sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Några inom Göteborgsaktionen såg dock uttryckssättet mer som ett symbolspråk, ett sätt att få uppmärksamhet i sin mobilisering. Andra ifrågasatte dock och andra autonoma gruppers sätt att informera om aktioner inför . höll presskonferens i . De ville ge sin version av händelseförloppet under . Radikala digitala nyheter, , rapporterade från presskonferensen: Antifascistisk Aktion lägger skulden för upploppen på polisen och hävdar att polisens belägring av Hvitfeldtska gymnasiet var den ut- lösande faktorn. De menar också att en nervös, oprofessionell polis- insats bäddade för upploppen. Vi har inget intresse av att slåss med polisen, sade de båda språkrören för under presskonferensen. Men vi stödjer den utveckling som kom att ske på grund av polisens provokationer. Om polisen hade skött sitt jobb hade det inte blivit några kravaller, menade representanterna från . Vi ångrar inte våra svar på polisens våld. På hemsida finns en artikel med rubriken att bejaka motståndet. Artikeln var också publicerad i Arbetaren . I den står bl.a.: har som enda organisation ställt sig bakom aktivisternas självförsvar i . Notera: Vi har inte planerat eller lett några upplopp. Vi har bara försvarat rätten att försvara sig, oavsett om angriparen är ordningsmakten. , , har presenterat sitt för- bund på sin hemsida enligt följande: Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i () är en anarkosyndikalistisk ungdomsrörelse som strävar efter ett förverkligande av den frihetliga socialismen. Vi vill att produktionsmedlen skall vara allmän egendom och förvaltas av arbetarna. Detta är en förutsättning för ett stats- och klasslöst samhälle. Flera aktiva i SUF är även anslutna till . En del säger att ung- domsförbundet har kontaktytor med . En av de två AFA- kvinnor vi intervjuat har sagt att det är lättare att komma in i via SUF. hade ett par artiklar införda inför som har blivit omdiskuterade, inte minst inom . SUF har förklarat sin kampmetod. Den kallas för direkt aktion och betyder handling utan ombud. Med det menas att beslut tas av dem som berörs och kampen förs av vanliga människor här och . I Direkt Aktion nr 1/2001 skrev en artikelförfattare följande under vinjetten Göteborgsdebatt: Men var vi bara ute efter adrenalinkickarna kunde vi valt en sysselsätt- ning där vi inte riskerade att först misshandlas till oigenkännlighet och sen låsas sin . Alltså finns det andra anledningar till att vi ibland använder våld. Den främsta anledningen är att vi kämpar för att skapa ett annat samhälle än det tjyvsamhälle vi har , ett socia- listiskt samhälle, och i den kampen har vi mäktiga fiender. är helt enkelt våld det enda sättet att uppnå vissa mål och tyvärr tror jag att det är nödvändigt för att kunna störta kapitalismen efter- som den styrande eliten kommer ta till våld för att försvara sig, precis som de alltid har gjort. Våldet är alltså ett medel som kan vara nödvändigt och effektivt, men ett medel som ska användas med eftertanke och definitivt inte för sin egen skull. Den här artikeln är ingen uppfattning som organisationen som helhet ställt sig bakom. Den nya nätverkskulturen, vilken SUF till stora delar omfattar, innebär en tolerans mot individernas åsikter och metoder. Åsikterna i bl.a. den ovan citerade debattartikel upprörde flera i . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i är en fackförening med cirka 8 000 med- lemmar. lokala samordning av tog stort ansvar i Göteborgsaktionens aktiviteter. De samordnade bl.a. debatter, presskontakter och boende. De arbetade även mycket med demonstrationen och hade ett stort antal deltagare i tåget. är fristående från . SUF:s uttalanden och förhållningssätt till våld/ickevåld orsakade diskussion inom den syndikalistiska kretsen och då speciellt i . har en ideologisk plattform. Under rubriken slår man fast: Vi ser våldet som ovärdigt människan. Vi ser militarismen som avsedd att skydda de härskande klasserna. De borgerliga krigen är