sou · GQB338d1 · 2003-01-01 00:00:00 — totalt , men fick ca 200 miljoner . Dessutom fick företaget i uppdrag att genom effektiviseringar och besparingar generera lika mycket, dvs. ca , till satsningar på nya programverksamheter i digital teknik.9 är på många sätt det land där digitalradion har bäst förutsättningar att slå igenom. Systemet präglas bl.a. av stort frekvensutrymme, ett stort antal digitala radiokanaler, en drivande kommersiell sektor och ett relativt flexibelt regelverk. Staten klargjorde i the Broadcasting Act 1996 förutsättningarna för tillståndsgivning i den digitala radion. En nyhet där var bl.a. att till- stånd för digital radio ges direkt till en multiplexoperatör (multi- plex service provider) i stället för till respektive programföretag. Detta innebär att en aktör har ansvar för att fylla en multiplex med ett antal olika kanaler och andra tjänster. Vid sidan av tillståndet till multiplexoperatören utfärdar Radio Authority ett sändningstill- stånd för varje programföretag som ingår i en multiplex (digital sound programme service provider). Varje programföretag har dessutom ett avtal med multiplexoperatören som bl.a. reglerar pro- gramföretagets skyldigheter och avgifter till operatören. Utöver dessa olika typer av tillstånd finns möjlighet att få till- stånd för tilläggstjänster. Regelverket skiljer mellan programrela- terade tilläggstjänster (ancillary data services) och icke-program- relaterade tjänster (additional data services). Exempel på de först- nämnda är text, grafik, väderkartor, reseinformation, bilder på medverkande, musikinformation m.m. Sådana tjänster anses om- fattas av ett programföretags sändningstillstånd och kräver alltså inget särskilt tillstånd. Det gör däremot icke-programrelaterade tjänster som t.ex. personsökning, rörliga bilder och interaktiva datatjänster. Kännetecknande för dessa tjänster är antingen att de inte alls har med radiosändningen att göra eller att de är tillgängliga endast mot beställning från publiken. Regelverket tillåter att maximalt av kapaciteten i en multiplex används för denna typ av tilläggstjänster. För nationella sändningar finns två frekvensblock, ett för kommersiell radio och ett för BBC. Den kommersiella multiplexen tilldelades 1998 till operatören Digital One som då var den enda sökande.10 Digital One tillhandahåller tio olika radiokanaler samt en datatjänst. Sju av dessa är helt nya radiostationer. 9Se SOU 2000:55, s. 277 f. 10Digital One ägs av det kommersiella () och nät- operatören (). Digital radio i andra länder att antalet nationella radiokanaler har gått från tre i den analoga radion till tio (de tre analoga finns också med i de digitala sändningarna). Dessutom finns ett 30-tal lokala frekvensblock runt om i landet som vart och ett hanteras av den kommersiella multi- plexoperatör som fått tillstånd från Radio Authority. I London- området finns ca 45 radiostationer som sänder digital radio. Sändningstillstånd meddelas för en period av med möjlighet till förlängning . Ansökningsprocessen för att bli multiplexoperatör bygger inte på ett auktionsförfarande utan på ett öppet anbudsförfarande. Det viktigaste incitamentet för kommersiella radioföretag att gå in i digitalradion anses vara att staten har beslutat att varje analog radiostation som börjar sända digitalt automatiskt får en förläng- ning av sitt analoga sändningstillstånd med . Tillståndsgivning – nationellt frekvensblock BBC har i kraft av sin ställning som public service-företag fått tillgång till en hel nationell multiplex där företagets nuvarande ana- loga utbud ska sändas tillsammans med de nya tjänster som BBC väljer att starta. Innan nya kanaler kan startas ska ett godkännande inhämtas från Kulturministern. BBC fick god- kännande för de fem nya digitala radiokanaler som ska introduceras . För sina lokala sändningar måste BBC dela utrymme med den kommersiella multiplexoperatören i respektive område. Följande kriterier tillmäts vikt vid den bedömning som Radio Authority gör vid prövningar