sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Några av förslagen riskerar att försämra rörelsefolkhögskolornas skattevillkor, som redan nu är sämre än de landstingsägda folkhögskolornas villkor. Vi menar att reglerna i 4 kap 8 § ML till sitt innehåll är förenliga med de undantag som följer av sjätte direktivets artikel 13 A. Den verksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar utan vinstintresse ska enligt vår uppfattning undantas från både inkomst- och mervärdesbeskattning. Också i andra delar av finns ideella föreningar och i viss omfattning folkbildningsliknande verksamhet. hävdar dock att omfattning och betydelse av den ideella sektorns engagemang och verksamhet är unik för vårt land. Folkrörelsernas och folkbildningens betydelse för demokratins utveckling i torde vara oemotsagd. Inte heller pekar samhällsutvecklingen på att behovet av det ideella engagemanget, folkrörelser och folkbildning minskar . 4.8.1 Bestämmelsen i 4 kap. 8 § ML som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattning tas bort Utredningen föreslår att den särskilda regel i 4 kap 8 § ML som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar från mervärdesskatt slopas. Dessa subjekt kommer härigenom att omfattas av MLs allmänna regler avseende beskattningsbara personer Detta innebär också att de särskilda inkomstskattereglerna i 7 kap. 7 § och 14§ IL inte längre kommer att ha någon generell betydelse för frågan om beskattning skall ske enligt ML. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation hävdar att ett generellt undantag från mervärdeskatt för ideella föreningars verksamhet ska kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att nuvarande koppling till inkomstskatten behålls. Undantaget kan utformas så att terminologi och systematik överensstämmer med det sjätte direktivet. I utredningens uppdrag har ingått att göra jämförelser med andra länder inom EU om hur dessa tillämpar det sjätte mervärdesskattedirektivet. Det kan konstateras att svar saknas från tre länder samt att svaren från ett par av länderna enbart skett i form av lagtext. Att dra några långtgående slutsatser om hur dessa länder tillämpar det aktuella direktivet förefaller därför inte varit möjligt. Av de svar som inkom på den skriftliga förfrågan som utredningen gjort framkom att de finska bestämmelserna för ideell verksamhet liksom de svenska är anknutna till inkomstskatterättsliga regler. I är således de ideella föreningarna undantagna från mervärdesskatt om de är undantagna från inkomstskatt. Också i de italienska reglerna undantas i stor utsträckning verksamheter som bedrivs av organisationer i det allmännas intresse, sk ONLUS. menar att också måste slå vakt om och ge den ideella verksamheten gynnsamma villkor, något som skett i flera andra EU- länder. Som vi pekat på ovan menar att vårt lands mycket omfattande folkrörelse- och folkbildningsengagemang är en del av kulturella särart och att mervärdesskattereglerna ska utformas så att verksamheter som bedrivs av organisationer i allmänhetens intresse och utan vinstintresse undantas från mervärdesskatt. är idrottens utbildningsorganisation och bedriver i egenskap av statsbidragsberättigat studieförbund folkbildnings- och uppdragsverksamhet. Folkbildningen bedrivs lokalt i 21 studiedistrikt i form av bland annat studiecirklar och kulturprogram. Denna verksamhet bedrivs i 7 000 av de över 22 000 idrottsföreningar som är spridda över hela landet. genomför även utvecklingsinriktade process- och projektaktiviteter samt kurs- och konferensverksamhet både i egen regi och på uppdrag av (), medlemmarna och andra idrottsorganisationer. Medlemmar i är till RF anslutna specialidrottsförbund med till dem anslutna ideella idrottsföreningar och övriga riksorganisationer som vunnit inträde i . är medlem i (), som är de tio för statsbidrag berättigade studieförbundens intresseorganisation. Vi vill särskilt trycka på att ett generellt undantag för mervärdesskatt för ideella föreningars verksamhet