sou · GQB3100 · 2003-01-01 00:00:00 — En användning av trädbränslen och torv medför vidare att trans- portberoendet ökar då landets lager av främst trädbränslen, men i viss mån också torv, grovt kan sägas befinna sig ute på de svenska vägarna. Beroendet är stort av ständigt fungerande transporter med torv och trädbränslen. Torven skiljer sig dock från andra inhemska bränslen då en femtedel av den torv som används i transporteras på järnväg. Järnvägstransporten av övriga bränslen är marginell. En översiktlig fördelning av transportslag för olika bränslen visas i Figur 26. Fördelning per transportslag för olika bränslen. Trans- portsätt till anläggning för el- och värmeproduktion, andel av totalt använd mängd trädbränslen, avfall och torv i fjärrvärmeverk, Källa: , 2001 är ett av världens torvmarkstätaste länder med en torvareal som motsvarar av landarealen (avser marker med torvtäcke djupare än ). Utvinning av torv sker framför- allt i , och men även i andra delar av landet. Den årliga skörden av energitorv uppgår till mellan 2,5 och 3,5 miljoner kubikmeter torv (2,5–3,). Pro- duktionen av energitorv varierar kraftigt mellan åren beroende på rådande väderleksförhållanden. Kalla, regniga somrar har gett skör- dar på endast . Användningen av torv uppgår till mindre än en procent av den totala energitillförseln i och dess andel av energitillför- seln för fjärrvärmeproduktion uppgår till . Torvens specifika betydelse för elproduktionen i landet är mycket marginell. I det perspektivet kan torvens roll i ett uthålligt energisystem synas begränsad. är dock ett viktigt tillskottsbränsle vid produktion av el och värme. Torvens egenskaper som bränsle är betydelsefulla vid sam- förbränning med trädbränslen, framförallt för att minska riskerna för slaggning, sintring, beläggningar och korrosion i pannor och därmed öka tillgängligheten och minska driftkostnaderna. Sameld- ning med torv kan bland annat möjliggöra större elproduktion i moderna biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar, vilket bland annat bör beaktas i samband med den fortsatta utvecklingen av handel med elcertifikat. Förbränning av torv medför i de flesta fall även att högre effekt kan produceras i en panna jämfört med för- bränning av trädbränsle. Därmed kan delar av den eldningsolja som annars skulle användas i många biobränsleeldade anläggningar vid höga effektbehov ersättas, då majoriteten av fjärrvärme- producenterna använder eldningsolja som spetslastbränsle vid höga effektbehov. Priset på energitorv har historiskt följt samma utveckling som priset på trädbränslen. Införande av koldioxidskatt på torv men inte på trädbränslen och avfall, i kombination med den snabbt växande efterfrågan på trädbränslen, riskerar att slå ut torven som alternativbränsle till trädbränslen. Därmed förstärks det mark- nadsläge som råder , med en prisskillnad på upp till faktor fyra mellan oförädlade trädbränslen och eldningsolja. Ett sådant mark- nadsläge skulle kraftigt gynna producenter av biobränslen med risk att de incitament i form av kostnadseffektiviseringar som finns i en marknad med fungerande konkurrens mellan olika inhemska alternativ skulle försvagas. Ett införande av handelssystem med utsläppsrätter, som omfattar torv men inte trädbränslen, kan komma att få samma effekt. Det bör också konstateras att fjärrvärmesektorn historiskt har reagerat mycket snabbt på tidigare relativprisförändringar och det finns inget som talar för att en liknande reaktion inte skulle inträffa om priset på torv förändras genom införande av en koldioxidskatt. Det som talat för en fortsatt användning av torven för energi- produktion i den svenska fjärrvärmeverksamheten är dock de posi- tiva effekter torven har vid samtidig förbränning med andra bräns- len. produceras av cirka 25 producenter och ger en direkt sysselsättning motsvarande närmare 600 heltidsarbeten, varav en tredjedel i . Då en stor del av