sou · GQB336 · 2003-01-01 00:00:00 — efter det att omräkningskursen från euro till kronor fastställts. Djurbidragen betalas ut i två omgångar, varav den slutliga regleringen sker efter det att omräkningskursen fastställts. Detta system med i förväg satta omräkningskurser för direktstöd ger de svenska jordbruksföretagen ett visst mått av säkerhet, i det att de respektive i förväg vet hur höga stödnivåerna kommer att bli i kronor. Valutarisken efter omräkningsdagen tar EU-budgeten helt över. Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? Kurser för och visar på de stora förändringar som inträffat emellan de datum då kursen fastställs. Av tabellen nedan framgår att stödbeloppet i kronor kan förändras från till ett annat, såväl uppåt som nedåt. För arealstöden bestäms förändringen av nivån från till nästa av kursutvecklingen från det ena året till det andra. Om exempelvis ett stöd om betalas ut i till kursen , får mottagaren en utbetalning om . Skulle kursen förändras till , dvs. att euron stigit i värde gentemot kronan, blir det utbetalade beloppet . Om euron året därefter åter försvagas till exempelvis , kommer utbetalt belopp att sjunka till . Således: om euron stiger i värde fram till dessa att kursen för stödet fastställs, betalas ett högre belopp ut i kronor, om den sjunker i värde, ett lägre belopp. Tabell: Eurons kurs gentemot kronan avseende direktstöden åren 1999– 2002 samt förändringar på årsbasis, för de datum då omräkningskurs för direktstöden fastställs. Kurs, 1 euro= Källa: samt egna beräkningar Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? 2.1.2Från valutaskydd till marknadsanpassning Innan valutaunionen infördes , skyddade det agromonetära systemet stödmottagarna ifrån negativa effekter av valutautveck- lingen. Lantbruket och andra berörda isolerades då inte bara till stor del från kursförluster vid stigande nationell valutakurs, utan fick dessutom behålla alla kursvinster som uppstod om deras valuta sjönk i värde gentemot ecun (den tidigare räkneenheten i EU). Detta gällde även förändringar . Följden blev att när ett lands valuta steg gentemot ecun måste stöden höjas uttryckt i ecu, för att kunna vara oförändrade i det landets valuta. Därmed steg stödnivån i alla andra medlemsstater. Denna mekanism, som innebar kraftigt ökande kostnader för gemenskapens budget, började utvecklas ur valutaoron och bevarades . Försök gjordes att låta delar av valutautvecklingen slå igenom i stödens storlek, även när det innebar sänkningar i nationell valuta, men detta motarbetades, ofta med stor framgång, av ett flertal stora medlemsstater. övergick gemenskapen, för att komma ifrån detta kostnadsdrivande system, till att kompensera övergångsvis för förluster på grund av valutautvecklingen. Om en nationell valutas värde steg från till ett annat gentemot ecun, gavs ett s.k. kompensationsstöd . Stödet varade och trappades ned det andra och tredje året. Syftet var att successivt låta jordbruksföretagen anpassas till lägre stödbelopp i nationell valuta. Detta system med kompensation behölls tillfälligt när valutaunionen infördes, för de medlemsstater som stod utanför och som då övergick till marknadskurser för stöden. För valuta- förändringar tillämpas det emellertid inte längre. Syftet var alltså tidigare att isolera lantbruket ifrån, eller sedermera kompensera det för, negativa effekter av valutautveck- lingen. Sedan kompensationsstödet avskaffats finns någon garanti emot, eller ersättning för, förändringar av stödbelop- pen från till ett annat. Företagen har endast en garanti emot kursrisken från den dag omräkningskursen för stödet fastställs till dess det betalas ut (se även beskrivning i bilaga 5 av det nuvarande agromonetära systemet). Lantbruket står alltså inför en ny situation, där marknadens osäkerhet påverkar stödnivåerna och där endast marknadens medel att säkra sig emot osäkerheten står till buds. Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? 