skall kvarstå i den svenska lagstiftningen och att den så kallade harmoniseringen till det sjätte momsdirektivet inom EU bör kunna anstå tills fler medlemsstater har infört ett sådant regelverk. Vi vill också framhålla de svenska folkrörelsernas särart, den allmännyttiga samhällsinsatsen och de frivilliginsatser som krävs för att kunna genomföra verksamheten. Det är vår liksom RF:s uppfattning att de svenska folkrörelsernas ekonomiska förutsättningar kommer att kraftigt undermineras om utredningens förslag genomförs. Utöver konsekvenserna rent ekonomiskt medför en mervärdesskattplikt stort behov av kompetensutveckling och utökad administration för de ideella föreningarna. Detta innebär att eventuella förändringar inom mervärdesskatteområdet måste ske efter god framförhållning så att erforderlig tid ges för information, kompetensutveckling och införande av rutiner hos skattemyndigheterna och i den ideella sektorn. - socialt arbete på grund - avlämnar härmed spontant remissvar till betänkandet om mervärdesskatt. Vi berör endast de delar i utredningen som påverkar den verksamhet som sker inom Hela Människan. Hela Människan är en ekumenisk, ideell organisation som består av 105 olika juridiska enheter i hela landet. Bland dessa bedrivs lokalt ett omfattande stöd-, motivations- och behandlingsarbete bland svårt utsatta. Även förebyggande arbete samt opinionsarbete är en central del av verksamheten. Finansieringen sker genom bidrag eller genom avtal och upphandling med kommunens olika myndigheter. inkomstkällor är kollekter, gåvor, projektmedel, försäljning genom second hand mm. Hela Människan ställer sig negativ till de föreslagna ändringarna i mervärdesskattelagen i betänkandet SOU 2002:74, avseende ideell verksamhet. Hela Människan vill framför allt lyfta fram två huvudorsaker. Rundgången av pengar blir för omfattande och de administrativa rutinerna, både räknat och pengar, blir alldeles för kostsamma. Risken är uppenbar att allt fler små föreningar kommer att upphöra med sina samhällsinsatser på grund av kostnaderna och det ökande administrativa och juridiska ansvaret. I utredningen är konsekvensanalysen för den ideella sektorn för svag. är det inte alltid lätt att i de olika föreningarna hitta kassörer, som hos de flesta enheterna har helt frivilliga uppdrag att sköta föreningens ekonomi. Värt att uppmärksamma är att det, förutom den ökande administrationen, krävs ett ytterligare ansvarstagande med tillhörande straffrättsligt ansvar, vilket ytterligare försvårar möjligheten att finna frivilliga kassörer. Enligt vår bedömning blir inte ökningen av administrationen begränsad, som utredningen hävdar, utan snarare betydligt mer omfattande. För att kunna följa de föreslagna nya reglerna krävs omfattande utbildningsinsatser för kassörer och ekonomiansvariga inom enheterna. Enbart för Hela Människan räknar vi med att drygt 200 personer behöver utbildas. Konsekvensen blir även här betydande vad gäller kostnader för föreningen. talar politiker om värdet av att skapa förutsättningar för den ideella sektorn – den sociala ekonomin. Självständigheten att verka med sin idé i grunden för ett demokratiskt samhälle, ska garanteras genom att lagar och regler tydliggör och underlättar för existensen samt att statligt och kommunalt ekonomiskt stöd ges. Utredningen om mervärdesskatt tenderar tvärtom att komplicera och försvåra för föreningarna att verka för ett mer demokratiskt samhälle. Hela Människan efterlyser ett av regeringen mer samlat synsätt på den ideella sektorn hos alla departement och i de olika utredningar som pågår. Med anledning av ovanstående vädjar vi till regeringen att inte genomföra de förslag till förändringar som utredningen föreslår. Konsekvenserna av detta blir förödande för den ideella sektorns engagemang och möjlighet att lägga resurser och kraft där de som bäst behövs. Vi hävdar att det generella undantag som finns i 4 kap 8 § ML för ideella föreningar skall kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att