bara cyniska uppgörelser mellan olika ledare där folk offras som bönder i ett schackparti. Därför motsätter vi oss militarismen. Men vi motsätter oss inte att arbetarklassen kan behöva försvara de fri- och rättigheter den tillkämpat sig. Vi ser solidaritet mellan arbetarklassen i olika länder som alternativet till militarismen. En syndikalist har sagt att det har kommit in många unga människor i . Det är något hon välkomnar, men hon har också sagt att flera av dem har en annan inställning till våld och ickevåld än de som har varit medlemmar ett tag. Många syndika- lister var upptagna med förberedelser av olika aktioner som de skulle genomföra under toppmötet. Det blev inte tillfälle till en mer genomgripande debatt, men den blossade upp efter . Hon tycker att signalerna inför om förhållningssätt till våld/ickevåld var otydliga. Det berodde bl.a. på artiklarna i , men även på hur en del inom agerade. Hon är också besviken på sig själv och övriga i . Där borde hot om våld ha diskute- rats. Istället diskuterade man logistiska problem. Rättvisepartiet Socialisterna för en socialistisk politik och är en svensk sektion i den internationella socialistiska organisationen (). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Offensiv anges en politisk inriktning i ett antal punkter, bl.a. följande: x Masskampanjer mot nazism och rasism x Kamp mot sexuella trakasserier x Kamp mot diskriminering x Försvara miljön x För internationalism och socialism x Skrota EU och EMU Rättvisepartiet ingick i Göteborgsaktionen och skrev under platt- formen om ickevåld. Rättvisepartiet Socialisterna lade ner arbete på mobilisering av folk till Göteborgsaktionens aktiviteter. De var delaktiga i Bush Not Welcome demonstrationen och lördagsdemonstrationen. Partiet fick dock mycket kritik för att man drev igenom Antikapitalist- marschen efter mötet på . Flera varningar utfärdades av polisen och demonstranter mot att gå ner mot . Det blev sammandrabbningar mellan demon- stranter och poliser med stenkastning, polishundförare och ridande poliser. Rättvisepartiet har efteråt förklarat att de inte hade räknat med att aktivister skulle delta i marschen. De hade ursprung- ligen, enligt partiets tidning , planerat en separat aktion. Arrangörerna godtog deltagande då de tänkte respektera marschens fredliga karaktär. ställde sig längst bak i demon- strationståget. Vi lämnar beskrivningar av demonstrationen Bush Not Welcome i avsnitt 6.3.2.3, Antikapitalistmarschen i avsnitt 6.3.3.5 och Göteborgsaktionen i avsnitt 6.3.4.5. Globalisering underifrån – Vita overallerna – Ya Basta Globalisering underifrån räknas till den autonoma rörelsen och ingick i det svarta blocket. Nätverket presenterar organisationen på sin hemsida på följande sätt: Globalisering underifrån samlar radikalare grupper och individer, främst på den utomparlamentariska vänsterkanten. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i olika alternativ till den rådande ekonomiska globaliseringen och världsordningen. Vi organiserar oss icke-hierarkiskt och arbetar med informationsspridning och aktioner som metoder för att skapa opinion, höja medvetandegraden och förändra samhället. Tillsammans med en mängd olika antikapitalistiska rörelser i både Nord och Syd är vi en del av det världsomspännande samarbetet People´s Global Action. Alla som sympatiserar med våra politiska ståndpunkter är väl- komna att engagera sig och vi samarbetar även med grupper och kampanjer som driver mer begränsade frågor och krav. Globalisering underifrån kom att representera Ya Basta i . Nätverket hade ett samarbete med Ya Basta i som använder sig av en inträngningsmetod de kallar för Vita overallerna. Grund- idén om de Vita overallerna kommer närmast från (se vidare kapitel 4 Demonstrationer vid internationella möten). Globalisering underifrån planerade en inträngning mot tillsammans med Ya Basta. Globalisering underifrån uppskattade att de skulle kunna värva cirka 200 personer klädda i kroppsskydd och vita overaller. Dessa