av kommersiella företags ansökningar till den nationella multiplexen (vilket innebär att ansökningar enligt lag ska innehålla denna information): N Hur stor andel av befolkningen den sökande avser täcka och tidtabellen för detta. N Den sökandes finansiella resurser att uppfylla sina löften. N I vilken utsträckning de nya kanaler/tjänster som ingår i an- sökan skulle tilltala olika intressen och smaker. N Hur den sökande tänker främja digitalradion genom att upp- muntra lyssnare att investera i nya radiomottagare. N Hur rättvis den sökande har varit vid kontraktering av de kana- ler/tjänster som ingår i multiplexen. Digital radio i andra länder En operatör som fått tillstånd är bunden av de löften man avgivit i sin ansökan, t.ex. om bredden i det samlade programutbudet. Operatören är dock inte bunden vid exakt de radioföretag/tjänster som ingick från början, men om någon byts ut ska helheten inte ändras på ett avgörande sätt, vilket prövas av Radio Authority. Operatören betalar en låg engångsavgift till myndigheten. I Digital Ones fall uppgick kostnaden till totalt . Tillståndsgivning – lokala frekvensblock Följande kriterier gäller för operatörer av lokala frekvensblock. N Hur stor andel av befolkningen den sökande avser täcka och tidtabellen för detta. N Den sökandes finansiella resurser att uppfylla sina löften. N I vilken utsträckning de nya kanaler/tjänster som ingår i ansökan skulle tilltala olika lokala intressen och smaker. N Lokalt stöd för den sökandes förslag. N Hur rättvis den sökande har varit vid kontraktering av de kanaler/tjänster som ingår i multiplexen. Skillnaden mellan kriterier för nationell respektive lokala multi- plexoperatörer är alltså dels att bredden i programutbudet ska avse lokala intressen och smaker och att det ska finnas särskilt lokalt stöd för de föreslagna kanalerna i en lokal multiplex. BBC:s regio- nala program har must carry-status i de lokala frekvensblocken. BBC får dock betala de avgifter som tas ut av respektive multi- plexoperatör. Generellt gäller att en multiplexoperatör kan använda av kapaciteten till olika typer av sidotjänster. Än så länge är det ingen som använder så mycket kapacitet. Det finns olika uppfattningar om hur viktiga datatjänster vid sidan av radio- utbudet kommer att vara, t.ex. för nya inkomstmöjligheter. Huvuddelen av radioföretagen tycks betrakta datatjänster som en begränsad verksamhet också på , medan andra företag som specialiserar sig på datakommunikation anser att större ut- rymme bör användas för sådana tjänster. Digital radio i andra länder pågår utlysning av de lokala frekvensblocken. Antalet sökande överstiger det tillgängliga utrymmet i de flesta områden. bedömning är att kommer att ha behov av ytterligare frekvensutrymme . har det endast sålts i storleksordningen 40–50 000 mot- tagare i . Denna siffra har varit relativt oförändrad . Radiobranschen har gått samman och bildat en gemensam organisation för att främja och marknadsföra den digitala radion (). I organisa- tionen ingår såväl de största radioföretagen som olika mottagar- tillverkare och de viktigaste återförsäljarna av radioutrustning. Syftet är att under en kort inledningsperiod med en gemensam röst förklara tekniken och dess fördelar för mottagarindustrin och för allmänheten. Den viktigaste uppgiften är att främja en utveckling av digitala radiomottagare, helst till låga priser. DRDB tror på en kraftigt ökad försäljning . En prognos är att ca 200 000 mottagare kommer att ha sålts vid utgången av och ca en miljon vid utgången av . förväntas av hushållen (fem miljoner hushåll) ha skaffat mot- tagare. Först vid denna täckningsgrad förväntas kommersiell radio börja få intäkter som motsvarar kostnaderna. En viktig marknadsföringsinsats är att flertalet lokala radiosta- tioner och BBC använder tid i sina radiosändningar för att göra reklam för den digitala radion. Det är också vanligt att de digitala radiosändningarna återutsänds på andra digitala plattfor- mar, t.ex. via satellit och digital