arbetet är säsongsarbete innebär det att det totala antalet personer som sysselsätts inom näringen är avsevärt högre. Därtill kommer en indirekt sys- selsättning som inte har uppskattats här. Torvnäringen sysselsätter direkt personal som grovt kan delas in kategorierna fast anställd och säsongsanställd personal. Den senare kategorin utgörs av stu- derande, entreprenörer som övrig tid sysselsätts inom skogs- och jordbruk samt av deltidsarbetslösa personer. På detta sätt utgör torvnäringen under högsäsong en viktig del av sysselsättningen i vissa regioner, främst glesbygd, där arbetstillfällena annars är få. Brikettfabriken i uppges vara den största industrin i kom- munen. Verksamheten är vidare ett exempel på hur torvnäringen kan medverka till att bibehålla viktig infrastruktur som flyg och offentlig service i en kommun. Verksamheten i genererar även en betydande del av det godstransportarbete som sker på Inlands- banan söder om . Marknaden för torv har historiskt kännetecknats av ett antal lokala delmarknader som en följd av att transportkostnaderna för torv utgör av de totala kostnaderna. En ökande handel mellan olika regioner i har dock skett på grund av den stora geografiska spridningen mellan platser för torvutvinning och lokalisering av förbränningsanläggningar i närheten av tättbebyggda områden. Importen uppgick till av den totala användningen av torv i . Importen av torv förväntas fort- sätta öka oavsett utfallet av den svenska torvskörden. I flera av de pannor där det eldas torv finns även möjlighet att använda andra bränslen. Om torvens konkurrenskraft försämras till exempel genom införande av koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter anger torvanvändare att vilka bränslen som är aktu- ella för ersättning av torv varierar mellan olika anläggningar. Främst framhålls att torv kan ersättas med olika former av trädbränslen, kol och eldningsolja. De hinder som anges av aktörerna för en ökad användning av torv är främst osäkerheter om koldioxidskatt kom- mer att införas på torv samt prisrelationen till övriga bränslen. Vidare anges att villkoren i investeringsstöd för biobränsleeldade kraftvärmeverk begränsar möjligheterna att öka förbränningen av torv i dessa anläggningar. Totalt uppskattas att en rimlig potential för torvanvändning i befintliga förbränningsanläggningar som använder eller tidi- gare har använt torv kan uppgå till , vilket kan jämföras med dagens användning motsvarande (). Bidraget till totala elproduktion är marginell från såväl torv som trädbränslen. Konkurrenskraften för torv påverkas av statliga ekonomiska styrmedel i form av energiskatter (energi-, koldioxid- och svavel- skatt). Av energiskatterna utgår för torv endast skatt på utsläpp av svavel. Trädbränslen, exklusive tallolja, och avfall är helt befriade från energiskatter, medan energiskatter utgår för fossila bränslen. De genomförda och pågående statliga utredningar som i huvud- sak kan ha en påverkan på styrmedel som rör konkurrenssituatio- nen mellan bränslen och därmed torvens roll i energisystemet är; handel med elcertifikat, handel med utsläppsrätter samt översyn av energibeskattningen. Den framtida användningen av energitorv i kommer starkt att påverkas av utformningen av dessa styrmedel. Det är fortfarande oklart om torv blir berättigat till elcertifikat eller ej och om det kommer att krävas utsläppsrätter för eldning med torv. av torvanvändningen sker i kraftvärmeanläggningar. Om torv omfattas av handel med elcertifi- kat kan torvanvändningen i kraftvärmeanläggningar uppgå till jämfört med om torv inte blir certifikatberättigat. Om torv omfattas av ett system med utsläppsrätter, dvs. att det skulle krävas utsläpps- rätter för att elda torv, skulle det ge motsvarande effekter som om torv skulle beläggas med koldioxidskatt. Torvens konkurrens- situation gentemot såväl fossila bränslen som bränslen som ej omfattas av handelssystemet