sou · GQB3118d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vad är NR? Det internationella regelverket ............................................... 2.5Några grundläggande egenskaper hos 3.2Några grundläggande definitioner och samband i Näringslivets produktion, branschvis..................................... BNP från produktionssidan .................................................... 3.5Produktion inom offentliga myndigheter och ideella BNP till faktorpris ................................................................... BNP från användningssidan .................................................... De viktigaste källorna .............................................................. Konsumtionsutgifter och faktisk konsumtion....................... De viktigaste källorna för investeringsberäkningarna............ Offentliga sektorns investeringar............................................ Export och import av varor och tjänster................................. 4.1Huvuddragen i en årsberäkning av 4.2 Beräkningsgången i stort ......................................................... 4.3Avstämning av BNP från produktions- och 4.5Sysselsättning, produktivitetsutveckling, BNP från inkomstsidan ............................................... Beräkningar av BNP från inkomstsidan.................................. En översikt av kvartalsräkenskaperna ................................... 6.2De viktigaste källorna och beräkningsmetoderna för Varför man gör fastprisberäkningar...................................... Fastprismetoder i praktiken .................................................. Säsongrensning i nationalräkenskaperna, en Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken fick i upp- drag att ta fram en rapport om nationalräkenskapernas beräknings- rutiner. I direktiven för utredningen (Dir. 2000:58) stod att rutiner för hur avstämningen sker mellan olika delar i nationalräkenska- perna (NR), vilka regler som gäller för revidering, hur statistiken korrigeras för kalenderuppgifter och för säsongvariationer m.m. skulle belysas. Utredningens kartläggning av användarnas behov pekade också på ett stort behov bland användarna av information om hur NR tas fram, om metoder och om beräkningsrutiner. Utredningen tog där- för initiativ till att få fram en rapport om beräkningsrutiner och metoder i NR, som är skriven så att även användarna skall få en in- blick i hur beräkningarna går till. , tidigare programchef för , fick i uppdrag av utredningen att skriva rapporten om NR:s be- räkningsrutiner. Utredningen bestämde, efter synpunkter från både NR och utredningens experter, om innehåll och disposition av rap- porten. Experterna vid NR har också bidragit med synpunkter på innehållet och med aktuella uppgifter under arbetet med rapporten. Vidare har, som ett appendix till rapporten, vid SCB:s avdelning för ekonomisk statistik, gjort en kortfattad be- skrivning av den säsongrensningsmetod som används för NR, dvs. TRAMO/SEATS. En mer utförlig beskrivning kommer att läggas ut på SCB:s webbplats i början av 2003.1 I en första version publiceras härmed rapporten om NR:s beräk- ningsrutiner som en bilaga till utredningens slutbetänkande Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118). Rap- porten kommer att finnas tillgänglig på SCB:s webbplats. ligger ansvaret för uppdateringar av rapporten hos SCB. 1 , Säsongrensning av nationalräkenskaperna – En översikt, SCB 2002. Denna kommer att finnas på SCB:s hemsida, , . området för nationalräkenskaper planerar att hålla dokumentatio- nen uppdaterad, både för sin egen personal och för att kunna ge användarna aktuell information om beräkningsmetoderna. Utöver den ovan nämnda rapporten har de svenska NR tagit fram en dokumentation om de svenska beräkningarna av bruttona- tionalinkomsten (BNI) och bruttonationalprodukten (BNP) i lö- pande priser, som finns tillgänglig från . Doku- mentationen har tagits fram i första hand för att bedöma om EU- länderna mäter BNI lika och om