sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår att regeringen redovisar ett principiellt ställningstagande till frågan om ett fristående sjukförsäkrings- system. Flera tidigare utredningar (2000:121 och Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabi- literingen SOU 2000:78) har föreslagit att sjukförsäkringen skall göras mer försäkringsmässig. föreslår att sjukförsäkringen ges en mer försäkringsmässig utformning och att den allmänna, obligatoriska sjukförsäkringen organiseras fri- stående utanför den statliga budgeten. Även om en sådan föränd- ring inte kan genomföras omgående blir naturligtvis utformningen av en handlingsplan för hälsa i arbetet starkt beroende av om det framtida försäkringssystemet skall utformas som ett fristående system. HpH anser i likhet med tidigare utredningar att en sådan fristående försäkring är en viktig strukturell förutsättning för att åstadkomma ett effektivt och stabilt sjukförsäkringssystem. Frågan om ett mer fristående försäkringssystem fordrar naturligtvis ytter- ligare utredningar. Organisationslösningar, konstruktionen av för- säkringssystemet, finansiering m.m. är naturligtvis starkt beroende av det långsiktiga målet. Enligt direktiven skall HpH redovisa de långsiktiga förslagen . Innan utred- ningen fördjupar sitt arbete inom detta område vore det värdefullt om regeringen redovisade sitt mer principiella och politiska ställ- ningstagande. Utredningen föreslår att regeringen redovisar ett principiellt ställningstagande till frågan om försäkringskassornas framtida organisation. föreslog att sjukförsäkringens fram- tida organisation skall utformas som en statlig, för hela landet gemensam myndighetsorganisation. Frågan om försäkrings- kassornas organisation har utretts och diskuterats vid ett flertal tillfällen. Motiven för en sådan förändring som innebär att en mer fast statlig organisation tillskapas synes vara uppenbara. Den nu- varande på tradition uppbyggda strukturen kan inte anses svara mot de krav som ställs på en organisation som hanterar ett så stort och växande statligt utgiftsområde. HpH anser att tiden nu är mogen för att genomföra en organisationsförändring. En sådan förändring blir alldeles särskilt nödvändig om försäkringssystemen skall göras mer försäkringsmässiga. Ett organisationsförändrings- arbete bör därför under alla omständigheter påbörjas. Den berör inte bara försäkringskassornas organisation utan också RFV:s roll som tillsynsorgan och ledningsorgan. Ett sådant arbete påverkas i hög grad av regeringens syn på hur sjukförsäkringssystemet långsiktigt skall utvecklas. Frågan som skall utredas gäller följaktligen inte om, utan hur, en förändring skall genomföras. 2.3Särskilt högkostnadsskydd för småföretag Utredningen föreslår att regeringen tar ställning till frågan om att införa ett högkostnadsskydd för mindre företag. presenterades ett förslag om högkostnadsskydd för mindre företag i betänkandet Högkostnadsskydd mot sjuklönekost- nader (SOU 1997:142). föreslog att ett sådant högkostnadsskydd nu införs. Redan dagens system medför en alltför hög riskexponering för små företag. En utveckling mot ett ökat arbetsgivaransvar med en förlängd sjuklöneperiod för- utsätter ett fungerande högkostnadsskydd. Sjukförsäkrings- utredningen har redovisat att ett sådant högkostnadsskydd innebär att mindre företag får lägre kostnader för sjuklön och sjukförsäk- ring. Detta är motiverat också med hänsyn till att sjukskrivningar är väsentligt lägre i mindre företag än i kommuner/landsting och större företag. HpH vill understryka att ett införande av ett högkostnadsskydd för mindre företag är en av de väsentligaste förutsättningarna för att åstadkomma ett förtroende bland mindre företag för det fort- satta arbetet med att genomföra nödvändiga strukturella för- ändringar av nuvarande försäkringssystem. Ett högkostnadsskydd sammanhänger i hög grad med frågan om sjuklöneperiodens längd. HpH avser att återkomma till denna fråga i den rapport som skall lämnas innevarande