sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — översättningar av europeiska patent inte har någon betydelse för termuppbyggnad eller i övrigt för svenska språkets utveckling. Patentbesvärsrätten menar att det inte finns något som tyder på att översättningar av patenthandlingar verksamt bidrar till språkets utveckling, vare sig genom ny begreppsbildning eller på något annat sätt. Även om en inskränkning av översätt- ningskraven i och för sig kan framstå som olycklig ur språklig synvinkel torde en sådan begränsning i praktiken vara av marginell betydelse. anser att kommitténs slutsats angående begränsningar av krav på översättningar av patentskrifter är alltför långtgående. Enligt Svenskt Närings- livs uppfattning har patenthandlingar en synnerligen begränsad betydelse för utvecklingen av det svenska språket ens på det tekniska området. används inte i TNCs terminologiutveckling och översättningar av sådana till svenska spelar således inte någon roll för detta utvecklingsarbete. Detta beror bl.a. på att teknisk terminologi inte i patenthandlingar används på det speciell, definie- rade sätt som erfordras för att de skall kunna utnyttjas för terminologiutveckling. Vidare tillkommer de svenska översättningarna av patentskrifter först då ett patent beviljats och fullföljts i , i normalfallet efter den tidpunkt då tekniken är ny och då den använda terminologin skulle kunna ha betydelse för språkutvecklingen. Mot denna bakgrund anser inte att begränsningar i översättningskraven skulle ha de negativa verkningar för den svenska språkutvecklingen som kommittén befarar. Även när det gäller rättssäker- hetsaspekterna är effekterna av inskränkningar i översättningskraven enligt begränsade. När det gäller konsumentinformation och produktsäkerhet delar utredningens bedömningar och förslag. kan inte ställa sig bakom kommit- téns slutsats angående inskränkningar i översättningskraven av patenthandlingar. SFIR hänvisar till TNCs slutsatser som presenterades i samband med Patentför- dragsutredningen (se ovan). Från föreningens synpunkt är det av fundamental betydelse för små och medelstora företags utnyttjande av patentsystemet att kostnaderna för patentering kan sänkas och hållas nere. Från samhällssynpunkt är detta en konsekvens som väger tyngre än ett formellt krav på översättning på patenthandlingar, särskilt som sådana översättningar ofta ligger oanvända. Svenska industriens patentingenjörers förening instämmer inte till fullo i kommit- téns slutsats om inskränkningar av översättningskraven av patenthandlingar. Förvisso innebär inskränkningen en försvagning av svenska språkets samhälls- bärande funktion, men denna försvagning är enligt SIPFs mening ytterst ringa, vilket styrks av det nuvarande begränsade intresset för de svenska översättning- arna. För svensk industris del ser SIPF det som enbart en fördel om översättnings- kraven minskar eftersom detta kan reducera de betungande översättningskostna- derna för att erhålla patent utomlands för små och medelstora företag. påpekar att det inom livsmedelsområdet finns bestämmelser om att märkning på konsumentförpackningar ska vara på svenska. Det har stöd i EU-direktiv. ser märkningen på svenska språket som viktig för förståelsen av uppgifterna på förpackningen. Särskilt viktig är det för känsliga konsumentgrupper som t.ex. allergiker och gravida. skriver att det är självklart att konsumentinformation, som t.ex. försäkringsvillkor och lånevillkor måste vara begriplig för alla, men lättläst information är i sådana sammanhang en sällsynthet. 2.3.3 Kultur och medier Utredningens förslag: Svenska språkets ställning inom kultur och medier skall främjas. Av Nordiska ministerrådets undersökning framgår att risken för att svenskans ställning inom svenskt kulturliv ska försvagas inte är särskilt stor. Det framstår som om få kulturarbetare och journalister väljer engelska i stället för svenska, med undantag för populärmusiker och facklitterära författare. Så länge som svensk film spelas på svenska, svenska dagstidningar innehåller nyheter på svenska, teater i spelas på svenska och en betydande del av program i svensk TV är på svenska, är risken för en domänförlust inom kulturområdet liten. Kommittén anser att svenskans ställning bör stärkas främst inom etermedieområdet. Visser- ligen är svenskans ställning stark inom nyhets- och faktaprogrammen i TV, men man kan ändå konstatera att en stor del av utbudet i både radio (framför allt musikutbudet) och TV är på engelska. Utbudet av musik och program på andra främmande språk än engelska är mycket begränsat. Kommitténs förslag innebär att N andelen svenskspråkiga program i SVT inte skall minska, N andelen utländska program på andra språk än engelska bör öka, N programbolagen skall redovisa