kopplingen till inkomstbeskattningen bibehålls. Utredningen hade som uppdrag att lämna förslag om hur den svenska mervärdesskattelagstiftningen eventuellt skulle behöva ändras för att anpassas till EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Vi ser att förslaget rörande mervärdesskatt för allmänyttiga ideella föreningar som presenteras kommer ställas i motsats till statens syften med stöd (statsbidrag) till den för så betydelsefulla och speciella folkbildningsverksamheten. Vi anser att reglerna i 4 kap 8 § ML till sitt innehåll är förenliga med undantag som finns i sjätte direktivets artikel 13 A. Den verksamhet som vi bedriver sker helt utan något vinstintresse och torde därför kunna undantas från såväl inkomst- som mervärdesbeskattning. I andra medlemsländer i EG finns ideella föreningar och i mindre omfattning verksamhet som har folkbildningsliknande verksamhet. Vi är dock av den uppfattningen att omfattningen och betydelsen för det svenska samhällets Den verksamhet som sker utanför sker som regel på uppdrag för andra samhällsorgan som arbetsförmedlingar och kommuner ofta för speciella utsatta grupper såsom arbetslösa, handikappade och invandrare. När vi har verksamhet utanför våra medlemsorganisationer, sker dessa aktiviteter i samråd el1er tillsammans med vara medlemsorganisationer. Vi erhåller till vårt distrikt ungefär 10 miljoner i statsbidrag, därtill kommer drygt 6 miljoner i kommunbidrag samt 2,3 miljoner från regionen. Ett samhällsstöd om totalt 18,3 miljoner. Vi har i vår verksamhet 100-tals cirkelledare som arbetar helt ideel1t i verksamheten i sin lokalförening. Distriktstyrelsen lägger ner åtskilliga arbetstimmar i verksamheten och även dessa är ideellt arbetande. Behovet av ideella ledare inom folkrörelser och folkbildning kommer inte att minska och då får det inte tillskapas regler som innebär att vi inte kan få fram ideella ledare som vill ställa upp i det svenska föreningslivet. Bestämmelser i 4 kap. 8 § som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattning tas bort Utredningen föreslår att bestämmelsen i 4 kap 8 ML skal1 slopas. Vi anser att detta undantag skall kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att nuvarande koppling till inkomstbeskattningen bibehålls. Undantaget bör kunna utformas så att det skulle komma att överensstämma med det sjätte mervärdeskattedirektivet. I utredningen förekommer jämförelser med andra länder inom EU och hur dessa då tillämpar det sjätte mervärdeskattedirektivet. Utredningen har inte gjort en fullständig genomgång av alla medlemsländer. måste slå vakt om den ideella verksamheten och ge den ideella verksamheten rimliga möjligheter att kunna utvecklas. stora och unika folkbildningsverksamhet torde kunna läggas in under begreppet "kulturel1a särarter" och att man då utformar mervärdesskattereglerna så att inte verksamhet, som bedrivs av allmännyttiga ideella organisationer som inte har något vinstintresse undantas från mervärdeskatteplikt. Det kan konstateras i utredningens beskrivning att det är innan det slutliga systemet med ett gemensamt mervärdesskattsystem uppnås i alla medlemsländer. Denna process lär dessutom inte påskyndas av det stora antal medlemsstater som förväntas tillkomma . Dessa nya medlemsstater kommer med all sannolikhet tvingas till en rad åtgärder på mervärdesskatteområdet innan man kan få ett gemensamt mervärdeskattesystem. Med detta som utgångspunkt finns enligt vår uppfattning inget skäl för att ha någon större brådska med harmoniseringen. Det finns ju medlemsländer som varit med längre än och inte fullt genomfört harmoniseringen. är en organisation som arbetar för personlig helnykterhet, men bedriver enligt sina grundsatser och program också annan verksamhet med betydande bredd. Som exempel kan nämnas undervisning och utbildning genom studieverksamhet och folkhögskolor, vård och socialt stöd genom behandlingshem och vårdkedja för alkohol- och narkotikaberoende, opinionsbildning och upplysning riktad till