sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekono- misk statistik och med utgångspunkt från dessa göra en genomlys- ning av statistiken och särskilt nationalräkenskaperna. Generaldirektör förordnades som särskild utredare. Som utredningens experter förordnades programchef , kansliråd , ekonom , kansliråd , professor , prognos- chef och rådgivare . Programchef har adjungerats som expert till utredningen. Utredaren har knutit tre internationella experter till utredningen, nämligen Administrerende direktör , chef för i , Professor , tidigare chef för Statistics (ONS) i , och Director , chef för () i . Som huvudsekreterare anställdes ekonom och som sekreterare avdelningsdirektör . Vidare har utred- ningen till sitt sekretariat knutit rådgivare från riksbank och anlitat som assistent vid . Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av den eko- nomiska statistiken och överlämnar härmed sitt slutbetänkande Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118). Utredningens tidigare betänkanden........................................ Kartläggning av ekonomisk statistik.............................. 2.1Sammanfattning av delbetänkandet Behovet av SCB:s budgetunderlag 2003–2005 .......................................... Uppföljning av delbetänkandet............................................... Framtida behov av statistik ..................................................... Den ekonomiska statistiken ......................................... SCB:s ekonomiska statistik..................................................... Appendix 1: Kort beskrivning av statistikprodukter inom den Appendix 2: Statistikansvar avseende officiell ekonomisk Ekonomisk statistik i tolv länder................................... 4.1Samlad bild av den ekonomiska statistiken i de tolv Samlad bild av de internationella bedömningarna................ 5.2En internationell bedömning av ekonomiska IMF:s syn på ekonomiska statistik......................... Förbättringar av nationalräkenskaperna....................... Beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna...................... Revideringar i nationalräkenskaperna................................... Kapitalstocksberäkningar i nationalräkenskaperna.............. Metoder att redovisa produktivitet i offentlig sektor.......... 6.6Snabbindikator för BNP-tillväxten baserad på Uppsnabbning av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna.... Den svarta ekonomin............................................................. Övriga förbättringar av nationalräkenskaperna ................... Appendix: Utdrag ur Förordning (1988:137) med instruktion för rörande nämnderna för byggnadsindex och konsumentprisindex .................... Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt ..... Behov av IT-statistik.............................................................. Önskemål om ny statistik på ett antal områden .................. Förbättrad statistik om hushållens inkomster ..................... Statistikansvaret för finansräkenskaperna ............................ Ekonomisk statistik ur ett könsperspektiv........................... Förstärkt analysverksamhet vid SCB.................................... Stärka kontakterna med forsknings- och Appendix 1: Startår för tidsserier för ekonomisk statistik i Appendix 2: NR:s publicering av tidsserier genom olika Överväganden och förslag .......................................... Förbättrade arbetssätt och förändrad organisation.............. Kostnader och finansiering.................................................... Kostnader för utredningens förslag........................ Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken föreslår i detta slutbetänkande ett nivålyft för den ekonomiska statistiken. Den ekonomiska statistiken har kommit att använ- das allt mer för uppföljning av ekonomisk politik på både nationell nivå och EU-nivå, vilket ställer allt större krav på tillförlitlighet och snabbhet. har svårigheterna att ta fram en ekonomisk sta- tistik av god kvalitet ökat genom de allt snabbare samhällsföränd- ringarna. De resurser som avsätts för officiell statistik i är inter- nationellt sett förhållandevis små både i absoluta termer och i för- hållande till landets storlek. Resurserna för den ekonomiska statis- tiken har dessutom minskat trots sär- skilda satsningar på denna statistik. Utredningens förslag omfattar både förbättrad statistik och för- bättrade arbetssätt och förändrad organisation. Tyngdpunkten i förslagen ligger på en förbättring av nationalräkenskaperna (NR). När det gäller förbättrad statistik föreslår utredningen bland annat att prisstatistiken, input-output-statistiken, IT-statistiken och kapitalstocksberäkningarna förbättras samt att den ekonomiska