skulle gå först i ledet mot avspärrningarna. Efter dem skulle en stor folksamling tränga på bakifrån. Aktionen blev känd och skrevs om i bl.a. tidningen . Aktionen genomfördes inte såsom tänkt, på grund av bl.a. att polisen lade beslag på deras utrustning i husrannsakan mot Hvit- feldtska gymnasiet. i Göteborgsaktionens demonstrationsledning har uppgett att Globalisering underifrån deltog väldigt lite i de gemensamma förberedelserna. Han uppfattade att Globalisering underifrån var en av de organisationer inom Göteborgsaktionen som prioriterade egna aktioner. ickevåldsnätverk startade för att arbeta inför Göte- borgsmötet, men har fortsatt sina aktiviteter även efter toppmötet. Det ingår inte i det svarta blocket. Det är ett nätverk där människor från flera olika grupper samlas och arbetar med utomparlamen- tariska aktioner. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ickevåldsnätverk samlades kring följande plattform in- för : Vi är motståndare till den centralstyrda, nyliberala, militariserade polisstat som EU är på väg att bli. Istället vill vi leva i ett klasslöst, jämlikt och ekologiskt hållbart samhälle. Under den 14–vill vi göra till en folklig politisk arena där vi i ord och handling visar vilken värld vi vill ha – till skillnad från de våldsamheter som uppstod i t.ex. och . arbetade inom tre områden inför EU-topp- mötet i . De var ickevåldsträning, dialog och massaktion. Ickevåldsträning arrangerades av nätverket och träningen var öppen för alla aktivister och demonstranter. Träningarna hölls framförallt i men även på andra platser i och övriga . Det var praktiska övningar som handlade om vad man kan göra x om någon i aktionsgruppen förlorar kontrollen, x om poliser börjar använda våld, x om andra aktivister börjar kasta sten. På träningen gick man även igenom vilka rättigheter man har som demonstrant om man blir gripen av polisen. anser att dialogen är det bästa sättet att förebygga och undvika våld. Inför stod följande på hemsidan: De flesta poliser är inte fascister och stenkastande aktivister är inte Huliganer. Vi anordnar dialogmöten med både polisen och icke- våldskritiska aktivister (aktivistgrupper som har våld som strategi). En av företrädarna för ickevåldsnätverk, , har berättat att det var mycket våldspropaganda från vissa grupper . Det ledde till att aktiva i icke-våldsnätverket ibland utsattes för förtäckta hot, enligt . De fick bl.a. höra att om Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ickevåldsnätverket kommer att agera som poliser då ska de också behandlas som sådana. har berättat att vi har för detta av vissa betraktats som förrädare, som poliskramare. Tältläger och Massaktion J15 ickevåldsnätverk planerade två aktioner som de hoppa- des skulle locka många demonstranter. Den ena var ett tältläger i närheten av EU-delegaternas mötesplats, . Icke- våldsnätverket fick tillstånd till ett sådan av polismyndigheten och det genomfördes den 5–. ickevåldsnätverk planerade också tillsammans med Globalisering underifrån och Ya Basta, en inklättrings/inträng- ningsaktion mot . Den kallades för J15, eftersom den skulle genomföras , som EU- mötet började. ville utföra en symbolisk handling och klättra in över staketet till Mässan och läsa upp en deklaration. Det ville också att aktionen skulle genomföras inom ett begränsat område dit inte någon fick ta med sig käppar, slagträn och liknande. Demonstranterna skulle vara omaskerade. Så långt var Ickevålds- nätverket och Globalisering underifrån/Ya Basta eniga. Ickevålds- nätverket ville dessutom att man skulle avlägsna personer som inte följde dessa riktlinjer, men det ansåg Globalisering underifrån/Ya Basta inskränkte individens frihet, enligt från icke- våldsnätverket. Det främsta skälet till att samarbetet avbröts var att icke- våldsnätverket ville föra dialog med polisen om aktionen. Det uppstod rykten om att ickevåldsnätverket tjallade för polisen. Till slut blev ryktena så intensiva att ickevåldsnätverket på sin hemsida skrev