år. Utredningen anser det dock vara ytterst angeläget att regeringen tar ställning till högkostnadsskydd för mindre företag. Ett slutligt ställnings- tagande till den konkreta omfattningen och utformningen av ett högkostnadsskydd bör dock göras först i samband med bedöm- ningen av sjuklöneperiodens längd. konstaterade, bl.a. genom sina egna undersökningar starka samband mellan sjukfrånvaro och arbets- miljöfrågor i vid bemärkelse. Utredningen ansåg att en vändning av den negativa utvecklingen inte kunde ske utan att starkare kopp- lingar mellan arbetsplats, arbetsgivare och arbetstagare skapades. Utredningen hävdade att det i första hand är på arbetsplatsen som åtgärder kan vidtas för att förebygga sjukfrånvaro. En rehabilitering åter till arbete förutsätter åtgärder på arbetsplatsen. I detta sam- manhang skulle en förlängd sjuklöneperiod ge ett förstärkt incita- ment för arbetsgivare att vidta adekvata åtgärder. Stora administra- tiva vinster och andra fördelar avseende resursanvändning skulle dessutom kunna uppnås hos om de många kortare sjukfallen hanteras och regleras direkt av arbetsgivaren. HpH kommer att i sitt fortsatta arbete att utveckla sjukförsäk- ringsutredningens förslag avseende sjuklöneperiodens längd. Ett antal strukturella frågor av stor betydelse för det fortsatta arbetet förutsätter beslut om ekonomiska resurser. HpH redovisar nedan några sådana viktiga frågor som kräver regeringens över- väganden. Utredningen föreslår att regeringen tar ställning till vilka resurser som skall avdelas för att utveckla ett rehabiliterings- program för de som är långtidssjukskrivna . Den negativa utvecklingen av antalet långtidssjukskrivna fortsätter. /2001 hade mer än 84 000 personer varit sjuk- skrivna längre än . Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har föreslagit ett omfattande åtgärdsprogram med ekonomiska beräkningar som pekar mot att ett sådant program också är samhällsekonomiskt lönsamt. ansåg att särskilda resurser bör avsättas för att möjliggöra utred- ningar och bedömningar av hur långtidssjukskrivnas sjukskriv- ningsperiod skall avslutas. Därtill redovisades ett behov av resurs- tillskott för att genomföra den nödvändiga rehabiliteringen. Enligt sjukförsäkringsutredningen behövs enbart för den första genom- gången ett tillskott på ca . Ett mer fullständigt rehabiliteringsprogram som skulle omfatta ca 40 000 långtidssjuk- skrivna bedöms kräva en extra insats på ca . föreslog att ett sådant åtgärdsprogram genomförs . HpH anser att ett program för rehabilitering av de nu långtids- sjukskrivna främst bör motiveras utifrån en bedömning av den enskilda individens rättighet till arbete och rehabilitering och utformas med utgångspunkten att var och en skall få möjlighet att arbeta efter sin förmåga. Också denna fråga fordrar ett politiskt ställningstagande och inte minst ett politiskt beslut om erforderliga resurser. HpH finner i likhet med tidigare utredningar att möjlig- heten att med nuvarande resursinsatser rehabilitera ett större antal av långtidssjukskrivna är små. Utredningen föreslår att regeringen tar ställning till frågan om en höjning och därtill hörande finansiering av ersättningstaket i sjukförsäkringen och angränsande försäkringar bör ske. En successiv urholkning av försäkringens omfattning har skett genom att ersättningsnivån beräknas med ett tak på 7,5 prisbas- belopp. Taket motsvarade , . Antalet försäkrade som har en inkomst utöver taket beräknas vara ca 1 100 000 och motsvara av de heltidsarbetande.1 Att bibehålla ersättningstaket på nuvarande nivå skulle innebära att tämligen snart mer än hälften av de försäkrade skulle ha en inkomst över taket. Politiska företrädare har i olika sammanhang uttalat sig för en översyn av nuvarande regler. Sjuk- försäkringsutredningen har föreslagit att taket skulle höjas till 10 prisbelopp och uppskattade att en sådan höjning skulle innebära en ökning av utbetalningar från sjukförsäkringen med 600 till (exkl. ålderspensionsavgift) beroende på sjuklöne- periodens längd. I sammanhanget bör också en översyn göras av motsvarande regler avseende ersättningstak i angränsande försäk- ringar, framför allt föräldraförsäkringen. För den fortsatta bered- ningen krävs ett politiskt ställningstagande. 