statistiken snabbas upp. Dessa krav kom starkast fram i den av ut- redningen genomförda kartläggningen av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Utredningen föreslår också förbättringar av statistiken över tjänste- näringarna, produktivitetsutvecklingen, den regionala utvecklingen, den offentliga sektorn, hushållens inkomster, priser på fastigheter och löner samt förbättrad redovisning av den svarta ekonomin och bättre valutakursomräkningar m.m. Vidare föreslås att långa tids- serier tas fram och att jämställdhetsperspektivet i statistikproduk- tionen stärks. När det gäller förbättrade arbetssätt och förändrad organisation föreslår utredningen bland annat att analyskapaciteten och kompe- i nationalekonomi vid SCB förstärks. De flesta statistikby- råer i andra länder satsar mycket mer på analys än vad SCB gör. Vidare bör samarbetet utvecklas mellan nationalräkenskaperna och både primärstatistiken och användarna. En nämnd för national- räkenskaperna bör inrättas och s.k. Service Level Agreements med viktiga användare utarbetas. Dokumentation och information om revideringar behöver också förbättras. SCB bör vidare överväga att samla datainsamlingen till en avdelning och att se över nationalrä- kenskapernas organisation. En strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska statisti- ken baserad på utredningens förslag bör utarbetas och planen bör följas upp . De totala kostnaderna för utredningens förslag uppgår till ca . Förslagen motsvarar 80–90 helårspersoner, varav ca 20 helårspersoner skulle vara mer direkt knutna till nationalrä- kenskaperna och övriga sysselsatta med underlag till nationalräken- skaperna eller andra delar av den ekonomiska statistiken. Förbätt- ringarna bör i första hand finansieras inom ramen för reform- utrymmet för nya satsningar inom statsbudgeten och i andra hand genom omprioriteringar inom närmast berörda departements an- slag. Förslagens fördelning på departement och år framgår av ned- anstående sammanställning. Kostnader för utredningens förslag per departement -0,7 med utredningen överlämnar SCB ett underlag för för- djupad prövning. Det tar också upp förbättringar av den ekono- miska statistiken. I budgetunderlaget finns en bilaga, som ger en samlad bild av utredningens och budgetunderlagets förslag. In this final report, the Commission on the Review of Economic Sta- tistics proposes a substantial improvement of economic statistics. In recent years, economic statistics have been used increasingly for following up economic policy on the national level as well as the EU level, thus placing greater demands on reliability and time- liness. Simultaneously, accelerating changes in society cause grow- ing difficulties producing economic statistics of good quality. In international comparison, resources allocated for official sta- tistics in are relatively small, both in absolute terms and in relation to the size of the country. Since the beginning of the 1990s, resources for economic statistics have also declined, despite speci- fic efforts for these statistics. The Commission's proposals include improved statistics, as well as improved ways of working and a review of the organisation. The proposals emphasise a need for improvement of the National Ac- counts. Concerning improved statistics, the Commission proposes that price statistics, input-output statistics, IT-statistics and measures of capital stocks should be improved. Economic statistics should also be produced more quickly. These demands were most evident in the user survey that was carried out by the Commission. The Commission also proposes improvements in statistics on the service sector, productivity growth, regional developments, the public sector, household income, real estate prices and wages, as well as better coverage of the hidden economy and improved ex- change rate calculation. In addition, it is proposed that longer time series be developed, and that the perspective of gender in statistics production be strengthened. Regarding improved ways of working and ways to change the organisation, the Commission proposes that analysis and compe- tence in economics at Statistics be strengthened. jority of national statistical institutes in other countries use much more resources for analysis than does Statistics . Moreover, cooperation should be developed between National Accounts and primary statistics as well as the users. A should be set up, and service level agreements with important users should be drawn up. Documentation and in- formation on revisions also need to be improved. Statistics should also consider unifying data collection in one department, and reviewing the organisation of National Accounts. A strategic plan for improvements of economic