sändningsspråk, N fortsatt stöd bör ges till litteratur, N fortsatt stöd bör ges till musiklivet, N staten skall fortsätta stödja svensk film. Inte heller till detta avsnitt har någon av remissinstanserna avstyrkt eller framfört invändningar mot kommitténs förslag. Bland dem som tillstyrker och är positiva märks synpunkter kring stöd till litteratur och svenskspråkiga program i TV. Varken eller har särskilt kommenterat detta avsnitt. föreslår generellt i sitt yttrande att utredningens förslag rörande public service-TVn samt de synpunkter och förslag som redovisas i remissyttrandena överlämnas till den beredning för de framtida riktlinjerna för public service som ska tillsättas. Remissinstanser som tillstyrker: , , , , Kungl. Vetenskapsakade- mien, i , KLYS, , , stödjer förslaget, särskilt att fortsatt stöd skall ges till utgiv- ning och distribution av litteratur, även klassiker. UU framhåller att litteratur- läsning i skolan bör betonas. Litteraturens roll som bärare av ett effektivt, innovativt och samhällsbärande språk bör eftertryckligt hävdas. instämmer i kommitténs bedömning att det är angeläget att andelen svenskspråkig film som visas på biograf behålls och givetvis helst ökar. Förutsättningen för en fortsatt högkvalitativ inhemsk produktion är dock att staten även garanterar medel för att stödja svensk filmproduktion åtminstone i nivå med produktionsstödet i våra nordiska grannländer. Om så sker finns inga indikationer på att filmen är ett område där svenska språket riskerar att trängas ut. stödjer utredningens förslag att värna om svenska språkets ställning inom kultur och medier. anser det angeläget att det svenska språkets ställning inom kultur och medier ska stärkas. För barn och ungdomar – det gäller inte minst i ett mångspråkigt samhälle – är god tillgång på svenskproducerade barnprogram i tv ett måste. Fortsatt stör till svensk litteratur för både vuxna och barn behövs, liksom presstöd till svenska tidningar och produktionsstöd till svenskproducerad film. instämmer i att litteratur från olika språkområden når den svenska publiken i svensk översättning. Likaså att det finns tillgång till populärvetenskaplig och folkbildande facklitteratur på svenska. En ökning av litteraturstödet till facklitteratur kan vara önskvärd. i instämmer i när kommittén betonar vikten av att nordiska program finns med i TV-utbudet och i önskvärdheten av att finlands- svensk litteratur lättare blir tillgänglig för den rikssvenska publiken. KLYS delar utredningens uppfattning att svenska språkets ställning inom kultur och media skall främjas. Klys anser dock att den svenska skönlitteraturen borde ha lyfts fram bättre i utredningen. Ett naturligt sätt att ta tillvara vårt språkliga arv är att satsa på litteratur- och upplevelseläsning i skolan. KLYS anser att klassuppsätt- ningar av betydande klassiker borde finns i skolorna. Genom egna litterära upptäckter kan eleverna utveckla sitt språk och sin egen fantasi. Författare bör bjudas in till landets skolor för att berätta om språkets makt som en befriare av fantasi och visioner. KLYS föreslår att en idégrupp inrättas med bl.a. KLYS, författarförbundet och Författarcentrum som deltagare för att vitalisera arbetet med att göra det svenska språket levande i skolan. anser, liksom kommittén att stöd ska ges till litteratur, och vill i detta sammanhang betona bibliotekens centrala roll för att sprida kunskap kring språk och litteratur. Biblioteken behöver realistiska förutsättningar för att kunna ge den breda allmänheten, oavsett social, geografisk, religiös eller etnisk bakgrund, tillgång till det svenska språket. LO delar uppfattningen att det ska uttryckas en viljeinriktning i de framtida tillståndsvillkoren när det gäller svenskspråkiga program i SVT och TV4. LO anser att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna till påverkan på EUs TV-direktiv. Uppdraget bör inriktas mot införande av den s.k. mottagarland- principen, så att de programföretag som i huvudsak riktar sina sändningar till ett land, bör omfattas av mottagarlandets regelverk. understödjer livligt utredningens krav på att andelen svenskspråkiga program i SVT inte skall minska – de bör enligt förbundets mening istället öka redan av det enkla skälet att möjligheten att ta del av utländska program genom andra TV-kanaler än SVTs ökat dramatiskt . Förbundet stödjer även utredningens krav på att andelen utländska program på andra språk än engelska bör öka och att SVT och TV4 skall redovisas sändnings- språk i sina programredovisningar till regeringen och . I utredningens krav på fortsatt stöd till de litterära upphovsmännen och bokutgivning saknar förbundet ett av de grundläggande argumenten för detta. Författarna och de litterära översättarna spelar enligt