skulle därmed komma att kraftigt försämras och beroende på priset på utsläppsrätter leda till att användningen av energitorv minskar avsevärt. Vid utvärderingar av energiskattemodell konstaterades att torven skulle förlora sin konkurrenskraft om den skulle beläggas med koldioxidskatt oavsett vilken nivå som valdes. Motsvarande analys gäller för torvens konkurrenssituation gentemot trädbräns- len med dagens bränslepriser. Med dagens prisbild konkurrerar torven främst med olika former av trädbränslen för användning inom den svenska fjärrvärmesek- torn. Vidare har importen av trädbränslen ökat på samma sätt som för torven. Exporten av trädbränslen från har varit låg men ökar nu enligt marknadens aktörer snabbt. Främst efter- frågas förädlade trädbränslen. Om det sker en höjning av prisnivån på trädbränslen orsakad av en snabbt ökande efterfrågan på dessa bränslen, bör det även kunna betyda en prishöjning på energitorv, förutsatt att inga andra förändringar sker. Det betraktelsesätt som används av IPCC beträffande koldioxidutsläpp medför att förbränning av torv ger ett större nettotillskott av koldioxid till atmosfären räknat per energi- innehåll än förbränning av övriga bränslen. Minskning av metanut- släpp vid dikning och kolupptag genom efterbehandling av torvtäkt inräknas inte. Utsläpp från förbränning av torv medför i flera befintliga anläggningar att utsläppen av svavel och kväveoxider är högre jäm- fört med förbränning av andra fasta bränslen. Det finns dock tek- nik för att minska utsläppen av svavel och kväveoxider och flera anläggningar, speciellt något större anläggningar som byggts , uppnår i princip samma utsläppsnivåer vid för- bränning av torv som med trädbränslen. De flesta övriga utsläpp till luft är i princip i samma nivå för torv – för några parametrar något bättre och för andra något sämre – som för trädbränslen och övriga fasta bränslen. Förbränning av torv genererar större mängder restprodukter än förbränning av trädbränslen. Restriktioner finns för sammansätt- ning i askan för att den ska godkännas för vitaliseringsgödsling i skog och myrmark. Tungmetallinnehållet i torv är i många svenska torvtäkter i nivå med det som finns i trädbränslen och bör därmed många fall kunna ge förutsättningar för användning av askan. Kunskapen om försörjningskedjan för torv från skörd av torv, lagring, transport, beredning, förbränning för el- och värmepro- duktion samt omhändertagande av restprodukter från förbrän- ningsanläggningarna är en stor tillgång för landet och ger en unik kunskap jämfört med många andra länder i . En minskad torvanvändning i och därmed minskad produktion av torv kan därför leda till att dessa kunskaper skulle gå förlorade. En parallell kan dras med utvecklingen av torvproduktion och användning i mellan de båda världskrigen. , telefonintervju med , Värme, , e-post Per , J. och , M., Systemstudie över askegenskaper i för- bränningsanläggningar vid samförbränning av torv och biobräns- len. Rapport till , 2002 (under tryckning) Directive of parliament and of the council establi- shing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (COM (2001) 581 final 2001/0245 (COD) Dir. 2001:56, Ett system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer Ds 2000:73, Utvärdering av energiskat- temodell Ds 2002:40, Lag om elcertifikat EFO, telefonintervju med , , , , (1999) Hållbar energiframtid (2001), Energiläget i siffror 2001 (2002), Prisblad för biobränslen, torv mm (Nr 2/2002) (2002), Bio-, returbränslen och avfallsbränslen, hur övergången till förnybara energikällor påverkar el- och värmeberedskap , uppgifter från , , uppgifter från , (2002), Förslag om ändrad beskattning vid kraftvärme- och vindkraftproduktion (Fi 2002/2635) , Statistik 1981–2000 /, telefonintervju med , april samt Holmen Skog, telefonintervju med , , telefonintervju med samt , , samt löpande kontakter och Miljö, telefonintervju med , Intergovernmental