beräkningarna av ländernas bidrag till den gemensamma budgeten blir korrekt, då bidragen baseras på BNI. Det är alltså viktigt att medlemsländerna tolkar det europeis- ka nationalräkenskapssystemet (ENS) på ett sätt som gör att man mäter BNI lika. Därför har alla EU-länder gjort en motsvarande dokumentation av sina beräkningar av BNI. BNI-dokumentationen täcker de årliga definitiva beräkningarna i löpande priser. Den beskrivning som ges i utredningens föreliggan- de rapport om beräkningsrutiner i NR bygger i viss utsträckning, när det gäller beskrivningen av grunddefinitioner, källor och beräk- ningsmetoder, på BNI-dokumentationen. Beskrivningen i BNI- rapporten är emellertid mer detaljerad. BNI-dokumentationen kom- mer att uppdateras . En dokumentation av beräkningarna i fasta priser enligt EU:s direktiv skall färdigställas . Vida- re avser NR att lägga ut fler metodrapporter på SCB:s webbplats för ekonomi. 2 Vad är NR? Försök att kvantifiera ett lands ekonomi i olika avseenden har gjorts . gjorde t.ex. engelsmannen en beräkning av nationalinkomst genom att utgå från hur mycket en person i genomsnitt kunde antas spendera på matvaror, kläder, bostad och övrig nödtorft. Med den ut- gångspunkten och genom att multiplicera med folkmängden kunde han räkna fram en nationalinkomst. Den typen av beräkningar användes först för att beräkna storleken på de skatteintäkter som kunde förväntas komma in. kom beräkningarna att utvecklas och man började använda dem också för att förstå upp- och nedgångar i ekonomin. Utvecklingen mot vad som mera kan sägas vara grunden till det system som används började och har i mycket sin utgångspunkt i den ekonomiska depression och höga arbetslös- het som präglade och i början av decenniet. Det var då som den brittiske ekonomen presentera- de sin teori för nationalinkomstens och sysselsättningens bestäm- ningsgrunder (The general of Employment, Interest and Mo- ney, 1936). För att kunna genomföra en ekonomisk politik, som grundades på de framförda teorierna, krävdes information om hur mycket som producerades och hur inkomsterna från produktionen användes. Keynes ledde under , som rådgivare åt den brittiska regeringen, ett arbete inom det brittiska krigsministeriet för utvecklandet av ett räkenskapssystem med utvecklade konton. Två av Keynes medarbetare var och , sedermera nobelpristagare. Dessa räkenskaper användes framför allt för att bedöma ekonomins produktionsförmå- ga. Man behövde ha en uppfattning om hur mycket av landets pro- duktiva resurser som kunde användas till militära ändamål samti- Vad är NR? digt som befolkningens behov av livsmedel och andra varor kunde tillgodoses. Också i var det som man i egentlig mening började kartlägga nationalinkomsten. Ett stort projekt inleddes un- der ledning av professor . I projektet deltog ett antal kända nationalekonomer t.ex. och . Den mest kända publikationen från projektet (Wages in –1930, 1–2, 1933–1935) behandlar utvecklingen av nationalin- komsten i och byggde på ett stort datamaterial. Materialet skulle bland annat användas till analys av arbetslöshet, studier av konjunkturväxlingar, lönebildning och andra ekonomiska företeel- ser. utvecklade ett detaljerat system för nationalbok- föring. Systemet kom aldrig att tillämpas fullt ut, i stället blev det ett system som utvecklades i FN:s regi, som kom att användas i likväl som internationellt. Det var egentligen inte förrän efter som mer re- guljära beräkningar av nationalinkomsten började genomföras i . () fick då i uppdrag att göra årliga beräkningar av nationalinkomsten och började de för- sta svenska egentliga nationalräkenskaperna att utvecklas på KI. Arbetet leddes av , senare generaldirektör för –1978. doktorsavhandling kom också att bli något av ett standardverk inom nationalräkenskapsområdet. statistikkommitté föreslog att ansvaret för nationalrä- kenskaperna skulle flyttas över från KI till SCB (Organisatoriska riktlinjer för svensk statistik, SOU 1959:33). Detta blev också beslu- tat och överflyttningen