sou · GQB330d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Frivillig jämställdhetsmärkning av produkter En särskild utredare skall bland annat mot bakgrund av den för- studie om jämställdhetsmärkning som presenterades : N Bedöma konsumenternas och producenternas intresse för en fri- villig jämställdhetsinformation/märkning (härefter betecknad jämställdhetsmärkning). N Föreslå jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområden. N Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifierings- system skulle kunna användas för jämställdhetsmärkning. N Pröva om en frivillig jämställdhetsmärkning skulle innebära problem i förhållande till lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling (), lagen (1994:615) om otillbörligt upphand- lingsbeteende () samt marknadsföringslagen (1995:450) (MFL). N Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handelsregler och internationella åtaganden, avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt. N Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställd- hetsmärkning. N Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras. Jämställdhet mellan kvinnor och män berör alla delar av samhället. Vi har i kommit långt när det gäller att skapa lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män, inte minst på det formella I den svenska grundlagen finns inskrivet att lag eller annan skrift ej får innebära att någon missgynnas på grund av kön. regleras jämställdhetsfrågor i arbetslivet i jämställd- hetslagen som innehåller dels regler om diskrimineringsförbud och dels regler om arbetsgivares skyldigheter att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Alla arbetsgivare med minst tio anställda skall göra en årlig jämställdhetsplan. I planen skall arbetsgivaren ta upp de aktiva åtgärder för att främja jämställdhet på arbetsplatsen som han eller hon avser att påbörja eller genomföra under det kom- mande året. (JämO) skall se till att jämställd- hetslagen efterlevs och kan vid tvist föra talan i Arbetsdomstolen när det gäller könsdiskriminering. Vidare kan JämO begära vites- föreläggande hos om en arbetsgivare inte uppfyller lagens krav om att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Jämställdhetsfrågorna återfinns också inom ramen för gällande lagstiftning på flera andra samhällsområden, bl.a. inom skolan, högskolan och socialförsäkringens område. Förutom lagstiftning krävs ett aktivt utvecklingsarbete av nya arbetsformer och verktyg som leder till att målen för ett jämställt samhälle uppnås i praktiken. Ett verktyg som inte prövats, varken i eller i något annat europeiskt land, är kvalitets- bedömning av produkter och tjänster ur ett könsperspektiv, i meningen att en funktionell anpassning av utbudet sker utifrån kvinnors och mäns behov och önskemål. Kvalitetsbedömning ur ett könsperspektiv kan ses som ett led i arbetet med att olika förhållanden och villkor för kvinnor och män skall synliggöras och för varje fråga som rör individer skall jäm- ställdhetsaspekterna beaktas. En frivillig jämställdhetsmärkning som i första hand bör gälla varor och tjänster i den privata sektorn skulle kunna driva på utvecklingen mot ett jämställt samhälle genom att medvetna konsu- menter väljer jämställdhetsmärkta produkter. Jämställdhetsmärk- ning skulle på så sätt också kunna bli en konkurrensfaktor för företag. Med märkning avses i detta sammanhang inte enbart ett märke, utan det kan betyda information i mer generell bemärkelse. Förstudie (Ds 1998:49) initierade dåvarande jämställdhetsminister en förstudie med syfte att analysera möjligheterna att in- föra en frivillig jämställdhetsmärkning i . Resultatet av förstudien blev en rekommendation om att inledningsvis införa ett system med frivillig jämställdhetsmärkning av företag och organi- sationer. En av utgångspunkterna för rekommendationen var att detta skulle leda till att företag och organisationer förändrar och jämställdhetsanpassar sina tjänster och produkter. Förslaget i förstudien att jämställdhetsmärka företag och organi- sationer rör personalpolitiska frågor och s.k. ledningssystem. Det innebär att företagen måste bedriva ett medvetet arbete för att kvinnor och män skall få samma förutsättningar beträffande kom- petensutveckling, lönefrågor, karriär och möjligheten att kombine- ra förvärvsarbete med familjeliv. Förslaget berör inte utformningen av produkter eller tjänster ur ett könsperspektiv utan det handlar om etik, hur relationerna mellan människor ser ut, både internt i det egna företaget och i förhållande till omvärlden, t.ex. leverantörer, kunder m.fl. För att företag och organisationer skall få märket måste de bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete som går utöver de krav som ställs i jämställdhetslagen. pågår