marksänd TV. Brittiska staten förväntas inte ta några särskilda initiativ i frågan om digital radio . Enligt Broadcasting Act 1996 ska genomföra en utvärdering av verksam- heten . Det finns än så länge inga beslut eller planer på att ta upp frågan om en eventuell avstängning av det analoga sändarnätet. Det tyska radio- och TV-systemet skiljer sig i många stycken från andra länders, främst beroende på landets federala struktur, där radio och television, liksom utbildning och kultur, är frågor som hanteras på delstatsnivå (Länder). Den tyska public service-verk- Digital radio i andra länder samheten rymmer elva delstatliga radio- och TV-bolag. Dessa har tillsammans drygt 50 radiokanaler som sänder inom en eller flera delstater. Den decentraliserade karaktären på radio- och TV-syste- met har bl.a. lett till att systemen ser olika ut i olika delar av landet. Radio i präglas av ett stort antal privata och offent- liga radiokanaler på lokal, regional, delstats- och nationell nivå. Konkurrensen är intensiv och lyssnarmarknaden är kraftigt frag- mentiserad. Den privata radion har varit framgångsrik och tagit stora publikandelar från public service-radion. är med sin befolkningsstorlek (ca 82 miljoner) och den stora marknaden för bilar och lastbilar en nyckelmarknad för digitalradions framgång. Vid fick en tilldelning av frekvenser som motsvarar två nationellt täckande sändarnät. Varje delstat förfogar över en frekvens för täckning av hela delstaten i VHF-bandet och en för regionalt eller lokalt nedbrytbara sändningar i L-bandet. Detta motsvarar sänd- ningsmöjligheter för 12–14 digitala radiostationer per delstat. De första digitala försökssändningarna påbörjades . har antalet digitala radiokanaler ökat kraftigt, till ca 100 styc- ken , av vilka ett 30-tal är unika för den digitala radion. Täckningen är av befolkningen. förväntas täckningen uppgå till . presenterades ett introduktionsscenario för digital radio och TV som bygger på ett utredningsmaterial från en särskild kommission, det s.k. Initiative Digitaler Rundfunk.11 Kommissionen anser att samordnade insatser krävs från alla delar av radioindustrin och samhället för att se till att stora delar av allmänheten kan ta emot digital radio . Kom- missionen har rekommenderat en snabb utbyggnad av nationella och lokala i varje tysk delstat samt att gemensamma marknadsföringsåtgärder vidtas. Flera delstater har fattat beslut om regelverk som är ägnade att främja en övergång från analog till digital radio. I krävs separata sändningstillstånd för hanteringen av en multiplex och för själva sändningsverksamheten. En lösning som tillämpas i är att nya sändningstillstånd för radio endast meddelas om sändningarna sker i digital form. På vissa håll finns planer att 11 Federal , Documentation No. Digital radio i andra länder återkalla analoga sändningstillstånd . I har delstaten under introduktionsfasen bidragit till finansieringen av kommersiella radioföretags distribution av DAB. är tillståndsperioden för digital radio , men i några delstater bara . Det finns inga generella regler för hur stor andel av kapaciteten i en multiplex som får användas för data- tjänster, men vanligtvis är reserverat för detta. Den federala regeringen har sagt att en utvärdering av den digitala radion ska göras . Utvärderingen ska ske mot bakgrund av utvecklingen i landet såväl som internationellt, med försäljningen av mottagare som en viktig faktor. Ett syfte är att eventuellt utarbeta en tidplan för avstängning av de analoga radiosändningar- na. Också i finns ett för branschen gemensamt organ för att främja introduktionen av digital radio (Digital Marketing Initiative). En rad marknadsföringskampanjer har lanserats, bl.a. genom annonser i dagspress och reklam i radio. Tanken är att informera såväl allmänheten som mottagarindustrin och olika inne- hållsleverantörer för tjänster i digital radio. Det största problemet för tysk digital radio liksom i alla andra länder är den mycket begränsade tillgången på digitala