1 SOU 2000:121 Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag, sid 551. 3 Utvecklingen - en faktabas De i direktiven angivna utredningarna har redovisat ett omfattande faktamaterial. Sammanfattningsvis har följande strukturella frågor varit genomgående tema i dessa utred- ningar. 1.Det allmänna hälsotillståndet har generellt sett inte försämrats. 2.Sjukfrånvaron har ökat mycket snabbt . När det gäller en rad viktiga hälsoindikatorer ligger inter- nationellt på en framskjuten plats. Den förväntade medellivs- längden har stadigt ökat. Den självrapporterade hälsan har dock försämrats något . Detta gäller i första hand psykisk ohälsa. Det föreligger också stora sociala och geografiska skillnader i medborgarnas faktiska och upplevda hälsa. En närmare analys av sjukfrånvaron visar att utvecklingen skiljer sig åt mellan män och kvinnor, där kvinnors sjukfrånvaro är större och ökar mer. Analyserna visar vidare bl.a. ?att utvecklingen av kvinnors sjukfrånvaro är särskilt oroande i kommuner och landsting ?att sjukfrånvaron ökar med stigande ålder ?att sjukfrånvaron är lägre i mindre företag än i större ?att den långa sjukfrånvaron ökar mest och också svarar för den största delen av försäkringssystemets utgifter ?att de största resurserna används för att administrera de kor- tare, oftast okomplicerade fallen ?att den nödvändiga rehabiliteringen av de komplicerade längre sjukfallen inte fungerar tillfredställande ?att sjukfrånvaron varierar oförklarligt mellan olika delar av landet Ett stort antal olika undersökningar och analyser pekar på att det finns ett starkt samband mellan förändringar av sjukfrånvaro och arbetsplatsens organisation, resurstilldelning och arbetsrutiner. HpH hänvisar till i direktiven angivna utredningar för vidare information om dessa grundläggande basfakta. 3.2Tidigare utredningar - pågående arbete HpH skall behandla förslag som redovisats i ett antal utredningar. Nedan följer en lägesbeskrivning. Utredningen kommer att följa de utredningar som pågår och beakta remissvaren på redan färdiga utredningar. betänkande Den framtida arbetsskade- försäkringen (SOU 1998:37) I avsnittet 4.5.4 beskriver utredningen det arbete som för när- varande pågår inom arbetsskadeområdet. HpH avser att invänta de arbeten som pågår och beräknar att lägga strukturella förslag . Utredningen om översyn av socialförsäkringens administration, betänkande Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64) Utredningen avvaktar Regeringens ställningstagande till frågan om framtida organisation. Se vidare avsnittet 2.2. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, betänkande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) Remissvaren har sammanställts inom . HpH kommer redan i denna rapport att lägga några förslag som går i linje med förslagen från . Se vidare avsnittet 5. Utredningen om sjukförsäkringen (S 1999:11), delbetänkande Sjuk- försäkringen - basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) har sedan kommittédirektiven formu- lerades lämnat slutbetänkandet Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag SOU 2000:121. Detta betänkande remissbehandlas . HpH kommer redan i denna rapport att lägga några förslag som går i linje med förslagen från Sjukförsäkrings- utredningen. Se vidare avsnitt 5. Utredningen för översyn av processuella regler inom socialförsäk- ringen m.m. (S1998:06) Utredningen arbetar efter direktiven 1998:73 och tilläggsdirektiven 2000:17. Utredningen har till uppgift att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom socialför- säkringen. Av tilläggsdirektiven framkommer att utredaren skall undersöka och analysera beslutsprocessen i förtidspensions- ärenden. Slutbetänkande skall lämnas . Projektet om reformerad förtidspension (Ds 2000:39, Sjukersättning istället för förtidspension och Ds 2000:40, Aktivitetsersättning) Betänkandet innehåller förslag om bl.a. beräkningsregler för ersätt- ning till personer som drabbas av långvarig eller varaktig medi- cinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. överlämnade regeringen remissen Sjukersättning och aktivitetser- sättning istället för förtidspension till lagrådet. betänkande Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Betänkandet remissbehandlas med slutdatum . 