pilotprojekt och forskning kring lednings- system där jämställdhet ingår som en del i systemet. Forskare vid rättssociologiska institutionen vid Lunds univer- sitet har bland annat haft i uppdrag av att utveckla kriterier för en miljömärkt skola där även jämställdhet tas med som ett av kriterierna. Institutionens forskning kring ledningssystem ingår också i ett av EU- kommissionen finansierat projekt. Länsstyrelserna i och är svenska deltagare i ett EU-projekt, tillsammans med deltagare från , , , och . Projektet syftar bl.a. till utveckling av system för kvalitetssäkring av företags jäm- ställdhetsarbete. Regeringen har för avsikt att följa och stödja utvecklingsarbetet med jämställdhetskriterier i ledningssystem. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, den s.k. , lämnade betänkandet Ty makten är din... (SOU 1998:6). Utredningen föreslog bl.a. att regeringen skulle ta initiativ till jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i . Utredningen konstaterade att människor kan utöva makt i olika roller, som medborgare, konsumenter, anställda, företagare eller som påtryckare via organisationer. Konsumentrollen identifieras som en allt viktigare maktposition i dagens samhälle. Enligt utred- ningen är det av värde för såväl kvinnor som män att kunna styra sina konsumtionsval även ur ett könsperspektiv, dvs hur väl produkter och tjänster tillgodoser respektive köns behov. För det enskilda företaget eller organisationen kan jämställdhetsmärk- ningen utgöra en konkurrensfaktor. Förhoppningen är att märk- ningen skall bli ett så starkt kommersiellt argument att företagen själva frivilligt tar initiativ till jämställdhetsmärkning. Möjligheten att integrera jämställdhetskriterier i befintliga kva- litetssäkringssystem eller andra system som t.ex. ISO 9000 och möjligheten att styra med offentlig upphandling i stat och kommun bör också enligt utredningen undersökas. Om lagen om offentlig upphandling förbjuder detta bör lagen enligt utredaren skrivas om. Betänkandet remitterades till ett antal statliga myndigheter, universitet, högskolor och privata organisationer. Remissvaren har sammanställts (Ty makten är din... Ds 1998:59). I den mån utred- ningens förslag kommenterades, var de flesta remissinstanserna positiva till någon form av jämställdhetsmärkning. Oavsett märk- ningens inriktning menade man att införandet av en eventuell jäm- ställdhetsmärkning måste bygga på frivillighet. Några av dem som var tveksamma till märkningen menade ändå att den skulle kunna bidra till att föra jämställdhetsarbetet framåt, genom att frågan förs upp på dagordningen synliggörs jämställdhetsarbetet ytterligare. Övriga områden som aktualiseras i samband med utredningen Områden som kommer att aktualiseras i samband med utredningen är bl.a. former för certifiering, lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende samt marknadsförings- lagen. I samband med förberedelserna inför fattade ett principbeslut om att skulle tillämpa s.k. öppna system för teknisk provning och kontroll. Beslutet innebär att EU:s prin- ciper för teknisk provning och kontroll som regel skall tillämpas även inom nationellt reglerade områden. Principerna innebär att alla organ som kan visa att de är kompetenta skall ha rätt att i konkurrens erbjuda sina tjänster. Kompetensbedömning och fortlöpande tillsyn skall ske genom att organen ackrediteras för uppgiften av Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll (SWEDAC). Utarbetandet av kriterier och krav åtskiljs således från provningen och kontrollen. Författnings- tekniskt har principerna kommit till uttryck i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. Lagen om offentlig upphandling Lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () kom till som en följd av att undertecknade . I och med har de regler som gäller för offentlig upphandling inom den inre marknaden införlivats i svensk rätt. Den offentliga upphandlingen, för uppskattas för hela EU-området till . till bruttonational- produkten för dessa länder motsvarar det . Den svenska offentliga upphandlingen värdesätts i förstudien till eller av vår totala bruttonationalprodukt. Således uppgår den svenska offentliga upphandlingen till mycket stora belopp och det finns därmed möjligheter att påverka inrikt- ningen på en stor marknad om upphandling kan ske ur ett köns- perspektiv. Lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende Lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseen- de offentlig upphandling () är ett komplement till och är tillämplig om en eller statlig aktör beter sig otillbörligt vid upphandlingen. Enligt lagen är detta ett beteende som bl.a. påtagligt diskriminerar ett företag i förhållande till ett annat företag eller till den verksamhet som den offentliga