följande: Hela massaktionen är ickevåldslig. Påkar och stenar m.m. används inte i aktionen bakom de Vita overallerna. J15 är en öppen och fredlig aktion. Informationen om utformningen av det gemensamma i aktio- nen och riktlinjerna är offentlig. Men på frågor från t.ex. polisen om en enskild organisation eller vängrupp och dess arbete hänvisar vi till respektive organisation eller vängrupp. Vi har kommunikation med polisen. Ett syfte är att aktionen skall kunna genomföras utan fara för de deltagande. Rädda poliser är farliga poliser. När vi kommunicerar med polisen blir de mindre rädda och riskerna för polisvåld minskar. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Ett annat syfte med poliskontakten är att undvika att aktionens fokus blir på konfrontation med polisen i stället för på politik. I vår kontakt med polisen har vi med oss en medvetenhet om riskerna för t.ex. infiltration. Vi har officiella möten i grupp och inga enskilda samtal. Vi nämner aldrig andra individers namn än våra egna. Aktionen utfördes av ickevåldsnätverket , innan mötet på började. Den var, enligt , en civil olydnads-aktion där polisingripandet är en del i aktionen. Han har förklarat avsikten på följande sätt: När polisen griper oss får vi igång en rättsprocess som också blir intressant. Civil olydnad har ofta lett till framgång därför att allmänheten fattar sympati för vad man gör. När myndigheterna sätter aktivister i fängelse börjar fler engagera sig i våra frågor. Vi lämnar beskrivningen av tältlägret i avsnitt 6.3.1.3 och in- trängningsförsöket i avsnitt 6.3.3. Attac grundades i och har fått stor uppmärksamhet. I fick Attac stort utrymme i medierna ungefär som ordförandeskapet inleddes, det vill säga /2001. En orsak var att den svenska delen av Attac bildades . Attac är en förkortning av l´Association pour la taxation des transactions financières pour l´aidre aux citoyens och betyder kapitaltransaktioner för medborgar- nas bästa. Föreningens, eller nätverkets, upphovsman är den franske chefredaktören för le Monde diplomatique, . Han hade skrivit en ledarartikel i tidningen under . I den skrev han bland annat om den skatt som nobelpristagaren i ekonomi föreslog . Det var en skatt på den kortfristiga valutahandeln. Tanken var att den skulle bromsa hastigheten i spekulationer och skatteintäkterna skulle användas till att bekämpa fattigdomen i världen. Chefredaktören skrev också att globaliseringen av kapitalet håller på att försätta folken i ett tillstånd av allmän otrygg- het. Gensvaret på artikeln blev stort och ledde till att föreningen bildades. , , var det dags för Attac . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i När Attac bildades var redan och Göteborgsaktionen i gång med sitt arbete inför . Attac hade att ta ställning till om det skulle agera på egen hand eller söka samarbete med något av de två nätverken som redan hade formu- lerat sina plattformar. var inte aktuellt efter- som Attac beslutat att inte ha synpunkt på om skall vara medlem i EU eller ej. Det återstod att samarbeta med Göteborgsaktionen eller att genomföra aktiviteter i egen regi. Attac ville helst satsa på EU- mötet tillsammans med andra organisationer. Ett skäl var att Attac som nybildad rörelse vid , och , fått mycket uppmärksamhet i medierna. Det väckte irritation i de övriga nätverken, enligt i Attac, eftersom flera organisationer hade arbetat med de här frågorna utan att få något större genomslag i den offentliga debatten. Attac ansåg därför att det var betydelsefullt med ett samarbete med andra organisationer för att undvika konflikter och i stället lägga kraft på aktionerna. Attac beslöt att samarbeta med Göteborgsaktionen, men kunde inte acceptera hela plattformen. Attac hade yttranderätt, men inte rösträtt i Göteborgs- aktionen. Från början skulle Göteborgsaktionen och Attac sam- arbeta om demonstrationen . Samarbetet kom dock att omfatta mer än så, bl.a. den politiska och praktiska dia- logen, demonstranternas boende och hyra av skolor. Attac:s