förbundets mening en viktig roll som avlyssnare, pådrivare och experimentverkstad för det svenska språket och dess utveckling. Denna roll berörs över huvud taget inte av utredningen. anser att man bör ta tillvara mediernas uttrycksmöjligheter bättre genom att låta barn bekanta sig med medierna och uttrycka sig genom mediernas språk, exempelvis genom att i skolan förstärka och satsa på bildkom- munikation, filmkunskap, dramaturgi och träning i scenografiska effekter. menar att det finns goda kulturpolitiska skäl att bygga ut litteratur- stödet för att stimulera distribution i av svenskspråkig litteratur som produceras i och ökad översättning av litteratur från små språkområden till svenska. är berett att utarbeta förslag till konstruktion, regler och kostnader i syfte att åstadkomma en ordning för detta. saknar en diskussion i hela kapitlet kring det faktum att studier visar att av den vuxna befolkningen i har begränsad läsförmåga och att mellan antas ha betydande lässvårigheter. Nästan alla arbeten ställer stora krav på läsförmågan och kommunikations- förmågan, på att förstå och bearbeta information. Grupper som inte har tillgång till språket och till viktig information riskerar att marginaliseras och hamna utanför arbetsmarknaden. Vid genomgången av insatser på kultur- och medie- området har kommittén inte berört den lättlästa utgivningen, vilket centrum ser som en brist. beklagar att inget sägs om litteraturens och bibliotekens möjligheter att främja det svenska språkets position och utveckling i det här sammanhanget. Förslagen som avslutar kapitlet kan dessvärre sammanfattas under begreppen ingen åtgärd eller status quo. konstaterar att UR inte nämns i förslaget, men har, enligt nuvarande sändningstillstånd, ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. De förändringar kommittén föreslår kommer att påverka även UR, som anser att frågor rörande förändringar i företagets tillstånds- villkor bör tas upp i beredningen inför en ny tillståndsperiod. 2.3.4 Svenskan som IT-språk Utredningens bedömning: Skolor bör stödjas och stimuleras att använda dataprogram på svenska språket. Målet för den statliga IT-politiken är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Språket är en viktig del i detta. Kommittén anser att det är ett demokratikrav att det finns möjlighet att använda svenska språket i detta informationssamhälle. Detta är särskilt viktigt i skolan och den offentliga förvalt- ningen. Enligt kommitténs bedömning bör skolor stödjas och stimuleras att använda program på svenska språket. Multimedieprogram för skolbruk bör normalt vara översatta till svenska. För att främja en sådan utveckling kan det övervägas om staten bör ta initiativ till ett samarbete med näringslivet i denna fråga. Detta bör vara en fråga för det språkteknologiska sekretariat som föreslås på annan plats i betänkandet. Relativt få av remissinstanserna har valt att kommentera detta avsnitt. Ingen har lämnat några invändningar mot förslaget. Remissinstanser som tillstyrker: Talboks- och , , kommun, Handikappförbundens samarbetsorgan Talboks- och instämmer med utredningens förslag. Särskilt viktigt anser TPB det vara att program kan utvecklas som kan vara till stöd för elever med läs- och skrivsvårigheter. stödjer alla förslag som stärker svenskan på IT-området. kommun delar utredningens uppfattning att skolor bör stödjas och stimuleras att använda dataprogram på svenska. Handikappförbundens samarbetsorgan instämmer med utredningen att skolor bör stimuleras att använda svenskspråkiga dataprogram. Särskilt viktigt är det att program kan utvecklas och vara till stöd för elever med läs- och skrivsvårigheter, utvecklingsstörning, m.fl. grupper. menar att skolor bör öppna för barns och ungdomars lust att själva experimentera med språk och att man därför inte ska låsa skolans använd- ning av multimedieprogram till svenskspråkiga versioner. påpekar att sameskolorna och de sverigefinska fristående skolorna strävar att använda både svenska och finska/samiska datapro- gram för att stärka barnens tvåspråkighet. kommun föreslår att i samarbete med intresserade lärare vid landets skolor till en portal samlar länkar till lämpliga webbplatser med informa- tion om vilka elevkategorier webbplatserna lämpar sig för. Länkarna ska leda till webbplatser där språket är anpassat, där adekvata fackuttryck används och där informationsmaterialet är så pass begränsat att sökning kan göras även av den som besitter begränsade kunskaper. 