aktören själv bedriver. Marknadsföringslagen (1995:450) är tillämplig på all marknadsfö- ring som sker i eller är riktad mot den svenska marknaden. Lagen skärptes , vilket bl.a. inne- bär kraftigare sanktioner mot näringsidkare som bedriver lagstridig marknadsföring. Behovet av en utredning Enligt vad som tidigare framgått kan jämställdhetsmärkning utfor- mas på olika sätt. Den kan dels gälla organisation och ledning av företag, dels utformning av produkter och tjänster. I förstudien har en analys genomförts av hur jämställdhetsmärkning av företag och organisationer kan organiseras och genomföras. Utredaren skall därför inrikta sitt arbete på att analysera möjligheterna att jäm- ställdhetsmärka produkter och tjänster, dvs. att främja en funktio- nell utveckling som innebär att olika produkter och tjänster utfor- mas med beaktande av ett könsperspektiv. Tanken bakom jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster är att en sådan märkning skall utvecklas genom konsumentmakt och företagens frivilliga märkning. Många av dagens produkter är skapade utifrån normer som for- mats efter ett av könen, vilket kan innebära negativa konsekvenser för användare av det motsatta könet. Därför finns det ett behov av en produktutveckling som baseras på kunskap om respektive kön och dess olika krav och villkor. En förutsättning för att märkningen av produkter och tjänster skall fungera är att konsumenten upplever den som trovärdig. Märkningssystemet måste då vara rimligt, enkelt och kommunicer- bart. Det finns tecken på att konsumenterna har svårt att tillgodogöra sig och förstå den information som ges när det t.ex. gäller dagligvaror. Utredarens uppdrag är att, mot bakgrund av den förstudie som genomfördes , förutsättningslöst utreda förutsättningarna för och möjligheterna att införa en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Denna jämställdhetsmärkning syftar till att utveckla kvaliteten på produkter och tjänster på ett sådant sätt att En märkning skall visa att den aktuella produkten eller tjänsten har utformats så att den är anpassad till både kvinnors och mäns behov och önskemål eller genom att tillverkaren tillhandahåller produktvarianter för båda könen. Utred- ningen skall särskilt inriktas på följande: Bedöma konsumenternas och producenternas intresse för jämställdhetsmärkning Utredaren skall analysera och bedöma både konsumenternas och producenternas intresse för en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. I detta sammanhang skall utredaren bl.a. beakta resultatet av utredningen om konsumentinformation om dagligvaror (dir. 1997:151). Föreslå jämställdhetskriterier för produkter och tjänster Utredaren skall utforma förslag till jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområden. Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifieringssystem skulle kunna användas för jämställdhetsmärkning finns det ett antal system för märkning inom olika områden, bl.a. miljö, ekologisk odling och rättvisa. Utredaren skall undersö- ka om jämställdhetskriterier för produkter och tjänster skulle kunna ingå i något av de befintliga märknings- och certifieringssystemen. Vidare skall utredaren analysera för- och nackdelar med de olika systemalternativen. Undersöka om problem uppstår i förhållande till lagen om offentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende samt marknadsföringslagen. Utredaren skall undersöka och analysera om frivillig jämställdhets- märkning av produkter och tjänster är förenlig med de syften som ligger bakom lagen om offentlig upphandling och lagen om otill- börligt upphandlingsbeteende samt om problem kan uppstå i för- hållande till marknadsföringslagen. Vid behov kan utredaren före- slå sådana förändringar som är möjliga och lämpliga. Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handelsregler och internationella åtaganden avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt Utredaren skall i samband med utredningen analysera och bedöma om frivillig jämställdhetsmärkning överensstämmer med gällande handelsregler och internationella åtaganden avseende så- väl EG-rätten som övrig internationell rätt. Vidare skall utredaren redogöra för möjligheterna att driva frågorna på gemenskaps- och/eller internationell nivå. Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställdhetsmärkning Utredaren skall undersöka möjligheter och eventuella hinder för en nordisk samverkan kring jämställdhetsmärkning. En utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara den nordiska samverkan kring miljömärkningssystemet Svanen. Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras Utredaren skall föreslå hur ett eventuellt införande av frivillig jäm- ställdhetsmärkning av produkter och tjänster praktiskt skulle kunna genomföras. Här skall t.ex. organisatoriska frågor och de olika aktörernas funktioner utredas. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall bedriva sitt arbete i samråd med producenter och tjänsteleverantörer, , offentliga inköpare, ackrediterings- och certifieringsorgan, Konsu- mentverket, Standardiseringen i och övriga intressenter. Uppdraget skall redovisas . En ny teknik och strategi för reglering fastställdes en ny teknik för strategi för reglering av den nya metoden för teknisk harmonisering och standardisering, i vilken följande principer slogs fast: Den rättsliga harmoniseringen begränsas till väsentliga krav som pro- dukter som släppts ut på den gemensamma marknaden måste uppfylla för att kunna röra sig fritt inom gemenskapen. De tekniska specifikationerna för produkter som uppfyller de väsentliga krav som föreskrivs i direktiven fastställs i form av harmo- niserade standards. Tillämpningen av harmoniserade eller andra standards förblir fri- villig, och tillverkaren kan alltid tillämpa andra tekniska specifikationer för att uppfylla kraven. Produkter som tillverkats enligt harmoniserade standards åtnjuter en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav. Den nya metoden ställer krav på att standarden erbjuder en garan- terad skyddsnivå vad beträffar de väsentliga krav som fastställs i direktiven. De nationella myndigheterna måste också ta sitt ansvar för att garantera säkerheten eller andra intressen som täcks av direktivet. Skyddsklausulförfarandet är tänkt att möjliggöra ett bestridande av en produkts överensstämmelse eller att påtala fel eller brister hos de standards som harmoniserats. Den nya metoden skiljer på väsentliga krav och tekniska specifikationer. Utöver principerna för den nya metoden krävs villkor för en tillförlitlig bedömning av överensstämmelse. Här är det av avgö- rande betydelse att man skapar ett förtroende genom kunskap och öppenhet samt genom skapande av en övergripande politik och ram för bedömning av överensstämmelse. I rådets resolution om helhetsmetoden för certifiering och provning fastställs följande vägledande principer för gemenskapens politik för bedömning av överensstämmelse: En enhetlig metod utvecklas i gemenskapens lagstiftning genom att skapa moduler för de olika stegen i förfarandena för bedömning av överensstämmelse och genom att fastställa kriterier för användningen av dessa förfaranden, för utnämningen av de organ som ska ansvara för dessa förfaranden samt för användning av CE-märkning. N En allmän användning av europeiska standards för kvalitetssäkring (EN ISO 9 000 serien) krävs och det krävs att de organ som ansvarar för bedömning av överens- stämmelse tillämpar kvalitetssystem (EN 45 000 serien). N Upprättandet av ackrediteringssystem och användning av jämförelseteknik ska främjas i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. N Avtal om ömsesidigt erkännande av provning och certi- fiering på det icke reglerade (frivilliga) området ska främjas. N Skillnaderna mellan befintliga kvalitetsinfrastrukturer (såsom kalibrerings- och meteorologisystem, provnings- laboratorier, certifierings- och inspektionsorgan samt ackrediteringsorgan) mellan medlemsstaterna och mellan olika industribranscher ska minimeras genom särskilda program. N Den internationella handeln mellan gemenskapen och tredje land ska främjas genom avtal om ömsesidigt erkän- nande, samarbete och program för tekniskt bistånd. Den nya metoden innebär ett förfinande av bedömningen av överensstämmelse för att göra det möjligt för gemenskapen att utvärdera konsekvenserna av att använda olika mekanismer för att bedöma överensstämmelse. Målet är att skapa en flexibel bedöm- ning av överensstämmelse inom hela tillverkningsprocessen för att anpassa den till behoven inom varje enskilt tillverkningsled. Genom helhetsmetoden infördes en modulbaserad metod, där man delade in bedömningen av överensstämmelse i ett antal skeden (moduler). Dessa moduler varierade beroende på produktens utvecklingssta- dium (till exempel konstruktion, prototyp, fullskalig produktion), den typ av bedömning det rör sig om (till exempel dokument- kontroller, typgodkännande, kvalitetssäkring) samt den aktör som utför bedömningen (tillverkaren eller tredje part). Helhetsmetoden kompletterades genom rådets beslut 90/683/EEG, som ersattes och uppdaterades genom beslut 93/465/EEG. I dessa beslut fastställdes de allmänna riktlinjer och detaljerade förfaranden för att bedöma överensstämmelse som ska användas i direktiv grundade på den nya metoden. Bedömningen av överensstämmelse grundar sig sålunda på N tillverkarens interna konstruktions- och tillverkningskontroll, N typkontroll som utförs av tredje part i kombination med till- verkarens interna tillverkningskontroll, N tredje