allmänheten och beslutsfattare i syfte att genom personligt ansvarstagande och politiska åtgärder i största möjliga utsträckning begränsa bruk och missbruk av alkohol och andra droger. Vi vill lämna följande synpunkter på rubricerade betänkande. De särskilda undantagen från skatteplikt enligt artikel 13 A.1 skapar inte tillfredställande klarhet beträffande vilka organisationer och verksamheter som kan komma att omfattas. Lagstiftningens lydelse och förarbeten måste ge bättre ledning för rättstillämpningen. än vad som skulle bli följden av utredningens förslag. I annat fall överlämnas alltför viktiga frågor till domstolarna att bedöma och en oacceptabelt stor osäkerhet kommer att råda till dess så skett, särskilt som – som sägs på sidan 204 – undantagen skall tolks restriktivt. På sidan 320 skriver utredningen av någon uttrycklig definition av uttrycket organisation utan vinstintresse finns inte. Den hänvisar sedan till avgöranden i ett par fall, som inte kastar mycket ljus över vad definitionen kan komma att innebära för svenska förhållanden. På sidan 321 konstaterar utredningen att Med hänsyn till att direktivet inte innehåller någon uttrycklig och heltäckande definition av vad som avses med organisation utan vinstintresse, bör dock någon sådan inte föras in i ML. Begreppet bör i stället utvecklas i praxis, bl.a. mot bakgrund av avgöranden. Därefter tolkar utredningen (samma sida) avgöranden så att allmännyttiga föreningar anses utgöra organisationer utan vinstintresse, oavsett att dessa är vinstdrivande i så motto att de eftersträvar ett överskott för att kunna fullgöra eller vidareutveckla det ideella ändamålet. Tolkningen för svenska förhållanden känns tillfredställande, om den inte vore förenad med ett antal frågor som medför att avgränsningen ändock är oklar. Av domen i mål C-267/00 framgår, enligt referatet på sidan 219, att EG- domstolen vid prövning av vad som kan inrymmas i organisation utan vinstintresse tolkat direktivets innebörd beträffande att organisationen skall ledas huvudsakligen på frivillig basis så, att denna definition inte anses uppfylld om det utgår lön till personer som leder eller förvaltar organisationen, även om detta inte omfattar all personal inom organisationens förvaltning. De flesta svenska ideella organisationer som vuxit till nämnvärd storlek – hur ideellt och oegennyttigt det breda arbetet än utförs – kommer, om synen på vad som är utan vinstintresse skall tolkas så snävt, att tvingas gör sig av med anställd lednings och förvaltningspersonal. Eller skall det ekonomiska intresset av vinst tolkas så, att det skall förekomma någon slags resultatbaserad lön? Svenska ideella organisationer är i allmänhet idérörelser på demokratisk grund utan vinstintresse. Vi vill belysa frågan för att visa på en ytterligare oklarhet vars eventuell konsekvenser borde ha analyserats mer och beskrivits bättre av utredningen. Utredningen har enligt vår mening tagit för lätt på de problem som kan komma att uppstå för svenskt föreningsliv som följd av de föreslagna förändringarna. Förslagen till lagändringar bör anpassas bättre till den svenska ideella sektorns struktur. Den av utredningen uttalade målsättningen på sidan 310 att nå god överensstämmelse mellan direktivet och , som de allmännyttiga ideella föreningarnas och de registrerade trossamfundens intressen tillvaratas, är bra, men utredningen är själv osäker på vad resultatet av kompletteringen med direktivets undantagsmöjligheter resulterar i och överlämnar alltför många frågor åt den framtida rättstillämpning att lösa. Det rör problem som utredningen bort hantera genom djupare analys och därefter lämnat till svenska förhållanden bättre anpassade förslag. Vid en jämförelse med andra länders åtgärder i anledning av det aktuella EG-direktivet, går det uppenbarligen att göra en vidare definition av undantagen från skattskyldighet än vad utredningen föreslår. Med traditioner på folkrörelseområdet och den betydelse som de ideella organisationer spelar i