3.3Sjukfrånvaro, arbetskraftsutbud, sysselsättning och människor i arbete konstaterade i sitt slutbetänkande att en fortsatt hög sjukfrånvaro skulle göra det mycket svårt att nå uppsatta sysselsättningsmål. I detta avsnitt redovisar HpH en över- siktlig bedömning av sjukfrånvarons och förtidspensioneringars konsekvenser för möjligheterna att uppnå mål för sysselsättning och tillväxt. Beräkningarna skall uppfattas som preliminära. Principerna för beräkningarna har varit att komplettera SCB:s upp- gifter om befolkning och arbetskraft med uppskattade helårsekvi- valenter (antal individer på årsbasis, årsarbetare) avseende arbets- lösa, förtidspensionärer och sjukfrånvarande i syfte att få en upp- fattning om det reella antalet människor i arbete. HpH noterar att dessa frågor kräver en förbättrad och mer kontinuerlig redovisning och uppföljning. Arbetskraftsutbudet påverkas starkt negativt av det stora antalet förtidspensionärer. Utvecklingen kan inte heller antas förbättra situationen. De senaste årens kraftiga ökning av antalet mycket långa sjukfall innebär snarare uppenbara risker för stora ökningar av stocken förtidspensionärer. Utveck- lingen av sjukfrånvaron innebär vidare att ökande sysselsättningstal helt eller delvis äts upp av alltfler sjukfrånvarande, dvs. antalet/andelen människor i faktiskt arbete förändras inte i önskad omfattning. I det följande redovisas och diskuteras RFV:s senaste prognoser för utvecklingen av sjukfrånvaro och förtidspension, utvecklingen av arbetskraft, sysselsättning och människor i arbete samt möjligheterna/förutsättningarna för att nå sysselsättningsmålet . RFV redovisar i PM till (Dnr 743/2001-435) bl.a. preliminärt utfall för och prognostiserat utfall för och prognoser . I promemorian redovisas ett antal scenarios för utvecklingen. Det scenario som ligger till grund för beräkningarna av anslags- nivåer bygger på förutsättningen att sjukfrånvaron utvecklas med samma ökningstakt som . Därefter antas ökningen avstanna och förändringarna enbart spegla den demografiska utvecklingen och beräknad timlöneökning. Utred- ningen anser att dessa förutsättningar kan vara väl optimistiska men använder ändå prognoserna som underlag i det följande. Ersatta dagar och kostnader 2000 – 2006. Källa: HpH. Bearbetade uppgifter från RFV RFV:s prognoser innebär att antalet sjukpenningdagar ökar med ca 16 miljoner eller fram . Antalet ligger därefter på en i stort sett oförändrad nivå. Förtidspensionerna beräknas öka i jämn takt med en stockförändring på ca 12-15 000 . De totala sjukförsäkringskostnaderna antas öka med . För att få en uppfattning om den förväntade sjukfrånvarons påverkan på arbetskraftsutbud och sysselsättning redovisas i nedan- stående tabell sjukfrånvaron uttryckt som årsarbetare. Antalet för- tidspensionärer har omräknats till heltidsfrånvaro. Antalet sjuk- penningdagar har kompletterats med en uppskattning av antalet frånvarodagar inom ramen för sjuklöneperioden. Karensdagar och sjuklönedagar har antagits motsvara av totala antalet sjukfrånvarodagar för anställda. Uppskattningen är grundad på bl.a. SAF:s tidsanvändningsstatistik. Uppskattad frånvaro från arbetet på grund av ohälsa, årsarbetare, Källa: HpH. Bearbetning av material från RFV. Tabellen visar att frånvaro från arbetsplatsen på grund av ohälsa motsvarade ca 700 000 årsarbetare vilket motsvarar av befolkningen i åldern . (1997 var motsvarande procenttal 11.) har bortfallet vuxit till 820 000 och till 850 000 årsarbetare. Detta betyder att är av befolkningen i åldern frånvarande från arbetet på grund av ohälsa. (registrerades det högsta antalet sjuk- penningdagar, 18 miljoner bruttodagar, vilket motsvarade ca 300 000 årsarbetare.) 