit professorn , ämnesrådet (), chefsrådgivaren , professorn , verksamhetschefen , hovrättsassessorn (fr.o.m. 2000-03-14), överdirektören , socialkonsulenten (fr.o.m. 2000-12-01), chefsåklagaren , departementssekreteraren (fr.o.m. 2000-02-07 ), kanslirådet (fr.o.m. 2001-03-29), departementsrådet (fr.o.m. 2001-02-12), juristen , överdirektören , rådmannen och departements- sekreteraren (). Som sekreterare i kommittén har tjänstgjort hovrättsassessorn , (fr.o.m. 2000-09-01 ) och (fr.o.m. 1999-11-01). Kommittén har antagit namnet (Ju 1999:08). Kommittén överlämnar härmed sitt betänkande Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3). Utredningsuppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ................................... Förslag till lag om ändring i ............................ Förslag till lag om ändring i .................................... Förslag till lag (2002:000) om verkställighet av Förslag till lag (2002:000) om rättspsykiatrisk utredning........... Förslag till lag (2002:000) om slutet boende för vissa Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i Förslag till lag om ändring i lagen (1927:77) om Förslag till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare...................................... Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)....... Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna Förslag till lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom................... Förslag till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. ........................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl..................................................... Förslag till lag om ändring i passlagen (1978:302)................... Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413) ....... Förslag till lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189) ................................................................................. Förslag till lag om ändring i konsumentförsäkringslagen (1980:38) ................................................................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ........... Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387).................. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m............................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om Förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder............................. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:353) om Uppdraget och dess genomförande........................................... Överlämnande till rättspsykiatrisk vård..................... allvarlig psykisk störning ....................................... Det rättspsykiatriska beslutsunderlaget..................................... Krav på medicinsk utredning..................................... Yttrande från Rättsliga rådet...................................... Åtalsunderlåtelse och nedläggning av förundersökningen ....... Nedläggning av förundersökningen........................... Upphörande av rättspsykiatrisk vård......................................... Rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivnings- 2.4.2Rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivnings- 2.5 Psykiatrisk vård för fängelsedömda .......................................... Rätten till psykiatrisk vård......................................... 2.5.3Svensk studie om psykiatrisk vård för Vissa funktionshindrade lagöverträdare.................................... Vissa statistiska uppgifter .......................................... Ansvaret för den rättspsykiatriska vården................................. Omfattningen av LRV-vården ................................... Kostnaderna för den rättspsykiatriska vården ........... Kortfattad historik och frågans tidigare behandling ................ Psykisk sjukdom och straffrättsligt ansvar................................ Den allmänna utvecklingen ....................................... Frågans tidigare behandling....................................... Vård i specialsjukhus införs ...................................... Vård i specialsjukhus avskaffas................................. 3.3.3Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) införs Internationella konventioner och riktlinjer ............................... Behovet av en reform ................................................................ Problem med nuvarande ordning .............................................. Vissa andra frågor...................................................... Mer vård där det behövs............................................................ Ett humanare reaktionssystem................................................... Ett mer ändamålsenligt reaktionssystem................................... Mera proportionalitet och förutsebarhet ................................... En verklig och etiskt försvarbar ansvarsprövning..................... Samhällsskydd vid grova brott mot liv eller hälsa .................... Ett mera renodlat reaktionssystem ............................................ Svårigheterna att skapa ett perfekt system ................................ Argument för tillräknelighetskravet.......................................... Allmänpreventiva överväganden knutna till ändamålet bakom straffbestämmelserna.................... Undvikande och förtydligande av Det internationella argumentet .................................. Anpassning till senare års straffrättspolitik ............... Argument mot tillräknelighetskravet ........................................ Behandlingstankens fortsatta betydelse..................... Motverkar särbehandling och stigmatisering............. års utveckling för psykiskt sjuka.................... Ansvarets betydelse för behandlingen ....................... Kommitténs bedömning och ställningstagande......................... Bör ett krav på tillräknelighet införas? Närmare om utformningen av Fängelseförbudet och övriga inskränkningar i Påföljder och psykiatrisk vård i ett reformerat system ............. Psykiatrisk vård vid frihet från ansvar ...................................... Påföljdsbestämning och psykiatrisk vård i ansvarsfallen.......... Allmänna påföljdsregler i kombination med vård ..... Psykiatrisk vård åt fängelsedömda ............................ Vissa funktionshindrade lagöverträdare.................................... En ny form för verkställighet av fängelse.................. Utformningen av slutet boende.................................. Ansvaret för verkställigheten..................................... Samhällsskyddet i ett reformerat system ................................... Samhällsskyddsproblem i det nuvarande systemet ................... Riskbedömningar och det straffrättsliga systemet .................... Samhällsskyddet vid påföljdsbestämningen och valet av Närmare om samhällsskyddsåtgärder........................................ I vilka situationer skall en samhällsskyddsåtgärd kunna Hur verkställigheten skall gå till................................ Det rättspsykiatriska beslutsunderlaget.................................... Behovet av rättspsykiatriskt beslutsunderlag ............................ Frågan om ansvarsfrihet............................................. Behovet av en samhällsskyddsåtgärd......................... 11.2.3 Omprövning av en samhällsskyddsåtgärd.................. Rättspsykiatriska utredningar i ett reformerat system............... Ansvars- och samhällsskyddsutredning..................... 11.3.2 Uppgift om vård- och omsorgsbehov......................... Utförandet av utredningarna ...................................... 11.3.4 bör beslut om ansvars- eller samhällsskyddsutredning få fattas? Ansvaret för den rättspsykiatriska vården ................................ Problem med dagens system ..................................................... 12.1.1 En kartläggning av problemen................................... Grundläggande krav på en ny organisation............................... Allmänna organisatoriska principer........................... 12.2.3 Koppling till nytt straffrättsligt regelverk.................. 12.2.4 Problem som måste lösas........................................... Olika tänkbara lösningar ........................................................... 12.3.4 Alternativa lösningar som har förkastats ................... 12.4.2 En närmare analys av modellerna.............................. 12.4.3 En kombination av modellerna.................................. En förstärkt statsbidragsmodell ................................. Andra följder av brott än straff eller påföljd ............................. 13.2.1Skadestånd och annan ersättningsskyldighet på grund 13.2.2Förverkande, utvisning och annan särskild Brottmålsdomen och otillräknelighet ........................ Reformatio in pejus.................................................... Det rättspsykiatriska forskningsregistret ................... 