radiomot- tagare. Det finns vissa tecken bland landets stora radiotillverkare som tyder på att ett större antal mottagare kommer att finnas i handeln med början . På ytan finns flera likheter mellan kanadensisk och svensk radio. Public service-radion (– Radio ) är liksom den svenska reklamfri med nationella och regionala sändningar. Den privata radion är liksom den svenska lokalt baserad men domineras i huvudsak av några större nätverk. Skillnaderna är dock viktigare. Public service-radions lyssnarandel är . Den privata radion har funnits , har en stark ställning hos publiken och är kommersiellt framgångs- rik. Bland kraven på den privata radion gäller att av musiken som spelas ska vara från . av radio- lyssnandet i ägnas åt kanadensisk radio. Skillnaden är stor mot TV, där publiken i större utsträckning väljer andra länders kanaler, särskilt från grannlandet . Digital radio i andra länder Public service-verksamheten har sin grund i lag (the Broad- casting Act). Men också den privata radions betydelse för radio- branschen ges ett erkännande i lagen. CBC sänder i fyra lands- täckande radiokanaler, två på engelska och två på franska. Public service-radion är, till skillnad från public service-televisionen, reklamfri. Finansieringen kommer från statsanslag. Digitala radiosändningar kom igång relativt sent i . startade sändningar i , och och i , . Huvudstaden förväntas läggas till listan . Sammantaget har ett 60-tal stationer fått sänd- ningstillstånd. I svarar kommersiella företag för 20 statio- ner och public service-radion för fyra. Totalt täcker de nuvarande sändningarna av landets befolkning. Beslutet att satsa på digital radio och mer specifikt på Eureka 147-systemet för DAB är ett medvetet val av såväl radiobranschen som det officiella . Staten, representerad av ministern för Canadian Heritage, gjorde tidigt klart att DAB är den teknik som ska ersätta FM. Något datum för avstängning har dock inte presenterats. har tillgång till ett stort frekvensutrymme för DAB-sändningar. På grund av att L-bandet (1452–) inte använts (till skillnad från i där L-bandet används för flygtester m.m.) så förfogar man över hela , ett i DAB-sammanhang stort utrymme. Mot denna bakgrund har gjort en frekvensplanering som innebär att samtliga FM- och har en digital kanalplats som väntar på dem.12 Varje station väljer själv när man vill ta sitt utrymme i anspråk genom en formell ansökan. Vem som ska vara ansvarig för multi- plexeringen är inte reglerat. Introduktionen av DAB i är inte i första hand avsedd att skapa utrymme för mer radio. Huvudtanken är i stället att varje kanal får utrymme för digitala sändningar av samma innehåll som sänds analogt i FM eller AM (simulcasting). Stationerna har endast rätt att sända nytt programmaterial upp till . Frågan om hur mycket kapacitet som kan användas för andra tjänster än radio är ännu inte reglerad. Generellt gäller att tillräckligt utrymme ska ges för en radiosignal av hög kvalitet. 12 Industry , DRB-plan 2. Digital radio i andra länder Bedömare tror att relativt stor flexibilitet kommer att ges åt radioföretagen att närmare bestämma över den kapacitet som blir över. Programföretagen har rätten att sälja delar av den kapacitet som inte används för radiosändningen (s.k. bit brokering). Be- dömare anser att denna fråga sannolikt kommer att regleras närma- re av myndigheterna när sändningarna fått större spridning. inriktning på parallellsändningar av den analoga radions innehåll innebär att inga tillstånd har givits till helt nya digitala radiokanaler, vilket är vanligt i flera länder i . Radio- branschen anser att det skulle innebär alltför stora fördelar om nya aktörer kunde gå in i digitalradion med möjlighet att sända helt nytt programmaterial. Också i har radiobranschen bildat ett särskilt samarbets- organ för utveckling och marknadsföring av DAB-radion, . (DRRI). träffades ett avtal med biltillverkaren som planerar att installera DAB-mottagare i två av sina bil- modeller. Detta betecknas av DRRI som ett