parts typ- eller konstruktionskontroll som utförs av tredje part i kombination med tredje parts godkännande av kvalitets- system för produkter eller tillverkning, eller tredje parts produkt- verifikation,1 N verifikation av produktenheter och tillverkning utförd av tredje part, eller N tredje parts godkännande av fullständiga kvalitetssystem. Utöver att förfaranden ska stå i överensstämmelse med direktiven för teknisk harmonisering gäller reglerna för anbringandet och användningen av CE-märkning (93/465/EEG). Standarder i direktiv grundade på den nya metoden De direktiv som är grundade på den nya metoden baserar sig på följande principer: N Harmoniseringen begränsas till väsentliga krav. N Endast produkter som uppfyller de väsentliga kraven får släppas ut på marknaden och tas i bruk. N Harmoniserande standards, vars referensnummer har offentlig- gjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och som har antagits som nationella standards, ska förutsättas uppfylla motsvarande väsentliga krav. N Tillämpningen av harmoniserade standards eller andra tekniska specifikationer är frivillig, och tillverkare kan fritt välja vilken teknisk lösning som helst under förutsättning av att de väsentliga kraven är uppfyllda. N Tillverkare kan välja mellan de olika förfarandena för att bedöma överensstämmelse som anges i tillämpligt direktiv. 1 Tredje parts godkännande av kvalitetssystem för produkter eller produktion och tredje parts produktkontroll kan också göras utan att tredje part gör typ- eller konstruk- tionskontroller. Medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter Medlemsstaterna är skyldiga att vidta alla de åtgärder som kan krävas för att säkerställa att alla de produkter som installeras, underhålls och används i avsedda syften släpps ut på marknaden och tas i bruk endast då de inte medför risker för människors säkerhet och hälsa eller hotar andra allmänna intressen som om- fattas av direktivet. Detta innebär en skyldighet för medlemssta- terna att övervaka marknaden. Medlemsstaterna har vidare rätt att anta ytterligare nationella föreskrifter framför allt för att skydda arbetstagare, konsumenter eller miljön. Föreskrifterna får emellertid inte kräva ändringar av produkten eller påverka villkoren för att släppa ut den på mark- naden. I bilagorna beskrivs vad som avses med väsentliga krav. De om- fattar också alla aspekter som krävs för att uppnå direktivets syfte. Det är endast de produkter som uppfyller de väsentliga kraven som får släppas ut på marknaden. Direktiv som är grundade på den nya metoden är utformade i syfte att täcka alla de risker som rör allmänhetens intresse som direktivet syftar till att täcka. Medlemsstaterna måste kunna förutsätta att CE-märkta produkter uppfyller alla bestämmelser i tillämpliga direktiv som rör CE-märk- ning. Därmed får medlemsstaterna inte heller förbjuda, begränsa eller förhindra att CE-märkta produkter släpps ut på marknaden eller tas i bruk inom sitt territorium såvida inte de bestämmelser som rör CE-märkningen har tillämpats på ett felaktigt sätt. Om det är fråga om en risk som inte täcks av direktiven kan medlemsstaterna få möjlighet att förbjuda, begränsa eller hindra den fria rörligheten för CE-märkta produkter. Produkter som uppfyller nationella standarder som är anpassade till och harmoniserar med standarder på nationell nivå förutsätts uppfylla de väsentliga kraven under förutsättning att referensnum- ren är publicerade i Europeiska gemenskapens officiella tidning.2 Om tillverkaren inte eller endast delvis har tillämpat en sådana standard måste vidtagna åtgärder och deras lämplighet dokumen- teras för att de väsentliga kraven ska anses uppfyllda. Bedömning av överensstämmelse och anmälda organ Innan en produkt släpps ut på den gemensamma marknaden måste tillverkaren följa det förfarande som föreskrivs i tillämpliga direktiv när det gäller CE-märkta produkter. Tredje parts bedömning av överensstämmelse ska ombesörjas av anmälda organ. De anmälda organen utses av medlemsstaterna bland de organ som uppfyller kraven i direktivet och är etablerade på deras territorium. Produkter som uppfyller alla bestämmelser i tillämpliga direktiv om CE-märkning måste vara CE-märkta. CE-märkningen visar sålunda framför allt att produkterna uppfyller de väsentliga kraven i alla relevanta direktiv och att produkterna har genomgått den bedöm- ning i överensstämmelse som föreskrivs i direktiven. Dessutom är medlemsstaterna skyldiga att vidta lämpliga åtgärder för att skydda CE-märkningen. Om en medlemsstat eller Kommissionen anser att en harmoniserad standard inte helt uppfyller de väsentliga kraven i ett direktiv ska fråga föreläggas den kommitté som upprättats enligt direktiv /34/EG (kommittén för tekniska standards och föreskrifter).