Panel of Climate Change, IPCC (1996) Revised 1996 IPCC tories , telefonintervju med , och Miljö, telefonintervju med , , telefonintervju med , Kommunbränsle i , telefonintervju med , april Mellanskog, telefonintervju med , Mälarenergi, , telefonintervju med , april , telefonintervju med , Naturbränsle, telefonintervju med , (2001) Miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion – resultat och statistik NE 1982:11, Torvtillgångar i Regeringens proposition 2001/02:143, Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. Regeringens proposition 2002/03:1, Budgetproposition för , telefonintervju med samt , , samt löpande kontakter Röcklamyren, telefonintervju med , SCA Skog, telefonintervju med och , SCB och (1998) 1997 Tillgångar, användning, miljöeffekter. SCB och (2001), 2000 Tillgångar, användning, miljöeffekter. SCB och (2002), 2001 Tillgångar, användning, miljöeffekter. SGU, Information och underlag till utredningen, 2002 SGU, Uppgifter från , 2002 SOU 2000:8, Transporter i ett utvecklingsperspektiv SOU 2000:23, Förslag till Svensk Klimatstrategi SOU 2001:77, Handel med elcertifikat SOU 2002:9, Skatt på avfall och (2001) Rekommendationer vid uttag av skogs- bränsle och kompensationsgödsling, meddelande 2-2001 SSI (2002) Strålskyddskonsekvenser vid eldning med torv i stora anläggningar Skellefteåkraft, , e-post , Torvmarksinventering, Rapport 1986:13 Mälarvärme, telefonintervju med , april Mälarvärme , telefonintervju med , Sävenetorv, telefonintervju med , maj samt , telefonintervju med , Söderenergi, telefonintervju med , , telefonintervju med , Värme , telefonintervju med , , telefonintervju med , Wrangensten L. och ., Förbränningstekniska aspekter av torv. Rapport till , 2002 (Fakta om Bioenergi) Jämförelse av bränslepriser med nya förslaget till kraftvärmebeskattning och handel med elcertifikat Exempel 1 - Dagens situation Förutsättningar: Energiskatter(energi-, koldioxid- och svavelskatt) för 2002, Bränslepris enligt Bränslepriser inklusive skatter för värmeproduktion i kraftvärme- Bränslepriser inklusive skatt för elproduktion i kraftvärmeverk. Exempel 2 - Dagens situation Förutsättningar: Energiskatter(energi-, koldioxid- och svavelskatt) , Bränslepris: uppskattning av gällande marknadspris halvårs- skiftet Bränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i kraft- Bränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraftvärme- Exempel 3 - Elcertifikat med dagens skattesystem Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatt) , Bränslepris enligt , Pris elcertifikat: Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i kr/MWh 100 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- (exkl. cert. ) Exempel 4 - Elcertifikat med dagens skattesystem Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatter) , Bränslepris: uppskattning av gällande marknadspris halvårs- skiftet , Pris elcertifikat: /MWh Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i kr/MWh 100 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- Exempel 5 - Elcertifikat med förändring av kraftvärmebeskatt- ningen Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatter): förslag som kan gälla från 2003-01-01, Bränslepris: enligt Energi- myndigheten , Pris elcertifikat: /MWh, α = 0,5 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- Nettobränslepriser inklusive energiskatter för kraftvärmeverk, med regler om proportionering av bränslen. kr/MWh 200 150 0 -50 -100 -150 Exempel 6 - Elcertifikat med förändring av kraftvärmebeskatt- ningen Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatter): förslag som kan gälla från 2003-01-01, Bränslepris: uppskattning av gällande marknadspris , Pris elcertifikat: /MWh, α=0,5 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- värmeverk. 