statistics based on the proposals of the Commission should be drawn up and follow- ed up yearly. The total cost for proposals of the Commission amounts to about million. The proposals would correspond to 80–90 persons annually, of which about 20 persons annually would be directly linked to the National Accounts and the others would be engaged with the input to the National Accounts or other parts of economic statistics. Improvements should firstly be financed within the limits of new reforms in the Government budget and secondly by a reconsideration of priorities of appropriations within those government ministries most concerned. The proposals have been assigned to government ministries as shown in the table be- low. The Commission's proposals by government ministry At the same time as this report is published, Statistics will submit a budget request. Proposals for improvements of economic statistics are also taken up. The supporting documents for the budget request include an appendix containing the proposals from the Commission as well as the proposals in the budget request. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1988:137) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1988:137) med instruktion för dels att det skall införas två nya paragrafer, 17 a § och 26 a §, av följande lydelse, dels att 14, 18 och 24 §§, skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 14 § skall ha följande lydelse. Nämnderna för byggnads- index, konsumentprisindex Till centralbyrån är knutna en och en index. Nämnderna för byggnads- index, konsumentprisindex och nationalräkenskaper Till centralbyrån är knutna en , en och en skaperna. skaper skall handlägga frågor om beräkningar av nationalräken- skaper och därvid avgöra frågor av principiell natur rörande till- lämpningen av de grunder som gäller för beräkning av national- räkenskaperna samt främja en ut- veckling av metoderna för beräk- ningarna av nationalräkenskaper. prisindex består av en ord- förande och åtta andra leda- nationalräkenskaper består av en Nämnden utser inom sig ordförande och åtta andra leda- en vice ordförande. ledamot finns en ersättare. sig en vice ordförande. ledamot finns en ersättare. Ordföranden och de andra ledamöterna i nämnderna för- ledamöterna i nämnderna för- ordnas av centralbyrån för högst ordnas av centralbyrån för högst regeringen en av de andra leda- nar dock regeringen en av de Vad som har sagts om ledamöter gäller också deras ersättare. Bland de åtta ledamöter i per som utses av centralbyrån för- ordnas en efter förslag från Riks- banken och en efter förslag av ga ledamöterna skall tre besitta sådan vetenskaplig skicklighet, att Vad som har sagts om leda- möter gäller också deras ersättare. 1 Senaste lydelse 2002:656. Regeringen beslutade att en utredning skall göras av den ekonomiska statistiken och utsåg generaldirektör att som särskild utredare genomföra denna. I detta inledan- de kapitel sammanfattas först direktiven till utredningen (avsnitt 1.1). Därefter redovisas arbetsmetoder, utredningens tidigare be- tänkanden, och huvudbetänkandets disposition (avsnitten 1.2–1.4). Den särskilde utredaren skall enligt direktiven analysera och kart- lägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik. En bred genomlysning skall göras av tillståndet i statistiken och då sär- skilt nationalräkenskaperna. I utredarens uppdrag ingår också att studera statistiken i andra länder. Utredaren skall lämna förslag till förändringar av den svenska ekonomiska statistiken och ange be- hov av fortsatta utvecklingsinsatser. I bakgrunden till uppdraget anges att den ekonomiska statistiken och i synnerhet nationalräkenskaperna har vuxit i betydelse de senas- te åren. En viktig orsak till detta är att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantitativa termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande samt syssel- sättning och arbetslöshet kräver statistik av hög kvalitet för avstäm- ning. Direktiven pekar också på att penningpolitiken, som styrs ut- ifrån ett inflationsmål, är beroende av en tillförlitlig beskrivning av den ekonomiska utvecklingen. Ytterligare orsaker till översynen tas upp i direktiven. En sådan är EU:s växande behov av jämförbar statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificeringskrav för EMU. Därutöver konstateras att de finansiella marknaderna noga följer publiceringen av ekonomisk statistik och att kraftiga reaktioner kan förekomma som påverkar räntor och växelkurser. Vidare kon- stateras att kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade betydelse. Detta gäller särskilt de kvartalsvisa nationalräkenskaper- na, som är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. Direktiven pekar också på att förutsättningarna för