viktigt genombrott för digitalradions introduktion i landet. Ett problem som har uppmärksammats är att kostnaderna för en del radiostationer skulle bli mycket höga med DAB-systemet. Ett exempel är en AM-radiostation i som täcker ett mycket stort område på prärien med endast en sändare. Kostnaden för att täcka samma område med en DAB-signal skulle bli mycket hög (fler sändare krävs). Bedömare anser att detta exempel till- sammans med en rad liknande situationer kommer att leda till att vissa AM-sändare och FM-sändare sannolikt aldrig kommer att kunna ersättas med digitala sändningar. Det förs också vissa reso- nemang om att eventuellt komplettera de digitala radiosändningar- na i glesbebyggda områden med satellitradio. har givits utrymme motsvarande en multiplex. CBC har dock inte fått några särskilda resurser för utvecklingen av digital radio eller för distribution. Staten avvaktar nu marknadsutvecklingen och förekomsten av radiomottagare för att återkomma till frågan om hur processen ska se ut på . Sammanfattningsvis kan konstateras att satsningen på DAB i drivs kraftfullt av hela radiobranschen på kommersiella villkor. Trots detta är sändarnätets omfattning be- gränsad till . Fortsatt utbyggnad kommer att ske mot bakgrund av marknadsutvecklingen. Det stora problemet i Digital radio i andra länder liksom i andra länder är bristen på mottagare. har inga mottagare funnits i handeln. Amerikansk radio och TV skiljer sig från de flesta europeiska marknader i flera avseenden. Medan radio- och TV-sändningar i vanligtvis präglas av nationella sändningar med stor täck- ning är systemet i uppbyggt kring ett stort antal mindre lokala radio- och som finns spridda över olika del- marknader i landet. Många av såväl radio- som TV-företagen är dock knutna till något av de stora bolagen . Nationellt spridda program sänds ut genom de lokala stationerna. En annan skillnad är marknadens storlek, det finns ca 13 000 radiostationer i landet. Nära 5 000 av dessa använder AM- tekniken. Det finns i storleksordningen 700 miljoner radioappa- rater i landet och 70 miljoner nya radioapparater säljs . En eventuell övergång från analog till digital teknik är därför en fråga av stora proportioner. Radio och TV är i princip uppbyggd på kommersiell grund, till största delen finansieras radion genom reklamintäkter. Att radio är ett lokalt medium understryks av att av radioreklamen avser lokala annonsmarknader. Public service-verksamheten i är mycket begränsad. Det finns ett icke-kommersiellt radionät – National Public Radio (NPR) som representerar ett stort antal mindre radiostationer av public service-karaktär. Public radio finansieras till viss del genom anslag från den federala regeringen och från delstaterna. Anslagen är dock relativt blygsamma, vilket gör att dessa organisationer i stor utsträckning lever på bidrag från och enskilda. Programmässigt skiljer sig public radio från kommersiell radio genom att satsa särskilt på nyheter, infor- mation och kulturprogram. NPR har sin publik främst bland landets högutbildade. NPR:s publikandelar är dock generellt låga. Den federala regleringsmyndigheten () påbörjade överväganden om digital radio . Eftersom något system för marksänd Digital radio i andra länder digital radio ännu inte var utvecklat så kom fokus i stället att läggas på radio via satellit. FCC meddelade tillstånd för satellitsänd radio i frekvensområdet 2,3 GHz med möjlighet att använda slavsändare (terrestrial repeaters) på marken för att åstadkomma bättre mottag- ning på platser där satellitsignalen är svår att nå. finns två system för satellitradio i , XM och , varav det senare ännu inte har kommit igång. Systemen bygger på att lyssnare abon- nerar på satellittjänsten och är huvudsakligen inriktat på biltrafik, lastbilsförare och andra som reser över stora områden. Se också kapitel 4. På grund av två huvudsakliga faktorer tycks gå mot att välja ett annat system för marksänd digital radio än det europeiska systemet Eureka 147. Först och främst