0 -50 -100 -150 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för kraftvärmeverk, med regler om proportionering av bränsle. Exempel 7 - Elcertifikat med förändring av kraftvärmebeskatt- ningen Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatter): förslag som kan gälla från 2003-01-01, Bränslepris: enligt Energi- myndigheten , Pris elcertifikat: /MWh, α=0,5 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- Nettobränslepriser inklusive energiskatter för kraftvärmeverk, med regler om proportionering av bränsle. Exempel 8 - Elcertifikat med förändring av kraftvärmebeskatt- ningen Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatter): förslag som kan gälla från 2003-01-01, Bränslepris: uppskattning av /MWh, α=0,5 Nettobränslepriser inklusive energiskatter för värmeproduktion i Nettobränslepriser inklusive energiskatter för elproduktion i kraft- Nettobränslepriser inklusive energiskatter för kraftvärmeverk, med regler om proportionering av bränsle. 0 -50 -100 -150 Utredning rörande torvutvinningens effekter för växthusgaser Denna utredning har utförts på uppdrag av med syfte att sammanställa relevanta fakta och studier av torvutvinning- ens effekter rörande växthusgaser, omfattande en bedömning av generaliserbarheten i befintlig vetenskaplig dokumentation avse- ende utsläpp av växthusgaser från olika typer av myrar, orörda och på- verkade/nyttjade, effekter på växthusgasbalansen av utvinning av torv (under bryt- perioden), betydelsen av alternativa metoder för efterbehandling av torvtäk- ter för de totala växthusgasutsläppen vid torvutvinning. Utredningen avser inte att ta fram nytt underlagsmaterial, men att dra slutsatser från utförda undersökningar och sammanställning samt att sätta in detta i ett sammanhang rörande uthållig använd- ning av torvmarker för täkt av energitorv. Analysen avser inte hel- ler att bedöma huruvida torvbrytning överhuvudtaget bör ske, utan enbart att bedöma konsekvenserna av torvbrytning för emissioner vid olika torvmarkstyper. Följande huvudfrågor har identifierats: Vilken typ av torvmark är bäst att utnyttja för täkt med avseende på växthusgaser? Vilken form av återställning är bäst ur växthusgassynpunkt? Hur stor är effekten på växthusgasbalansen ? Rapporten är koordinerad av , SLU, under medverkan av övriga författare. , GU, har granskat faktaun- derlag och diskuterat slutsatser. Begreppet torvmark definieras i regel som en landyta med ett torvtäcke av mäktighet. Ytan kan vara antingen naturlig och opåverkad eller dränerad och omformad av skogs- och jordbruk eller torvbrytning. Begreppet myr är ett botaniskt begrepp som omfattar såväl den levande vegetationen i ytan (acro- telm) och den döda ackumulerade växtsubstansen under myrytan (catotelm). Myrar indelas i kärr och mossar och i olika underavdel- ningar till dessa. Mossar (ombrotrof myrmark) får sin vattentillför- sel främst via nederbörd direkt på ytan. Härvid tillförs låg mängd näringsämnen. (minerotrof myrmark) får sin vattentillförsel, förutom genom direkt nederbörd på ytan, även som grundvatten från omgivande fastmark. Tillrinningsvattnet innehåller näringsäm- nen från den omgivande fastmarken. är därför bördigare än mossar. Enligt Hånell (1990) uppgår, enligt Riksskogstaxeringen i , arealen mark med torvmäktighet överstigande till 6,4 M ha. Av detta utgör 4,6 M ha öppna myrar och 1,8 M ha skogsmark med en skoglig produktion överstigande per ha. Torvslagen indelas efter sin botaniska sammansättning och en 10-gradig skala för nedbrytningsgrad efter . Låg- humifierad torv är ca 1–5, medan höghumifierad torv är ca 8–10. De växthusgaser som beaktas i denna analys är koldioxid, metan och lustgas. De betecknas fortsättningsvis med GHG (Gases). De har olika effekt på jordens strålningsbalans och därmed på uppvärmningen. Detta uttrycks ofta som Global , som förkortas GWP. Metan och lustgas beräknas ha 21 resp. 310 gånger högre GWP än koldioxid (Miljö- departementet 2001) ) beräknat för en . Kol i form av koldioxid (C-CO2) tas upp genom fotosyntesen och avges genom växtens andning, döda