3.3.2Utvecklingen av sjukfrånvaro, förtidspensioner, arbetskraft, sysselsättning och människor i arbete De stora variationerna i sjukfrånvaron påverkar i hög grad såväl arbetskraftsutbud som faktiskt sysselsatta i arbete. I den mån sysselsättningstalet avser att spegla den egentliga sysselsättningen i produktionen bör därför sjukfrånvaron beaktas. (Motsvarande resonemang skulle kunna föras beträffande vissa arbetsmarknads- åtgärder.) Regeringen fastställde 1997 mål för sysselsättningen. skulle av befolkningen vara sysselsatt. I HpH:s analys av arbetskraftsutvecklingen kompletteras detta tal med människor i arbete, där de sjukfrånvarande har frånräknats. SOU 2002:5 Bilaga 1:2 Befolkning, arbetskraft och sysselsatta i åldern , 1997 och 2000. Källa: HpH. Bearbetning av material från RFV och SCB. Befolknings- och arbets- kraftsuppgifter är hämtade från SCB:s arbetskraftsundersökningar. Sjukfrånvaro- uppgifterna är framtagna av HpH, se tabell 3. uppgick arbetskraften till av befolkningen. Efter avdrag för andelen arbetslösa var andelen sysselsatta var . Därifrån avgår sjukfrånvaron, . Faktiskt syssel- satta i arbete kan därmed beräknas till . ökade antalet sysselsatta med 166 900 personer. Ökningen uppkom genom ett arbetskraftstillskott på 69 900 personer och 97 000 färre öppet arbetslösa. Den kraftiga ökningen av sjukfrånvaron innebar dock att sysselsättnings- ökningen endast till en mindre del, eller 41 900 perso- ner, påverkat antalet faktiskt sysselsatta i arbete. Trots att syssel- sättningstalet ökade från förblev andelen faktiskt sysselsatta människor i arbete oförändrad, För att kunna göra en avstämning mot det uppsatta sysselsätt- ningsmålet diskuterar utredningen nedan utvecklingen t.o.m. . I nedanstående tabell redovisar HpH en analys av möjligheterna att nå sysselsättningsmålet mellan åren 2000 – 2004. Målet innebär att antalet sysselsatta skall öka med drygt 200 000. Antalet arbetslösa beräknas minska med 41 000. Arbetskraftsutbudet behöver därmed öka med 161 900 personer för att målet skall kunna nås. Befolkningsökningen i uppgår enligt SCB:s befolkningsprognos till 58 000. Bortfallet av arbetskraft på grund av ökat antal förtidspensionärer uppskattas till ca 50 000. Med en sådan utveckling krävs att utöver befolkningsökningen på 58 000 måste 153 900 personer tillföras arbetskraften från de grupper som studerar eller som av andra skäl står utanför arbets- marknaden (utlandsboende, avtalspensionärer, arbetslösa invand- rare som inte är registrerade som arbetssökande, hemarbetande, m.fl.). Dessa grupper uppgick till 300 000 respektive 290 500 personer. Även om kraftfulla åtgärder vidtas är det orealistiskt att minska denna grupp med mer än hälften. Utredningens bedömning är att sysselsättningsmålet inte kan uppnås med förväntat utveckling av antalet förtidspensionärer. Inte ens med oförändrad nivå på den permanenta sjukfrånvaron, i form av förtidspension, torde det 80-procentiga sysselsättnings- målet kunna nås. Arbetskraftsutbud och sysselsättning . 80,0%2 Källa: HpH. Bearbetning av material från RFV och SCB. Befolknings- och arbetskrafts- uppgifter är hämtade från SCB:s arbetskraftsundersökningar. Sjukfrånvarouppgifterna är framtagna av HpH, se tabell 3. Sysselsättning – människor i arbete När sysselsättningsmålet fastställdes uppgick andelen sysselsatta till och sjukfrånvaron motsvarade ca 200 000 årsarbetare eller av befolkningen. Den andel av befolkningen som på årsbasis faktiskt var sysselsatt i arbete var således . 