skedde under /64. Vad är NR? Efter uppstod ett behov av internationellt jämförbara beräkningar av nationalinkomsten, som grund för fördelning av de internationella organisationernas kost- nader. Som ett led i det arbetet bildades en underkommitté till av statistikexperter. Ursprunget till A System of National Accounts (SNA) kan spåras till en rapport från denna underkommitté vilken publicerades av 1947. I förordet uttalades en förhoppning, att de principer och rekommendationer som uttrycktes i rapporten och i dess appendix i största möjliga utsträckning skulle användas i beräk- ningarna av nationalinkomsten i alla länder, vilket skulle säkerställa en högre grad av internationell jämförbarhet . Erfarenheter av att beräkna nationalräkenskaper ökade snabbt i olika länder. kunde FN:s statistikkontor sammanställa sta- tistik från nationella källor för 41 länder i publikationen National Income Statistics, 1938–1948. I utgjorde nationalräkenska- perna ram för den information om det ekonomiska läge och den ekonomiska utveckling, som låg till grund för administration av efterkrigshjälpen och för stöd av den ekonomiska tillväxten. OEEC (, som efterträddes 1961 av ) bildade en forskningsenhet som hade till syfte att stödja utvecklandet av jämförbar nationalräkenskaps- statistik bland sina medlemsländer. Enheten publicerade 1950 ett räkenskapssystem som låg till grund för en serie landstudier, vilka användes för att pröva systemets användbarhet i praktiken. Dessa utgjorde sedan, tillsammans med ytterligare forskning, basen för publikationen A Accounts, 1952. Det uttalade målet med denna var först och främst att presentera en uppsättning standardtabeller för den grundläggande nationalrä- kenskapsinformation som erfarenheten hade visat var användbar för beskrivning och analys. En annan målsättning var att samman- föra posterna i de olika tabellerna till ett uttalat räkenskapssystem samt att definiera posterna och ge klassifikationer för dem. fortsatte FN:s statistiska kommitté att rekommendera fortsatt arbete mot ett enhetligt rapporteringssystem för FN- länderna. Kommittén betonade nödvändigheten av att etablera in- Vad är NR? Resultatet blev den första versionen av SNA, publicerad 1953, A System of National Accounts and Supporting Tables (SNA 53). I rapporten påtalades vikten av att harmonisera internationella statistiska standarder. Särskilt konstaterades att internationella riktlinjer rörande ekonomisk och finansiell statistik samt national- räkenskaper måste vara konsistenta och syfta till jämförbarhet. SNA 53 begränsade sig till räkenskaper i löpande priser, men vi- sade på nödvändigheten av att också göra beräkningar i fasta priser, vilket också observerades till exempel av OEEC. Vidare arbete och forskning ledde till publicerandet av flera rapporter bl.a. Quantity and Price Indexes in National Accounts (, OEEC 1956) och en rapport till FN:s statistiska kommitté 1957 A System of Price and Quantity Indexes for National Accounts. Ämnet var kontroversiellt och förorsakade livliga diskussioner i olika fora. Livliga diskussioner, bland annat rörande fastprisberäkningar, fortsatte . Ett utkast till revision av SNA som dis- tribuerades 1965 koncentrerades på fastprisberäkningar av produkt- flöden. Behovet av revision av SNA 53 insågs snart och två modifierade versioner av SNA 53 publicerades, 1960 och 1964. Redan innan den tredje upplagan publicerats utsåg FN en expertgrupp med uppdra- get att komma med förslag till revidering och utvidgning av SNA 53. Arbetet inleddes med ett möte med en expertgrupp. Som underlag hade man en rapport som utarbetats av och rapporter utarbetade av FN och . Förslag till reviderad SNA antogs sedermera av FN:s statistiska kommitté 1968. Jämförd med SNA 53 innebar SNA 68 betydande utvidgningar. Produktionskontot var disaggregerat till input-output-tabeller. Finansiellt sparande var nedbrutet i sektorvisa finansräkenska- per. Inkomst- och utgiftskontot samt kapitalkontot för nationen delades upp i