13.4.3Övriga registerförfattningar och författningar om Förverkande av rätten att ta arv eller testamente m.m. ............. Barns straffrättsliga ansvar........................................................ Andra typer av följdändringar................................................... Ikraftträdande och övergångsfrågor......................................... 14.2.1 Grundläggande bestämmelser att beakta ................... 14.2.2 De nya reglernas tillämplighet på tidigare begångna Genomförandet av reformen ..................................................... 15.1.1 Utgångspunkter för våra kostnadsberäkningar .......... av våra förslag ............................................................ Konsekvenser för staten och den kommunala ekonomin.......... 15.2.1 Behovet av ett förslag till finansiering ...................... Den kommunala finansieringsprincipen .................... 15.2.3 Vår uppskattning av regleringsbeloppets storlek....... Konsekvenser för brottsligheten ............................................... Övriga konsekvenser av våra förslag ........................................ 15.4.1 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen...... 15.4.2 Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ................................................... 15.4.3 Konsekvenser för personlig integritet........................ 15.4.4 Konsekvenser i övrigt samt prövning av offentliga Förslaget till lag om ändring i .............................. Förslaget till lag om ändring i ....................... Förslaget till lag om ändring i ............................... Förslaget till lag om verkställighet av samhällsskydds- Förslaget till lag om rättspsykiatrisk utredning......................... Förslaget till lag om slutet boende för vissa funktionshindrade Förslaget till lag om ändring i lagen om rättspsykiatrisk Förslaget till lag om ändring i lagen om kriminalvård i Förslaget .........till lag om ändring i lagen om försäkringsavtal Förslaget till lag om ändring i lagen om införande av nya Förslaget till lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare............................................................. Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen....................... Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna Förslaget till lag om ändring i lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom.................................... Förslaget till lag om ändring i lagen om beräkning av strafftid Förslaget till lag om ändring i lagen om behandlingen av häktade och anhållna .m.fl ..................................................................... Förslaget till lag om ändring i passlagen................................... Förslaget .......................till lag om ändring i brottsskadelagen Förslaget ..........till lag om ändring i bötesverkställighetslagen Förslaget ......till lag om ändring i konsumentförsäkringslagen Förslaget ...........................till lag om ändring i sekretesslagen Förslaget ..................................till lag om ändring i polislagen Förslaget till lag om ändring i lagen om särskild personutredning i brottmål, . Förslaget till lag om ändring i lagen om arbetsförmedlings- Förslaget ....till lag om ändring i lagen om belastningsregister Förslaget till lag om ändring i lagen om ersättning vid frihetsberövanden .............................och andra tvångsåtgärder Förslaget till lag om ändring i lagen om rättspsykiatriskt Bilaga 2 ........Ansvaret för den rättspsykiatrisk vården – bakgrund Bilaga 3 Frågor angående organisation och ekonomiskt ansvar för den rättspsykiatriska vården (enkät I) Bilaga 4 Frågor angående kostnader för rättspsykiatrisk vård (enkät II) Bilaga 5 Utkast till lag om betalningsansvar avseende psykiatrisk vård för lagöverträdare jämte kortfattade kommentarer Från farlighet till risk - senare års utveckling inom forskning och tillämpning av risk - och farlighetsbedömningar Bilaga 7 ..........................Bilaga angående brott mot liv eller hälsa Lagen (1964:163) om införande av Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård Lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning Lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa Lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga Nytt Juridiskt Arkiv, avd. I Nytt Juridiskt Arkiv, avd. II Lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister Skadeståndslagen (1972:207) 1 I kapitel 4 om utländsk rätt används förkortningen SL också beträffande den danska, norska och finska strafflagen