2 Regeringens sysselsättnings mål för SOU 2002:5 Bilaga 1:2 Utgångsläge 1997 och mål 2004 människor i arbete. Källa: HpH. Bearbetning av material från RFV och SCB. När regeringen satte sysselsättningsmålet förutsattes ingen specifik utveckling av sjukfrånvaron. Om sysselsättningsmålet dock in- direkt även skulle kunna tolkas som mål för andelen människor i arbete och andelen sjukfrånvarande då förutsätts vara oförändrad, skulle detta mål vara . Utgångsläge, mål och prognos för sysselsättning och människor i arbete 2000 – 2004. -160 486 -3, -160 486 -3, Källa: HpH. Bearbetning av material från RFV och SCB. Befolknings - och arbetskraftsuppgifter är hämtade från SCB:s arbetskraftsundersökningar. Sjukfrånvarouppgifterna är framtagna av HpH, se tabell 3. HpH finner sammanfattningsvis att sysselsättningsmålet inte kan nås med nuvarande utveckling av sjukfrånvaron. I den mån målet också speglar ett reellt arbetskraftsbehov innebär utvecklingen också att det mycket snart kommer att uppstå en allvarlig brist på människor i faktisk produktion. Enligt beräkningarna ovan kan underskottet uppskattas till fler än 350 000 människor. Utredningen vill med ovanstående beräkningar understryka de allvarliga konsekvenser den nuvarande utvecklingen av sjukfrån- varon medför. Sjukfrånvaron är vid sidan av mänskliga och sociala aspekter i hög grad också ett växande arbetsmarknadspolitiskt och samhällsekonomiskt problem. Hälsoarbetet i arbetslivet kräver därför extraordinära och sammanhållna insatser över departements- myndighets- och partsgränser. Utredningen vill också understryka behovet av en förbättrad uppföljning av sjukfrånvaron och dess konsekvenser för arbets- kraftsutbud och faktisk sysselsättning. 4Arbetsområden/fördjupade studier I detta avsnitt redovisar HpH de arbetsområden och ytterligare fördjupningar som utredningen kommer att belysa i det fortsatta arbetet. 4.1Mål för ökad hälsa i arbetslivet HpH finner det angeläget att inriktnings- och operationella mål så långt som möjligt formuleras för hälsoarbetet. Dessa bör omfatta såväl olika hälsoparametrar som ansvariga aktörer. 4.1.1Övergripande mål för hälsa i arbetslivet HpH avser att formulera förslag till övergripande mål för hälsa i arbetslivet. Individens hälsa och välbefinnande är självklara utgångspunkter för ett sådant målsättningsarbete. Utredningen finner dock mot bakgrund av vad som ovan redovisats avseende sjukfrånvarons betydelse för arbetsmarknad och tillväxt, det ange- läget att även föra in arbetsmarknadspolitiska och samhälls- ekonomiska aspekter i detta arbete. 4.1.2Mål och uppföljning av ansvariga myndigheter inom hälsoområdet Flera statliga verk och myndigheter har viktiga uppgifter och funk- tioner i hälsoarbetet. Dessa styrs huvudsakligen via årliga regleringsbrev. I bilaga 2 redovisas en första genomgång av sådana regleringsbrev. HpH konstaterar att en samlad myndighetsöver- gripande målstyrning inom hälsoområdet saknas - vilket kan ha sin grund i att de olika fackområdena inom området handläggs inom olika departement - med åtföljande risk för målkonflikt. HpH avser att lägga förslag som tydliggör mål och ansvars- områden. HpH kommer att pröva möjligheterna att formulera mål för sjuk- frånvaron i olika sektorer och branscher. Utredningen kommer därför att göra en djupare analys av olika sjukfrånvaroorsaker. Analysen genomförs i syfte att om möjligt kartlägga och definiera normal, konjunkturbetingad, arbetsplatsrelaterad, regionalt betingad sjukfrånvaro. Ett underlag för analysen kommer att vara studier av skillnaderna i sjukfrånvaro inom olika sektorer, branscher, län etc. I diskussionen om mål för hälsa och sjukfrånvaro anser utred- ningen det ytterst angeläget att goda exempel lyfts fram. Vilket företag, landsting, kommun, statlig myndighet är fris- kaste? Hur kan man gå tillväga för att uppnå goda resultat? HpH noterar i detta sammanhang (tidigare SPP:s) arbete med att stimulera till framgångsrika arbetsplatser i tävlingen . De tävlande företagen skall beskriva hur de gör för att utveckla ledarskap, personal och arbetsmiljö. Resultaten beskrivs i mått som minskad sjukfrånvaro, lägre personalomsättning och tillfredsställda medarbetare. Resultaten skall också beskrivas i ekonomiska termer. Enligt planen skall de första vinnarna koras .