plattform inför i innehöll ett antal krav, men också: --- med hopp om en betydligt större lyhördhet från de politiska och ekonomiska makthavarnas sida än vad vi sett – en lyhördhet inte bara för Attac:s krav utan för hela den rad växande sociala rörelser över hela världen som kräver en mer rättvis, mer demokratisk och ekologiskt hållbar utveckling på såväl global som lokal nivå – en utveckling som sätter människors rättigheter före kapitalets och marknadens friheter. Det är dessa rörelser som , tillsammans med fackföreningar och traditionella organisationer, samlas i . De krav Attac ställde på EU var: Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x att utreda ett införande av Tobinskatten som Attac anser kan dämpa finansiell spekulation och öka handlingsutrymmet för den ekonomiska politiken, x att verka för en Tobinzon inom EU som ett första delmål, x att inom EU fördjupa och intensifiera bekämpandet av finansi- ell brottslighet och så kallade skatteparadis, x att och utan motkrav riva EU:s tullmurar mot världens minst utvecklade länder, avveckla exportsubventioner på jordbruksprodukter och försvara de minst utvecklade län- dernas uppbyggnad av en egen livsmedelsförsörjning, x att avskriva de fattigaste och mest skuldsatta ländernas skulder till EU:s medlemsländer, x att försvara offentlig service såsom utbildning, vård och om- sorg som mänskliga rättigheter och inte som varor på en mark- nad, x att verka för att offentliga pensionssystem bygger på hållbar utveckling och solidaritet mellan generationer och samhälls- grupper. Attac om våld och maskering Enligt Attac:s stadgar arbetar man med ickevåldsmetoder. Attac diskuterade inte inför frågan om maskering i samband med demonstrationer och liknande arrangemang. Frågan var aldrig aktuell för Attac:s del, enligt och . Det berodde bl.a. på att Attac kom in i planeringen senare än övriga organisationer i . tror dock att Attac skulle ha röstat för ett maskerings- förbud under demonstrationen om frågan kommit upp. Hon tror dock inte på något förbud lagstiftningsvägen utan anser att det är en fråga som demonstrantorganisationer borde kunna reglera själva och anpassa efter situationen. I Attac:s program ingick dialog med politiker, deltagande i motkonferens med seminarier och i demonstrationer. Dessutom höll Attac en musikfest med start för att skapa en positiv atmosfär runt arrangemangen. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Attac:s syfte med aktiviteterna var att för en bred allmänhet belysa hur globaliseringens effekter slår mot de mest utsatta. Enligt Attac:s seminarierapport deltog cirka 2 000 personer i de olika programpunkterna. Konfrontativ dialog onsdagen den 13 och Attac:s företrädare satsade på att få till stånd en dialog med EU:s politiker om politik och om den globala politiska och ekonomiska utvecklingen. Vi har i avsnittet 6.2.9 Dialog redogjort för de dialoger som Attac tillsammans med Göteborgsaktionen arbetade för. Det var storbildsdialogerna onsdagen den 13 och . Dialogerna skulle genomföras med en metod som Attac kallade konfrontativ dialog. Den går ut på att parterna till en början anstränger sig för att ta fram vari skillnader i uppfattningar består. Utifrån de blottade meningsskiljaktigheterna skall parterna diskutera alternativa politiska förhållningssätt. Vi berör mötet mellan företrädare för regeringen och nätverken i avsnitt 6.3.1.3. Attac satsade även på dialog med polis och om de praktiska arrangemangen i samband med demonstrationer och övriga aktiviteter (se avsnittet 6.2.9 Dialog). Attac planerade även för en direktdialog med personer i andra delar av världen. Det fanns långt framskridna planer på en konfe- rens där subkommendanten och förre presidenten skulle delta via länk från respektive . Deras deltagande via storbildsskärm skulle manifestera att kampen mot apartheid fortsätter, men att det nu handlar om att befria världen från en global apartheid. Här skulle den nya tekniken knyta ihop olika världsdelar med varandra; den