Vi har haft i uppdrag att föreslå en reformerad reglering av det straff- rättsliga ansvaret för psykiskt störda lagöverträdare samt formerna för ingripanden mot dem. Enligt våra direktiv skall reformen åstadkomma en ordning som innebär att psykiskt störda personer som begår brott och som är straffrättsligt ansvariga kan dömas till en påföljd som till- godoser kravet på ett rimligt ingripande med hänsyn till det begångna brottet. Reformen skall också syfta till att psykiatrin inte skall bära ett ansvar för straffrättsliga aspekter eller behovet av samhällsskydd än som motiveras av ett vårdbehov. Behovet av en reform Behovet av en reform måste ses mot bakgrund av de problem som dagens system ger upphov till. Dessa kan systematiskt hänföras till tre olika undergrupper, nämligen vårdfrågor, straffrättsliga frågor och sam- hällsskyddsfrågor. De viktigaste problemen är följande. Vårdfrågorna gäller etiska konflikter i vården och svårigheter att till- godose lagöverträdares vårdbehov. Följande problem bör särskilt upp- märksammas. Systemet med särskild utskrivningsprövning medför att personer kan hållas kvar i sluten vård trots att sådan vård inte behövs av medi- cinska skäl eller att någon adekvat vård inte står till buds. Detta har gett upphov till etiska konflikter i vården. Fortsatt rättspsykiatrisk vård riskerar att bli en form av maskerad förvaring där psykiatrin används för andra syften än vård och behandling. Det finns ett stort och ökande antal intagna i kriminalvårdsanstalt som har psykiska problem. Kriminalvårdens möjligheter att ge vård är Det är också svårt att i vart fall fullt ut tillgodose behoven för kriminalvårdspatienter i den allmänna sjukvården. kan det konstateras att personer som döms till över- lämnande till rättspsykiatrisk vård för förhållandevis mindre allvarlig brottslighet vårdas under mycket långa tider och till stora kostnader. Det kan sättas i fråga om det nuvarande systemet medför att vård- behovet tillgodoses på ett ändamålsenligt sätt. Problemen som rör straffrättsliga frågor har att göra med ansvarspröv- ningen och påföljdsbestämningen för psykiskt störda lagöverträdare. Följande frågeställningar bör särskilt lyftas fram. Bestämmelsen i 30 kap. 6 § BrB (fängelseförbudet) kan leda till att ingen tillräckligt ingripande påföljd kan dömas ut. Om någon begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning, får påföljden inte bestämmas till fängelse. Men om det vid domstillfället inte längre före- ligger någon allvarlig psykisk störning, kan påföljden inte heller be- stämmas till rättspsykiatrisk vård. Detta är otillfredsställande och gör att det ibland är svårt att hitta en lämplig och tillräckligt ingripande påföljd, särskilt om brottet är allvarligt. Begås t.ex. flera mord, är det inte rimligt att de enda påföljder som kan komma ifråga är villkorlig dom eller skyddstillsyn. Det är knappast heller rimligt att anse en person som vid gärnings- tillfället var akut psykotisk och vars uppfattning om sakförhållandena helt saknade förankring i verkligheten som straffrättsligt ansvarig, även om han skulle kunna anses ha uppsåt till sin gärning. Däremot kan det naturligtvis i en sådan situation finnas skäl att tillgripa andra reaktioner som grundas på vårdbehov eller samhällsskydd. Det finns också en tendens att domstolarna alltför lätt anser att psykiskt störda personer begår gärningen med uppsåt, trots att det i ett sådant fall kan vara särskilt svårt att göra den bedömningen. Det nuvarande fängelseförbudet leder också till att vissa påföljder eller verkställighetsformer inte får användas för psykiskt störda lag- överträdare. Detta gäller t.ex. villkorlig dom eller skyddstillsyn i före- ning med samhällstjänst, skyddstillsyn med s.k. kontraktsvård samt verkställighet av fängelse genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den nuvarande särbehandlingen kan således leda till att psy- kiskt störda lagöverträdare får en strängare påföljd än andra lagöver- trädare eller till att de utesluts från annars lämpliga verkställighets- former. Det förhållandet att överlämnande till vård är en särskild påföljd leder också till komplikationer när olika bedömningar görs beträffande vårdbehovet. Som exempel kan nämnas situationen att tingsrätten har dömt till påföljden överlämnande till rättspsykiatrisk vård och det sedan vid hovrättsprocessen framkommer att något vårdbehov inte längre föreligger. Om den tilltalade då återkallar sitt överklagande, kan vårddomen ändå stå fast, men någon vård i princip