det svenska demokratiska samhället, ör modeller i likhet med den italienska och finska passa bättre. Ideella föreningar, vars verksamhet bedrivs för allmännyttigt ändamål och utan vinstintresse, bör generellt undantas från skattskyldighet för mervärdesskatt. Undertecknad, direktor vid Förbundet , ger följande synpunkter rörande rubr. Jag föreslår att förslaget inte genomförs, främst på grund av den ökade administrativa börda som kommer att drabba delar av vår verksamhet. Jag anser att nuvarande regler med en mer välvillig tolkning av EG- direktivet hade kunnat behållas. Oavsett om nuvarande regler behålls eller föreslagna regler genomförs är det dock nödvändigt med större tydlighet om vad som gäller för ideella allmännyttiga organisationer. Kort presentation av Förbundet Förbundet , som bildades , består av ett 30-tal ideella föreningar med cirka 3.000 medlemmar. I en lokal verksamhet arbetar föreningarna med psykoterapi, psykosociala frågor och själavård utifrån och psykodynamisk grundsyn. Nästan alla föreningar är också huvudman för en eller flera mottagningar för psykoterapi och psykosocial verksamhet, Flera föreningar är dessutom huvudmän för lokal utbildningsverksamhet inom området. På nationell nivå har förbundet ett i psykoterapi, psykosocialt arbetssätt och själavård. Arbetet bedrivs i sin helhet inom ramen för ideell föreningsverksamhet med ideellt arbetande styrelseledamöter på olika nivåer, men med professionell personal i mottagnings- och utbildningsverksamhet. Konsekvenserna för den ideella verksamheten Utredningen föreslår att den särskilda regeln som på ett generellt sätt undantar allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund från mervärdesbeskattning slopas. Det innebär att , om förslaget genomförs, kommer att i princip omfattas av momsplikt. Föreningarna och förbundet har då att påvisa att den ekonomiska verksamheten antingen understiger den beloppsmässiga gränsen för undantag () och/eller omfattas av något av de många svårtolkade övriga undantagen. Även om en förenings, eller förbundets, verksamhet i slutänden visar sig falla utanför regleringen kommer det alltså att fordras en redovisning och en beredskap för att rätt kunna tillämpa regelsystemet. är regelsystemet svårt att tolka, och skulle vid en förändring i enlighet med utredningens förslag bli än mer betungande. Det kan i sin tur få till följd att allt färre personer är beredda att ta på sig uppdraget att sitta i en förenings styrelse, framför allt i de mindre föreningarna. Det kan medföra stora svårigheter för den ideella, demokratiska organisation som är. En väsentlig utgångspunkt för tillämpningen av de undantag som finns i EG-direktivet är att det inte får uppkomma risk för konkurrens- snedvridning mellan ideell verksamhet och privat sådan. Utredningen tar detta till stöd för sina i vissa fall snäva tolkningar av undantagens räckvidd och för att motivera varför beloppsgränsen om får anses acceptabel. Jag saknar dock ett mer djupgående resonemang om vad begreppet konkurrenssnedvridning egentligen innebär när två helt olika slags verksamhet – ideell verksamhet och näringsverksamhet – möts på samma marknad. Att identifiera ett konkurrensproblem enbart med det kriteriet att det uppkommer så snart någon (t.ex. ) bedriver en verksamhet som också kan bedrivas av någon annan (ett privat företag) är allt för enkelt. Det förhållandet att verksamheten bedrivs under vitt skilda förutsättningar måste också beaktas. verksamhet bedrivs liksom annan ideell verksamhet till stor del av frivilliga krafter. Att genomförandet av mottagnings- och utbildningsverksamhet måste ske med professionell personal är givet såväl ur kvalitetssynpunkt som utifrån gällande lagstiftning. Eventuella överskott går tillbaka till verksamheten istället för att som i ett privat företag komma ägaren/ägarna till del. Detta eventuella överskott i , som också är beroende av gåvor, anslag och kollekter, används dels till en uthållig verksamhet över tiden – med erforderligt