rikare delen skulle föra dialog med den fattigare och protester mot globaliseringens konsekvenser skulle framföras. Attac anordnade sju seminarier under EU-veckan. De hölls på område och i universitets lokal Världshuset. De sju seminarierubrikerna var: GATS – vad tjänsteavtalet inom WTO omfattar och dess effekter, Befrias från skulden, WTO – bra för vem?, WTO och frihandelns logik, Tobinskatten och hur komma Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i vidare?, Global rättvisa – folkrörelserna inför nya utmaningar, the future of global resistance – challenges and possibilities. arrangerade Göteborgsaktionen ett möte på . Rättvisepartiet Socialisterna planerade att efter mötet genomföra en Antikapitalistmarsch mot . , Attac, har berättat att han då uppfattade att Antikapitalistmarschen var upplagd för att spåra ur och resultera i kravaller. Attac planerade en annan aktion för att locka folk från Antikapitalistmarschen. Direkt efter protestmötet på arrangerade Attac en s.k. skuldfotboll. Attac lyckades inte locka mig sig så många. De flesta drogs med i Antikapitalistmarschen efter mötet på . Vi behandlar Antikapitalistmarschen i avsnitt 6.3.3. Demonstration Bush Not Welcome Attack var en av de organisationer som var med och arrangerade demonstrationen (se avsnittet 6.2.8.2 ). Attac deltog i demonstrationen . Vi lämnar en beskrivning av demonstrationen i avsnitt 6.3.4. Förhandlingar med LO om deltagande i demonstrationen Attac försökte få LO att delta i förberedelserna och genomförandet av demonstrationer och övriga aktiviteter under . Försöken blev resultatlösa. Enligt , som deltog i diskussionerna, berodde detta på att LO kände sig obekväma med de nya utomparlamentariska uttryckssätten. LO framförde också till att man hade svårt att motivera sina medlemmar att protestera mot de globala orättvisorna och för ett annorlunda . Ett samarbete genomfördes i form av ett Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i seminarium på om sociala rörelser och demokrati med representanter för LO, och Attac. Attac:s synpunkter på mediernas rapportering Attac är liksom de två nätverken Göteborgsaktionen och bekymrat över mediernas rapportering från . I utvärderingen, Attac och EU – rapport om Attac seminarier under parallellkonferensen till i , skriver Attac att man har gjort en sökning i på Internet och då fått 431 träffar maj–. Av dessa avsåg 75 artiklar , 222 och 134 . Inför toppmötet handlade artiklarna om politik och om demonstranters och polisens förberedelser. Under och efter toppmötet rapporterade medierna i huvudsak om upplopp och rättsliga efterspel. Utvärdering av Attac:s engagemang Attac är nöjt med den dialog som genomfördes. har uppgett följande: Det var första gången som regeringsföreträdare lämnade sina slutna sammanträdesrum vid ett för att söka direktkontakt med representanter för olika motdemonstranter. För att denna politiska dialog skulle kunna genomföras arbetade också Attac med att skapa förutsättningar för den praktiska dialogen mellan de olika nätverken, kommunen och polisledningen. Härigenom löstes inte bara ett antal logistiska problem vad gäller boende och mötes- lokaler. Dessutom etablerades ett kontaktnät mellan de olika aktörer som kom att få stor betydelse vid olika kritiska skeenden under själva toppmötet. Attac gled då spontant och oplanerat in i en informationsförmedlande roll mellan polisledningen och olika demonstranter och grupper. Det gällde händelserna vid Hvitfeldtska, och vid inringningen av . Det gällde också vid genomförandet av lördagens fredliga demonstration. I efterhand har funderat över om det var så klokt att låta Göteborgsaktionens och Attac:s samarbete glida in i varandra som därmed blev fallet. Det blev efter svårt för utomstående att särskilja vad Attac stod för och vad olika organisa- tioner inom Göteborgsaktionen stod för. Han är rädd för att Attac Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i förlorade på samarbetet i rollen som förmedlare av information.