inte komma till stånd. Samhällsskyddsfrågorna avser samhällets behov och möjligheter att skydda sig mot personer som har en hög benägenhet att återfalla i all- varliga brott på grund av sitt psykiska tillstånd. Följande problem bör särskilt framhållas. För att samhällsskyddsaspekten skall tillmätas självständig bety- delse vid bestämmande av en brottspåföljd krävs att den tilltalade fälls till ansvar. Vidare krävs att påföljden bestäms till rättspsykiatrisk vård och att denna i sin tur förenas med särskild utskrivningsprövning. Är någon av dessa förutsättningar inte uppfyllda, saknas alltså möj- lighet att vid påföljdsbestämningen beakta samhällsskyddsintresset. Det gäller även om det rör sig om synnerligen allvarlig vålds- eller sexualbrottslighet och det föreligger en påtaglig risk för återfall i sådan brottslighet. En person som begått ett allvarligt brott och som ges påföljden överlämnande till rättspsykiatrisk vård kan komma att friskförklaras och på så sätt komma ut i samhället igen. Detta upplevs av många som otillfredsställande från samhällsskyddssynpunkt. Tenden- sen anses vara att vårdtiderna vid mindre allvarlig brottslighet generellt sett är längre än de fängelsestraff som döms ut för motsvarande brott. Vid den allra allvarligaste brottsligheten tenderar i stället de utdömda fängelsestraffens längd att bli längre än motsvarande tider för den rätts- psykiatriska vården. Allmänna utgångspunkter för en reform För att komma till rätta med de angivna problemen måste det nuvaran- de systemet enligt vår uppfattning reformeras. Vid reformen bör följan- de allmänna utgångspunkter vara vägledande. Mer vård där det behövs Ett reformerat system måste tillgodose vårdbehovet oberoende av vilken straffrättslig reaktion som följer på brottet. Det är allmänt känt att många som döms för olika brott, främst vålds- och sexualbrott, är i behov av psykiatrisk vård. Berättigade krav på humanitet talar för att gärningsmannens behov av vård får betydelse för hur påföljden verkställs. Också brottspreventiva skäl talar för detta. Vårdbehovet skall tillgodoses oberoende av vilken påföljd som har dömts ut i det enskilda fallet och skall grundas på en medicinsk bedömning. Vårdbehovet skall med andra ord påverka själva verkställigheten av en påföljd, men inte själva valet av påföljd. Det ger dessutom större möjligheter att beakta vårdbehov som uppkommer under själva verk- ställigheten. Domstolens påföljdsval bör däremot, liksom för övriga grupper av lagöverträdare, styras av brottets straffvärde eller art eller om det är fråga om återfall i brott. Ett reformerat system måste också präglas av humanitet. Om den psykiskt störde redan är föremål för erforderlig vård och något uttalat samhällsskyddsintresse inte föreligger, bör samhället i stor utsträckning kunna avhålla sig från att använda det straffrättsliga systemet. Ett mer ändamålsenligt reaktionssystem I ett reformerat system bör naturligtvis eftersträvas effektivare reaktio- ner i den meningen att reaktionerna skall kunna verkställas på ett ända- målsenligt sätt. Val av påföljder och verkställighetsformer skall inte vara beroende av kostnadshänsyn utan styras av situationens krav och behov. Rollfördelningen mellan inblandade aktörer måste dessutom vara tydlig och ändamålsenlig samt präglas av konsekvens. Frågan om sambandet mellan utförandet, kostnadsansvaret och finansieringen av verkställigheten av olika straffrättsliga reaktioner för psykiskt störda lagöverträdare kommer här i blickpunkten. Mera proportionalitet och förutsebarhet I det reformerade systemet bör som huvudregel eftersträvas att de all- männa principerna för straffmätning och påföljdsval i högre grad än styr och sätter upp ramarna för det straffrättsliga ingripandet, om gärningsmannen döms till straffrättsligt ansvar. En sådan ordning främ- jar berättigade krav på förutsebarhet, likabehandling och proportiona- litet. En följd av detta blir att ju svårare brottet är desto mer ingripande blir också påföljden. Om påföljderna på detta sätt huvudsakligen styrs av hur allvarligt brottet är, undviks sannolikt de för det allmänna rätts- medvetandet stötande fall där någon relativt snart efter att ha begått ett grovt vålds- eller sexualbrott, som han lagförts för, blir utskriven från vården och därmed har verkställt den ådömda vårdpåföljden. En verklig och etiskt försvarbar ansvarsprövning En ökad användning av allmänna regler för påföljdsbestämning för psykiskt störda lagöverträdare bör kopplas till en starkare fokusering på ansvarsledet.