sektorräkenskaper. Balanskonton för nationen och för sektorer infördes. Dessutom innefattade SNA 1968 ytterligare klassifikationer för offentliga sektorns och ideella organisationers aktiviteter och för Vad är NR? Den innefattade också integrerade fastprisberäk- ningar för varor och tjänster. Liksom SNA var ett viktigt syfte med SNA att utgöra en standard och en bas för internationell rapportering och ge riktlinjer för arbetet med nationalräkenskaper. Men SNA 1968 gick längre genom att där uttryckligen nämndes att ett syfte var att ge vägledning vid utvecklingen av basstatistik. När SNA 68 antogs begärde FN:s statistiska kommitté åter- rapportering om hur snabbt det nya systemet kunde implementeras och vilka svårigheter som fanns. påbörjades en studie av ländernas erfarenheter av SNA 68. Som ett resultat av detta tillsat- tes 1979 en expertgrupp som året efter möttes för att diskutera på- gående arbete med SNA och framtida utvecklingslinjer mot bak- grund av ländernas erfarenheter och ändrade analytiska behov. Ef- ter ytterligare diskussioner rekommenderade ett expertgruppsmöte en översyn av SNA med syfte att utarbeta en uppdaterad ver- sion. Syftet med översynen skulle vara att uppdatera SNA med hänsyn till nya ekonomiska företeelser, att klargöra och om möjligt för- enkla och att ytterligare harmonisera med näraliggande statistiska standarder. FN:s statistiska kommitté accepterade expertgruppens förslag, man påpekade dock vikten av att bibehålla kontinuitet genom att undvika alltför stora förändringar i definitioner och klassifikatio- ner. De näraliggande standarder som harmoniseringsarbetet skulle vara inriktat på var det räkenskapssystem som tillämpades av plan- ekonomierna, of the National Economy, van- ligen kallat (), det var systemet för betalningsbalansstatistik, Balance of Payments Statistics (BoP) och det var systemet för statistik över offentliga sektorns finanser, Statistics (GFS). Dessa standarder skulle då också revideras i harmoniseringssyfte. Arbetet med översynen av SNA kom att pågå i nära och inträffade de stora förändringar i de politiska systemen och därmed i världsekonomierna som kom MPS-systemet att bli obsolet. I stället kom SNA att bli rekommendationen för national- räkenskaper i alla världens länder. Vad är NR? Den slutliga diskussionen bland nationalräkenskapare om nya SNA ägde rum vid ett interregionalt seminarium . En slutsats från seminariet som presenterades i slutrapporten var att deltagarna ansåg att den reviderade SNA innebar en stor för- bättring jämfört med föregångaren, SNA 68. FN:s statistiska kommitté rekommenderade enhälligt antagandet av SNA 1993. SNA 93 representerar, liksom dess föregångare, ett steg i utveck- lingen av nationalräkenskaper. Fortsatt utveckling kräver ytterliga- re forskningsinsatser. Det är nödvändigt att nå en gemensam syn på vissa områden innan de kan inarbetas i internationella riktlinjer och standarder. Inom några områden gick det inte att uppnå enighet och det konstaterades att arbetet måste fortsätta. Den fråga som ansågs viktigast att fortsätta arbetet med var behandlingen av indi- rekt mätta finansiella tjänster. anpassning till de internationella rekommendationerna De nationalräkenskaper som utvecklades på KI följde bara delvis rekommendationerna i SNA 53. De viktigaste avstegen var att kostnader för reparationer och underhåll lades till bland bruttoinvesteringarna och att variationer i skogsuttaget togs med som lagerförändring. Dessa avvikelser påverkade också defini- tionen av BNP. Arbetet med anpassning till SNA 68 ledde till en revidering av de befintliga tidsserierna och de första räkenskaperna enligt de nya rekommendationerna publicerades . SNA var och är inget lättolkat epos och den svenska tolkningen av (Accounts) kunde vara annor- lunda än den som gjordes i andra länder. Vid en diskussion mellan kollegor från de nordiska länderna framkom t.ex. att statlig ersättning till receptbelagda läkemedel, som förekom i alla länder, behandlades i ett lands NR som