att mäta den ekonomiska utvecklingen har förändrats. Ett konkret exempel på en försämring är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken efter EU-medlemskapet. Andra försvårande faktorer är den tekniska ut- vecklingen, globaliseringen, avregleringar samt strukturförändring- ar inom industrin. Varor och tjänster relaterade till informations- teknologin introduceras i snabb takt som kvalitets- och prisförändringar är svåra att särskilja. Direktiven uppmärksammar även företagens svårigheter att läm- na uppgifter enligt statistikens avgränsningar och definitioner. Bort- fall är ett växande problem. ger den nya informationstek- niken nya möjligheter som kan underlätta uppgiftslämnandet och förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. I direktiven konstateras vidare att statistikproduktionen i myck- et hög grad påverkas av krav från EU. av den ekonomiska statistiken, bl.a. nationalräkenskapssystemet, påverkas av . SCB:s resurser har i stor utsträckning inriktats på att genomföra nödvändiga anpassningar till olika förordningar. Därmed har utrymmet för att uppfylla nationella behov begränsats. Nya statistikkrav kan bli aktuella för att åstadkomma bättre under- lag för EU:s viktigare mål och EMU. Direktiven tar också upp problem som rör den ekonomiska för- delningspolitiken. Brister i såväl nuvarande mätmetoder och defini- tioner som tillgången på data försvårar utvärderingen av den eko- nomiska politiken. Analyser ur ett könsperspektiv är enligt direkti- ven heller inte möjliga. Utredaren skall börja med att kartlägga de förändrade samhälls- behoven samt fastställa användarnas behov och då särskilt beakta nationalräkenskaperna inklusive primärstatistiken. Behovet av ökad aktualitet skall belysas. Vidare skall utredaren göra en grundlig genomlysning av natio- nalräkenskapssystemet och kraven på primärstatistiken, inklusive producentpriser, tjänsteproduktion och den dolda ekonomin. Be- räkningsrutinerna skall beskrivas, inklusive avstämningar, kalender- och säsongskorrigering samt revideringspolicy. produktionsförutsättningar samt alternativa källor och produktions- metoder skall belysas. Utredaren skall analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. Detta är enligt direktiven en fråga av stor vikt, vilket belyses av den ekonomiska debatten om bl.a. IT-användningens effekter på produktiviteten och en gynnsammare relation mellan tillväxt och inflation . Utredaren skall också belysa mät- och definitionsproblem i för- delningsstatistiken. Direktiven tar upp problem i inkomstbegrep- pet och hushållens sammansättning. Könsperspektivet skall också beaktas. Utredningen skall omfatta jämförelser med andra länder och re- dovisa erfarenheter och lösningar. Utredaren skall dessutom låta utländsk expertis bedöma de svenska nationalräkenskaperna. Utredaren skall föreslå förändringar och fortsatta utvecklingsin- satser samt göra en tydlig prioritering av olika statistikbehov. För- slagen skall redovisas med kostnader och möjlig finansiering. Arbetet skall genomföras i nära kontakt med viktiga statistikan- vändare som och . Berörda orga- nisationer och företag skall beredas möjlighet att lämna synpunkter på förslagen. och skall fortlöpande informeras. Uppdraget skall redovisas etappvis. skall en kartläggning av användarbehoven presenteras. En ambition skall vara att huvudparten av förändringarna skall vara möjliga att genomföra . Uppdraget skall redovisas slutligt . Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har letts av en särskild utredare, generaldirektör vid (). Han har varit bl.a. chef för ekonomis- ka avdelningen och statssekreterare vid , chef för och rådgivare vid Internationella valuta- fonden (IMF) i . 1 Utredningen har anmält till att huvudbetänkandet är försenat en månad för att möjliggöra en samordning med den fördjupade prövning av verksamheten som SCB enligt regeringsbeslut (Ju2002/4724) fått i uppdrag att göra. Regeringen utsåg en grupp experter att bistå utredningen: Pro- gnoschef vid , rådgivare vid , kansliråd vid Justi- tiedepartementet, kansliråd vid Finansdeparte- mentet, professor vid , ekonom vid FöreningsSparbanken samt pro- gramchef vid SCB. Per , nuvarande programchef på statistikprogrammet för nationalräkenskaper vid SCB, har adjungerats som expert. Utredaren har i enlighet med direktiven knutit internationella experter till utredningen: , och . Administrerende direktör är chef för i . Professor , , har varit chef för for National Statistics (ONS), som är den centrala statistikmyndigheten i . Director Ste- ven Landefeld är chef för , som bl.a. ansvarar för framtagandet av nationalräkenskaper. Utredningens sekretariat har bestått av tre personer: , och . Ekonom var tidigare prognoschef vid . Avdelningsdi- rektör , , var