växtresters nedbrytning och i vissa fall genom andra förlustkällor, t.ex. erosion, utlakning, skörd. Skillnaden mellan upptag och förlust på årsbasis betecknas här för torvmarker som ett nettoflöde. Detta kan utryckas endera som koldioxid eller som kol bundet i koldioxid (C-CO2). Omräk- ningsfaktor från koldioxid till kol är 0,27. Omvänt blir faktorn 3,67 vid omräkning från kol till koldioxid. Eftersom växthusgaserna har olika GWP (uppvärmningspoten- tial) kan deras emissioner inte utan vidare jämföras. lustgas har starkare effekt än koldioxid. Vid en jämförelse där även koldioxid ingår måste således lustgasemissionerna upp- räknas. Detsamma gäller för metan som har en starkare effekt än koldioxid. Uppräkning görs ofta genom att beräkna den mängd koldioxid som motsvarar uppvärmningseffekten av lustgas resp. metan. Denna mängd betecknas med enheten koldioxid- ekvivalenter. Beräkningarna för lustgas och metan har i denna ut- redning således gjorts som koldioxidekvivalenter. Därefter har mängden kol per koldioxidenhet beräknats. Enheten vid denna GWP-korrigering är således g C-CO2 m-2 (dvs. kol i form av kol- dioxid per m2). Metan (CH4) bildas vid jäsningsprocesser i dött organiskt mate- rial under syrebrist (=vattenmättat). Metan kan således främst bil- das i odränerad blöt torvmark. I regel gäller att metanjäsning gyn- nas av bördigheten, dvs. kärr har en högre potential än fattiga mos- sar att bilda metan. Av stor betydelse för metanbildningen är före- komsten av färsk växtförna och rotexudat i rotzonen (Tuittila, 2000). Är den övre delen av marken genomluftad kommer dock metan helt eller delvis att oxideras till koldioxid under passagen genom detta skikt. Uppvärmningspotentialen för CH4 är lika med den för CO2. Detta motsvarar C-CO2 (dvs. kol bundet i koldioxid). Lustgas (N2O) bildas vid denitrifikation i marker med syrebrist (= vattenmättade). Eftersom nitrat är en väsentlig källa till denitri- fikationen och då nitrat bildas under nedbrytning vid goda syreför- hållanden gäller att denitrifikation gynnas av alternerande vatten- mättade och genomluftade förhållanden. Lustgasbildningen gynnas av god kvävetillgång, t.ex. bördig mark. Uppvärmningspotentialen för N2O är lika med den för CO2, motsvarande C- CO2. Vilken typ av torvmark är mest lämpad för brytning ur växthusgas-synpunkt? Utgångspunkten för resonemanget nedan är att torvmarker på- verkar atmosfärens innehåll av växthusgaser genom en kombination av inbindning och avgång, samt att det ur växthusgassynpunkt torde vara bäst att utnyttja torvmarker som naturligt avger växt- husgaser. För ett sådant fall gäller dels att torven genererar energi som kan ersätta olja och därmed minska belastningen på atmosfä- ren, dels att man minskar en naturlig källa till växthusgaser. Torvmarkerna har här indelats i fyra huvudtyper; 1) orörda torv- marker i huvudsak utan skog (öppna myrar), 2) dränerade skogbe- vuxna torvmarker, 3) jordbruksmark på torv samt 4) ofullständigt utbrutna gamla torvtäkter. 2.1 Orörda torvmarker (myrar) Flöden av GHG från odikade orörda torvmarker (myrar) har undersökts i ett flertal studier och sammanställningar, t.ex. Uppenberg m.fl. (2001) och Klemedtsson m.fl. (2002) i en rapport från det MISTRA-stödda forskningsprogrammet . Det förutsätts för orörda torvmarker att dessa inte är skogsmark. Detta utesluter inte att de kan vara trädbärande men upptaget av kol- dioxid i trädbiomassa är i sammanhanget försumbart. Årlig långsiktig (historisk) nettoupplagring av kol från koldioxid är i torv enligt sammanställningen av Klemedtsson m.fl. (2002) i medeltal globalt C m-2, samt i C m-2 men med en betydande variation mellan 2 och . Näringsfattiga torvmarker (nederbördsbetingade) har i regel en snabbare ackumuleringshas- tighet än näringsrika grundvattenberoende torvmarker. Uppenberg m.fl. (2001) redovisar värden mellan 10 och C m-2 år-1 och väljer ett årsmedelvärde på C m-2.