statlig konsumtion, i ett annat land behandlades det som transferering till hushållen och privat konsumtion och i ett tredje land behandlades det som sub- vention. Alla tre länderna ansåg sig till fullo följa SNA och ha fullt stöd i manualen för sin speciella tolkning. Vad är NR? Inom EU (tidigare EG) insåg man vikten av att ha ett gemensamt nationalräkenskapssystem. Man deltog från i arbetet med att utveckla SNA 68 och man utarbetade en egen manual som pub- licerades första gången . En något omarbetad version publicerades och gavs också namn efter antagnings- året, 79 (Economic Accounts). Man angav att den var en tillämpning av SNA 68 med vissa förtyd- liganden. I själva verket avvek den på några punkter från SNA 68. 79 blev särskilt viktig i och med ett nytt beslut om egna medel och inrättandet av den BNI-relaterade fjärde resursen för gemen- skapernas budget. Beslutet innebar bl.a. att taket för de resurser som kommissionen totalt hade att förfoga över begränsades till en viss procent av medlemsländernas sammanlagda bruttonationalin- komst (BNI). Bidraget från länderna baserades på tullar, jordbruks- avgifter och moms. Den resterande delen för att komma upp till den totala budgeten fördelades med BNI. I tillhörande direktiv fastslogs att BNI skulle beräknas i enlighet med 79. Det inne- bar alltså att det blev mycket viktigt att i alla avseenden följa . När SNA 93 fastställdes utarbetades också en reviderad version av 79, som på engelska fick namnet 95 (Accounts). 95 finns översatt till svenska och heter då ENS 95 (Europeiska Nationalräkenskaps- systemet). Konsekvenser för de svenska nationalräkenskaperna av medlemskapet i EU Den mest omedelbara konsekvensen av medlemskapet i EU var den rapportering av BNI som underlag för medlemsavgiften till EU som skulle göras . I BNI-direktivet fastslås att avgiften skall beräknas på BNI enligt 79. Då var det viktigt att tolkningen och tillämpningen av var likformig och att nationalräkenska- perna täckte alla de aktiviteter och transaktioner som skall ingå. De tidigare 12 medlemsländerna hade arbetat med har- monisering av räkenskaperna när blev medlem 1995. Ett viktigt första steg för var att lämna en fullständig dokumen- tation av källor och beräkningsmetoder för nationalräkenskapernas BNI-beräkningar. Det hade redan de andra länderna gjort. Vad är NR? dokumentation avseende BNI-beräkningar finns nu till- gänglig från . 2.5Några grundläggande egenskaper hos nationalräkenskaperna Nationalräkenskaper är ett bokföringssystem för en nation eller en region. Liksom ett bokföringssystem för ett företag så bygger det på ett fullt genomfört system av dubbel bokföring. Bokföringen är inte bara dubbel på samma sätt som hos ett företag utan även så att den redovisar betalningarna sett både från den erläggande och från den mottagande partnerns sida. Det som bokförs är ekonomiska transaktioner som ägt rum , vanligen ett kvartal eller . I systemet ingår också balanskonton. Det är för- stås en hel del som skiljer nationalbokföring från affärsbokföring i definitioner och begrepp. De definitioner som används i national- räkenskaperna presenteras under respektive avsnitt i kapitel 3 i fö- religgande rapport. En annan stor skillnad mot bokföringen för ett företag är att na- tionalräkenskaperna bygger på statistik. Det är ju inte möjligt att för ett helt land eller en region bokföra varje transaktion, eftersom den informationen inte finns tillgänglig, och om den fanns tillgäng- lig skulle den vara alltför omfattande. Därför bygger nationalräken- skaper till allra största delen på statistik, som avser att täcka olika delområden av ekonomin och som i sin tur bygger på företagens eller myndigheternas egen bokföring. Statistiken har därigenom inte alltid de definitioner och avgränsningar som skall användas i NR utan måste ofta vidarebearbetas innan den kan registreras i NR-systemet. Det finns i vissa fall områden som inte täcks av stati- stiken och då måste dessa beräknas eller modelleras med ledning av annan