utvecklingsarbete -, dels till att ge möjligheter för de konfidenter (patienter) som annars inte skulle ha råd att gå i psykoterapi att göra detta, eftersom samhällets resurser på detta område är bristfälliga. Den enskilde medlemmen som med sin medlemsavgift och eventuella arbetsinsats bidrar till att verksamheten kan fortgå, gör det inte i första hand för att själv få fördelar utan för att möta någon annans behov. Den ideella verksamheten kommer därmed till nytta för en bredare allmänhet och är just därför något som staten velat gynna. Ett sådant gynnande kan ske på olika sätt, genom t.ex. bidrag eller genom förmånliga skatteregler. Utredningen noterar att även ett bidragssystem medför konkurrens- snedvridningar och att det är en bedömningsfråga av politisk natur hur mycket sådant som kan accepteras. Motsvarande resonemang borde kunna föras när det gäller det sätt på vilket momsdirektivet bör genomföras i svensk rätt. Organisationer som borde kunna vara helt undantagna från beskattning. Behov av klara och tydliga regler Redan det nuvarande regelsystem för mervärdesskatt är svårgenomträngligt i den ideella verksamheten. Olika lokala skattemyndigheter gör olika bedömningar. Med de föreslagna reglerna, och deras undantag, kommer situationen att bli än svårare. förhoppning att, oavsett vilket regelsystem som gäller , reglerna skall vara så klara och tydliga att en organisation som skall kunna ägna huvudkrafterna till sin egentliga uppgift – inte till administrativa insatser för att klara ut skattefrågor. Det finns 2,5 miljoner trädgårdar i och bortåt 1 000 koloniträdgårdsföreningar och andra lokala trädgårdsföreningar. Sammantaget finns det ett 20-tal förbund av rikskaraktär inriktade mot olika former av fritidsodling. Fritidsodlingens omfattar tretton av dessa och har sammantaget ca 70 000 medlemmar. Ytterligare två aspekter på föreningars momsplikt skall framhållas: -Ett mycket stort antal föreningar har en blygsam omsättning och huvuddelen av denna utgörs av medlemsavgifter. att kräva en momsredovisning skulle medföra påtagliga problem att rekrytera ideella kassörer och revisorer. -Risken för snedvridande konkurrens kan tolkas till att få absurda konsekvenser. Blir all egenhändigt odlad frukt för privat konsumtion en konkurrens med yrkesfruktodlingen? Blir alla plockade skogsbär en konkurrens med yrkesmässig bärplockning? Blir varje medlemstidning en konkurrens med kommersiellt baserad information inom samma ämnesområde? En stark betoning av konkurrensrisken medför att möjligheterna till momsbefrielse för ideell verksamhet i stort sett utplånas. Efter att även ha fått utredningens förslag presenterat vid ett seminarium i regi kan vi inte finna annat än att föreliggande utredningsförslag inte kan ligga till grund för en utvidgad momsskyldighet för den ideella föreningssektorn. är inte remissinstans men vill ändå lämna följande synpunkter på ovanstående betänkande eftersom förslagen, om de genomförs, får stor betydelse för hela . en enhetlig skattesats på införs för hela kulturområdet avdragsbegränsningen för ingående mervärdesskatt inom kulturområdet slopas frågan om ökade administrativa kostnader utreds grundligare eftersom förslaget innebär en stor förändring för den skattebefriade ideella sektorn gränsen för skattskyldighet blir fyra prisbasbelopp vilket konkurennsfrågorna belyses ytterligare innan förslagen genomförs är en folkrörelse som arrangerar och främjar scenkonst och som äger en framgångsrik teater - landets turnerande nationalscen. är en allmännyttig ideell förening bestående av 245 lokala och regionala riksteaterföreningar och andra arrangörer och utgör dess riksorganisation. Verksamheten omsluter och finansieras till med statsbidrag. I regleringsbrevet anger regeringen de närmare villkoren för statens bidrag till . uppdrag är att bedriva teater- och dansfrämjande verksamhet i hela landet med egen produktion och i samarbete med andra producenter. I ingår , , Riks Drama, , i , Tyst Teater och Unga Riks.