senast verk- sam på prisprogrammet. Dessa båda är förordnade av regeringen. , rådgivare vid och tidigare chef för bankens avdelning för finansiell statistik, har varit utlånad från . Från vänster: , , , Per , , , , , , . Från vänster: , , och . Kontakter och samarbete med myndigheter och departement Arbetet skulle enligt direktiven bedrivas i nära kontakt med och . och Finans- departementet skulle fortlöpande informeras om hur arbetet fort- skrider. Det har underlättats av att dessa myndigheter och depar- tement har ingått i expertgruppen. I de frågor som har att göra med mät- och definitionsproblem i fördelningsstatistiken har utredningen haft ett nära samarbete med , , , Bover- ket, och . Utredningen har haft nära kontakter med berörda statistikprogram vid . Intervjuer och annan informationsinhämtning För att få underlag för en beskrivning och analys av användarbeho- ven har ett stort antal intervjuer genomförts novem- ber 2000 till . Representanter för drygt 30 departement, myndigheter, organisationer, finansiella företag och den akademis- ka världen har intervjuats. Intervjuerna har dokumenterats och där- efter stämts av. Utredningen har dessutom begärt att få skriftliga syn- punkter från fyra statistikanvändare med särskild tyngd – Finans- departementet, , och – samt från SCB:s program för nationalräkenskaper. Intervjuer har också genomförts med samtliga berörda program- chefer inom SCB både före och efter de externa intervjuerna. Dessutom har utredningen kartlagt andra krav och synpunkter som är av intresse för utredningen. för EMU- statistik (EMU Action Plan) är ett viktigt sådant dokument, som anger EU:s finansministrars krav på uppsnabbning och förbättring av den ekonomiska statistiken. EU-arbetet med att ytterligare för- bättra statistiken inom EU (benchmarkingstudier m.m.) har följts noga. Internationella valutafondens (IMF) bedömning av den svens- ka ekonomiska statistiken, vilken redovisades , har också studerats. Utredningen har vidare gått igenom protokoll från Vetenskapli- ga rådet och relevanta programråd knutna till SCB, användar- och leveransundersökningar och SCB:s budgetunderlag. har ett omfattande samarbete bedri- vits med berörda statistikprogram vid SCB, vilka har försett utred- ningen med information och underlag. Utredningen har genomfört ett stort antal seminarier och konfe- renser under utredningstidens gång för att diskutera olika delar av utredningsuppdraget. arrangerade utredningen tillsammans med och ett seminarium un- der rubriken ekonomin och statistiken med inledningar av företrädare för , , Industriför- bundet, FöreningsSparbanken och SCB. Utredningen arrangerade också ett seminarium om beräknings- metoder för produktiviteten . Tre olika me- toder för beräkning av produktiviteten i den offentliga sektorn pre- senterades av forskare , Industrins Utredningsinsti- tut, chefekonom , Statskontoret, och program- ansvarig , . Ett seminarium om delbetänkandet Behovet av ekonomisk stati- stik (U 2001:34) anordnades tillsammans med Justitiedepartemen- tet . Ett frukostmöte på samma tema ordnades för massmedia . En tvådagars konferens arrangerades den 10–. På konferensen presenterade från utredningens sekreta- riat en översikt av den svenska ekonomiska statistiken, , Statistik, redovisade IMF:s bedömning av den svenska ekonomiska statistiken, , , presenterade EU:s benchmarkingstudier av den kortperiodiska ekonomiska statisti- ken. Forskare presenterade ett utredningsförslag om produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn och konsult presenterade en rapport om förbättringar av input- ouput-statistiken. Två av utredningens internationella experter, , deltog i seminariet och den förre redovisade läget i när det gäller utvecklingen av prisindex och produktivitetsmätningar för den privata tjänstesektorn. ordnades ett seminarium på temat Framtida behov av statistik. Fyra personer, , Svenskt Närings- liv, , , , och , SCB, bidrog med skriftliga underlag inför seminariet. hölls ett seminarium om ekonomisk statistik ur ett könsperspektiv med deltagare från , När- ingsdepartementet, , och . Inför seminariet fanns ett underlag utarbe- tat av och vid SCB. En ny tvådagarskonferens anordnades den 3–. Vid konferensen redovisades ett antal expertrapporter som utredningen beställt. presenterade en rapport om IT-investe- ringarnas betydelse för produktivitetstillväxten i , presenterade en metod för produktivitetsberäkningar i den offentliga sektorn, redovisade en revideringsstudie av nationalräkenskaperna i och utlandet och presenterade en utredning om möjligheterna att använda aktivitets- index som underlag för en BNP-flash. De tre utländska experterna deltog i konferensen och redovisade sin bedömning av den svenska ekonomiska statisti- ken.