information. Klassifikationer är grundläggande i all statistikproduktion. Möjlig- heten att jämföra och att samanvända statistik är beroende av de klassifikationer som används. Några grundläggande klassifikationer i nationalräkenskaperna är: Vad är NR? Institutionella enheter och sektorer Aktiviteter, verksamhetsenheter, produkter Den grundläggande ekonomiska enheten kan äga tillgångar och ådra sig skulder och engagera sig i alla slags transaktioner. Den kan också självständigt fatta ekonomiska beslut. Sådana enheter kallas i nationalräkenskaperna för institutionella enheter och de grupperas i institutionella sektorer. I de svenska nationalräkenskaperna redovi- sas fyra huvudsektorer: Hushåll, inklusive ideella organisationer De transaktioner som redovisas i nationalräkenskaperna kan hänfö- ras till tre huvudgrupper: Produkttransaktioner beskriver produkternas ursprung (inhemsk produktion eller import) och användning (insatsförbrukning, kon- sumtion, bruttoinvestering, export). Fördelningstransaktioner beskriver hur det förädlingsvärde som genereras i produktionen fördelas på arbete, kapital och offentlig sektor och anger hur inkomster och förmögenhet omfördelas ge- nom räntor och utdelningar samt genom olika skatter och bidrag. Finansiella transaktioner visar förändringar i finansiella tillgångar och skulder. För tillgångar och skulder redovisas inte bara transak- tioner utan liksom hos företag och myndigheter också de olika ba- lansräkningsposterna. Att klassificera aktiviteter, verksamhetsenheter och produkter är viktigt när man skall beskriva exempelvis produktionsprocesser och vill skilja mellan olika branscher, olika typer av produktionsenheter, exempelvis marknadsfinansierade respektive icke-marknadsfinansierade enheter eller mellan olika slag av producerade varor och tjänster. Konsumenterna, t.ex. hushållen, använder sina utgifter för att till- godose olika behov, för vilka görs en ändamålsklassificering av indi- viduell konsumtion i 12 huvudgrupper, däribland livsmedel, bostad och olika tjänster. Den offentliga sektorns utgifter delas på samma sätt upp i 10 ändamålsgrupper, däribland allmänna offentliga tjäns- ter, försvar, utbildning och hälso- och sjukvård. Vad är NR? En av de viktigaste egenskaperna hos nationalräkenskaperna är att de skall kunna användas för att studera hur ekonomin utvecklas i olika avseenden. Jämförbarhet är alltså nödvändig och det innebär att en av de viktigaste egenskaperna hos nationalräkenskaperna är tidsserieaspekten. När nationalräkenskaper för en period beräknas beaktas alltid tidsserieaspekten. I valet mellan att visa en riktig ut- veckling över tiden eller att visa en absolut korrekt nivå på BNP eller några av de ingående delarna så prioriteras alltid tidsserierna. Det här är något av ett dilemma, eftersom det innebär att man i NR inte alltid kan arbeta in ny eller förändrad under- lagsstatistik. SCB bedriver ett ambitiöst utvecklingsarbete och för- ändringar i den statistik som ligger till underlag för NR förekom- mer ofta. är förändringarna ett resultat av behov av förbätt- ringar som uttryckts från NR. , särskilt , är det nya eller förändrade EU-krav som ofta ligger bakom. Ofta, men inte alltid, innebär förändringarna en förbättring av statistiken i något avseende. Oavsett om det är en förbättring eller inte, måste man i NR alltid ta hänsyn till behovet av obrutna tidsserier. Det är inte ovanligt att NR-personalen, när en statistikproducent gjort en omläggning, kommer tillbaka till statistikproducenten och ber att få materialet bearbetat också på det gamla sättet eller att på något annat sätt få förändringarna kvantifierade. Om det inte är möjligt måste man ändå i nationalräkenskapsarbetet försöka skatta effekten av om- läggningen för att kunna rensa bort den och därmed redovisa tids- serier utan brott. Det är alltså för nationalräkenskaperna nödvän- digt att få en omläggningseffekt kvantifierad, men det är inte alltid som behovet kan tillgodoses av den primära statistikproducenten.