2.3.5 Hälso- och sjukvård Utredningens bedömning: Personer med utländsk utbildning som skall arbeta inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ha de språkkunskaper som behövs för att utöva yrket i . Utredningen behandlar två aspekter av svenska språket inom hälso- och sjukvårds- området: språkvalet i journalhandlingar och krav på kunskaper i svenska för personer med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Kommit- téns bedömning är att det finns behov av resurser för kurser i svenska för personal inom hälso- och sjukvården med utländsk utbildning. Detta menar kommittén bör uppmärksammas i den översyn av språkutbildningen för utländsk vårdpersonal som har beslutat om. Ingen av de svarande remissinstanserna avvisar att personer som arbetar inom hälso- och sjukvården bör ha de språkkunskaper som behövs för att kunna utöva Ingen har heller invändningar mot att det behövs resurser till språkkurser för personal med utländsk utbildning. Remissinstanser som tillstyrker: , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, kommun, i , , skriver att kommunikationen mellan vårdande/behandlande personal å ena sidan och patienten/klienten å den andra är väsentlig för den senares trygghet och för kvaliteten på insatsen/behandlingen. Det är viktigt att den förväntade ökade andelen medicinsk personal från utlandet behärskar patientens/klientens språk. Det är viktigt att alla vårdgivare avsätter resurser för utbildning i svenska språket för personal med utländsk härkomst. vill påpeka att det bland patienterna finns många som inte behärskar svenska, vilket innebär behov av insatser för att ge hälso- och sjukvårdspersonalen vissa grunder i de vanligaste språken hos invandrade patienter. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering anser att förslaget om resurser för utbildning i svenska för personal inom hälso- och sjukvården som har vårdutbild- ning från ett annat land är relevant. DO vill dock understryka att det endast kan handla om krav på tillräckliga kunskaper. Kraven måste anpassas till den aktuella utbildningen, det aktuella yrket eller de aktuella arbetsuppgifterna. kommun delar utredningens mening. Kommunens resurser att ge utländsk personal inom hälso- och sjukvården svenskundervisning är ytterst begränsad. i instämmer i det viktiga i att hälso- och sjukvårds- personal med patientkontakter har goda kunskaper i svenska eller i andra nordiska språk. Vidare menar föreningen att hälso- och sjukvårdslagstiftningen bör ses över i syfte att söka säkra att i vart fall alla erkända språkliga minoriteter kan ges möjlighet att få vård och omsorg på sitt modersmål. eller bör ges i uppdrag att öva tillsyn när det gäller dessa egentligen självklara rättigheter. delar utredningens uppfattning att personer med utländsk utbildning som skall arbeta inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ha de språk- kunskaper som behövs för att utöva yrket i . delar utredningens uppfattning att det finns behov av mer resurser för kurser i svenska för personer med utländsk utbildning. Finansiering av sådana kurser kan ske genom såväl landstingen som staten. I vissa fall kan det vara naturligt att kommande arbetsgivaren betalar t.ex. vid rekrytering från EU/EES-området och från andra länder. Förbundet delar utredningens uppfattning att även den nationella hälso- och sjukvårdspolitiken (genom ) och utbildningspolitiken (genom högskolorna) kan finansiera sådana kurser. I andra fall kan det vara naturligt att arbetsmarknadspolitiken (genom AMS) betalar för läkare eller sjuksköterskor med legitimation från tredje land och som redan har arbets- och uppehållstillstånd i landet, men jobbar inom andra yrken. anser att personer med utländsk utbildning bör ges förutsättningar att skaffa sig kunskaper i svenska språket. För att kommunicera med patienter krävs inte bara kunskaper i sjukvårdssvenska. Kravet på goda svenskkunskaper måste gälla både personal som kommer från annat EU-land och personer från tredje land. SFF anser i likhet med utredningen att svenska uttryck i första hand skall användas i journalhandlingar. För att journalhandlingar skall vara överskådlig och kunna förstås av alla krävs även väl utvecklade termer och begrepp. SFF vill särskilt understryka vikten av att staten tar ett ekonomiskt ansvar för utvecklingen av hälso- och sjukvårdens språk. Detta arbete bör integreras i utvecklingen av datoriserade informationssystem och göras i samarbete med professionella grupper inom hälso- och sjukvården och terminologiskt arbete. K undrar varför förslaget begränsas till dem som arbetar inom hälso- och sjukvården. Det finns andra samhällsområden där personer med utländsk utbildning bör ges de språkkunskaper som behövs för att utöva yrket i . menar att kommitténs bedömning behöver förtydligas och utvecklas. Vem eller vilka ska ansvara för att ge de språkkunskaper som behövs till personer med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet? Dessutom anser DIK att det är av största vikt att logopeder, som skall analysera patienters avvikande tal och språk, bör behärska språket flytande. 