saknar frekvensutrym- me för ett helt nytt system. Det utrymme som används för DAB i , Band III (223–) och L-bandet (1452–) är i upptaget för andra ändamål. Ett nytt digitalt system måste därför kunna användas inom nuvarande frekvensspektrum. Ytter- ligare en viktig anledning, kanske den avgörande, är att starka intressen vill slå vakt om den nuvarande strukturen för radio i . Radiomarknaden i föredrar därför en teknik som ger varje existerande radiostation ett digitalt utrymme utan att inkräkta på de analoga sändningarna och som kräver minimala investeringar. Bl.a. har () motsatt sig en introduktion av Eureka 147 systemet för DAB. återupptog FCC ett initiativ till en regleringsprocess som syftar till att underlätta introduktionen av marksända digitala radiosändningar i USA.13 Syftet är att bedöma vilket system som är att föredra för marksänd digital radio. FCC har klargjort vilka grundläggande kriterier ett digitalt system för radio måste uppfylla. Det viktigaste kriteriet är att den digitala signalen inte får störa den existerande analoga FM- eller AM-sändningen eller i övrigt störa apparater och utrustning för telefoni m.m. Formellt sett kan det europeiska DAB-systemet komma i fråga, men mycket talar för att går mot ett system som bygger på att en digital signal hängs på den analoga FM-signalen. Systemet kallas In-Band-On- Channel (IBOC) och är utvecklat av . Se kapitel 4 för en presentation av tekniken. 13 Note of proposed rulemaking, MM Doc. No. Digital radio i andra länder presenterade ()14 en utvärderingsrapport av IBOC-systemet för FM-radion. NRSC menar att tekniken nu bevisat innebär en förbättrad ljudkvalitet i förhållande till dagens FM-teknik och att den kan introduceras utan att störningar uppstår på existerande analoga sändningar. NRSC uppmanar därför FCC att auktorisera IBOC-tekniken som det framtida systemet för marksänd digital radio i . I de tester som har genomförts har dock endast tekniken för att digitalisera FM-radion ingått. Ytterligare projekt förväntas om en motsvarande lösning för AM-sändningar. avvaktar radion i FCC:s ställningstagande till utvärderingen av IBOC-systemet. Eftersom de allra flesta intressenter i stödjer denna teknologi är det mycket som talar för att FCC kommer att auktorisera just IBOC-tekniken som den huvudsakliga tekniken för marksänd digital radio i landet. I har utvecklingen av digital radio sedan public service-före- taget påbörjade försökssändningar varit relativt lång- sam och sändningar sker i begränsad omfattning. Privata försöks- sändningar har pågått . Sändningarna beräknas nå av befolkningen, främst i landets norra delar. En bedömning är att sändningarna kan komma att nå först . Endast de som har tillstånd att sända FM-radio kan komma i fråga för digitala sändningstillstånd. I påbörjades försökssändningar , men avslutades sändningarna, vilket har lett till att Neder- länderna för varit det enda landet i utan DAB- sändningar. Anledningen att sändningarna upphörde var kritik från radiobranschen mot ett planerat auktionsförfarande för DAB- tillstånd till kommersiell radio. inledde public service-företaget på nytt sändningar i begränsad omfattning. I tätbebyggda har det varit relativt enkelt att snabbt få stor täckning på försökssändningarna med digital radio. Både i den flamländska och den franska delen når sändningarna av befolkningen. Än så länge är det enbart public 14 NRSC består av () och (). Digital radio i andra länder service-radion som sänder. I pågår testsändningar i be- gränsad omfattning i public service-företaget regi. I sänder public service-radion SRG-SSR i områden som täcker unge- fär halva befolkningen. I bedrivs sändningar i Dublin- området av public service-företaget . Sändningarna har dock stoppats i avvaktan på tillgång till mottagare till låga kostnader. I introducerades digital radio 1998 med pilotprojekt i , och . etablerades två nationella frekvensblock med sex kanaler i varje. Sändningarna beräknas nå av befolkningen och förväntas täckningen vara .