2.4 Svenska termer och uttryck Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där vi vill kunna använda svenskan. Utredningens bedömning: Terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur inom IT-området. Om svenskan ska kunna användas inom specialiserade områden där den tekniska och vetenskapliga utvecklingen går snabbt, är det viktigt att svenska ord och uttryck finns. Tillgång till ändamålsenliga specialisttermer gör det lättare att använda svenska. Termarbete är alltså ett led i motverkandet av domänförluster. Men om en viss svensk term finns förtecknad och ingen känner till den utan istället använder ett engelskt uttryck, är ju värdet av den svenska varianten begränsat. Kommittén anser att det är nödvändigt att svenska uttryck och termer kan utarbetas inom specialiserade områden som naturvetenskap, medicin och teknik. Om så inte sker kommer kommunikationen mellan lekmän och experter att försvåras. För att svenskan skall kunna användas i EU-sammanhang krävs goda termdatabaser som hjälpmedel för översättare och tolkar. Kommitténs förslag till åtgärder innebär att N staten skall ta ansvar för det allmännyttiga terminologiarbetet, N kontinuerlig uppföljning av läget skall göras, N termgrupper skall ges stöd, N språkvården skall säkerställa att flerspråkiga termbaser utvecklas, N myndigheternas begreppsansvar skall kartläggas och regleras, N terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur. Relativt många remissinstanser har kommenterat kapitlet och alla har varit positiva till kommitténs förslag. De flesta stödjer kommitténs förslag generellt, men det delförslag som uppmärksammats mer än de andra är att terminologiarbete bör integreras i satsningar på mjuk infrastruktur. Remissinstanser som tillstyrker (inkl positiva): , , , , , , , Talboks- och , , Svenska biotermgruppen, , , , , , i , KLYS, LO, Centralen för Teknisk Terminologi i , , tillstyrker förslaget och instämmer i bedömningen att det är nödvändigt att svenska uttryck och termer kan utarbetas även inom specialiserade områden. stödjer tanken att svenska termer och uttryck bör skapas istället för dem som inlånas, och att språkvården bör fortsätta sitt arbete med språklig standardisering för att undvika domänförluster. Här är det önskvärt att språk- vården bygger vidare på sitt kontaktnät av intresserade medier och företag. föreslår ett periodiskt, elektroniskt nyhetsbrev som presenterar nya svenska ord som överförts till svenska från andra språk. tillstyrker utredningens bedömning att terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur. Utvecklingen av 24- timmarsmyndigheten går mot service som alltmer integreras mellan myndigheter. Då är det viktigt både med aktivt terminologiarbete inom respektive myndighets ansvarsområde och samarbete mellan myndigheter så att begrepp ensas. instämmer i utredningens bedömning angående mjuk infrastruktur och menar att staten bör identifiera särskilda resurser för att dels ett samordnat terminologiarbete kan komma till stånd, dels översättning och harmonisering av internationella standarder inom hälso- och sjukvården samt . KTH ser att risken för domänförluster är stor i svenskas ordförråd. Terminologi- arbete är därför av största vikt och kommitténs förslag på området stöds av KTH, särskilt förslaget om inrättandet av ett nätverk mellan de terminologigrupper som finns. vill särskilt framhålla förslaget att åtgärder bör vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla områden där vi vill kunna använda svenskan. ställer sig positivt till de satsningar som föreslås inom terminologiom- rådet. Inför kommande satsningar kan nämnas att arbetar med standardisering av arkivterminologi. Talboks- och instämmer med utredningens förslag. TPB anser att det är av största vikt att även terminologin inom handikappområdet integreras i terminologiarbetet. TPB har praktiska erfarenheter från hur instanser inom EU inom många språkområden har svårt att översätta detta slags termer. TPB vill även framhålla vikten av ett skandinaviskt samarbete då det gäller termer. instämmer i kommitténs förslag och i bedömningen att terminologiarbete är viktigt av många skäl. Svenska biotermgruppen instämmer i beskrivningen av vikten av en adekvat terminologi för att minska domänförluster och göra det möjligt att föra specialiserad kunskap ut i samhället. anser att det är ett bra förslag att uppmärksamma myndigheter- nas ansvar för terminologiarbete inom sina respektive ansvarsområden genom att förtydliga de olika myndigheternas instruktioner. vill understryka betydelsen av att termer finns tillgängliga på svenska språket inom vetenskapliga discipliner. Ett fortsatt aktivt terminologiarbete är alltså angeläget.