2.1.3Utbetalningar av jordbruksstöd i euro som det beslutades att kompensationsstödet skulle upphöra med utgången av 2001, infördes möjligheten att betala ut jordbruksstöden i euro i de medlemsstater som inte tillämpar euron som egen valuta. Båda förändringarna hänger samman med att euron infördes . Motivet till att kompensationsstödet skulle avskaffas , var uttryckligen en önskan att marknadsanpassa jordbruksnäringen. Eftersom de länder som tidigare motsatt sig förändringar av det agromonetära systemet ingick i valutaunionen, upphörde deras motstånd. Flertalet av de medlemsstater som förblev utanför hade argumenterat för en ökad marknadsinriktning. och ministerrådets syfte med att införa möjligheten att betala jordbruksstöd i euro uttrycktes egentligen inte helt klart. Avsikten var sannolikt att befrämja användningen av euron. Det var visserligen inte ett uttalat syfte, men utredningen visar att jordbruksföretagen, om utbetalning av stöden i euro erbjuds, får bättre möjlighet att säkra sig emot de valutarisker de utsätts för. Företagen kan på ett enklare sätt undvika osäkerhet om de får jordbruksstöden i euro, tvärtemot vad man kanske skulle ha förväntat sig. När regelsystemet inte längre ger något skydd emot valutariskerna, återstår möjligheten att valutasäkra med de medel som marknaden erbjuder. Utbetalning av stöd i euro innebär således en möjlighet för jordbruksföretagen att lättare undvika risk, inte i första hand att spekulera i valutor. Övriga två berörda medlemsstater, och , har kommit till olika slutsats huruvida eurobetalningar är önskvärda. har ingen avsikt att använda euron, medan den brittiska regeringen anser att det är såväl önskvärt som genomförbart. beslut föranleddes av att näringen, främst livsmedelsindustrin och handelsföretagen, fann möjligheten gynnsam och efterfrågade den. 2.2Problemavgränsning; vad är kärnfrågan? Utredningen har sett det som en självklarhet att utgå ifrån det arbete som redan utfört. Därför har den tagit fasta på de slutsatser och resultat som verket kom i fram till i sin rapport. Dessa har utredningen utvecklat och kompletterat under Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? arbetets gång, så att den därigenom efter hand kunnat fokusera på ett begränsat antal frågor. Utredningen menar att avgörande är dels den administrativa kostnaden, dels efterfrågan inom näringen. Ett antal avgränsningar av problemet har varit vägledande för utredningens inriktning och slutsatser. I detta avsnitt redovisas hur utredningen kommit fram till dessa samt hur de påverkat inriktningen av utredningsarbetet. De är i korthet: N Endast stöd som sätts i euro bör komma i fråga för euro- betalning. N Euro bör inte användas vid redovisning till och ersättning från EU. N De administrativa kostnaderna, inte eventuella valutaförluster för staten, avgör kostnaden för eurobetalningar. N I praktiken kan inga negativa följder förväntas av att endast jordbruksstöd kan betalas i euro. N Förberedelserna inför valutaunionen påverkar den samhälls- ekonomiska bedömningen av utbetalning av jordbruksstöd i euro. 2.2.1Endast eurostöd bör komma i fråga för eurobetalning Redan på rent principiella grunder kan man ifrågasätta utbetal- ningar i euro av de jordbruksstöd som sätts i kronor och som delvis finansieras av svenska budgetmedel. Detta är fallet med struktur- och miljöstöden (för en beskrivning av de olika jordbruksstöden, se bilaga 2). Sådana stöd har en annan utformning och ett annat syfte, än de stöd som fastställs i euro av gemenskapen och som finansieras helt från dess budget. För de av EU helfinansierade marknads- och direktstöden, är beloppen och regelverket desamma i hela unionen. Miljö- och strukturstöden däremot utformas och fastställs nationellt och skiljer sig därför betydligt i inriktning och omfattning från en medlemsstat till en annan. drog i sin rapport slutsatsen att det såväl ur ett administrativt perspektiv som ur ett resursperspektiv var minst lämpligt att erbjuda de delfinansierade stöden i euro. Eftersom dessa fastställs i kronor, skulle det, förutom nya tekniska lösningar, även krävas ett nytt svenskt regelverk runt eurohanteringen. Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? Utredningen menar att det är naturligt och följdriktigt i att utesluta struktur- och miljöstöden ur den fortsatta diskussionen om utbetalningar av stöd i euro, först och främst av principiella skäl. Även kostnadsmässiga och administrativa skäl talar för detta. Det finns inte heller tecken på någon efterfrågan på eurobetal- ningar vad gäller dessa stöd. En utgångspunkt för utredningen har därför varit att koncentrera sig på de stöd som helt finansieras av EU. 2.2.2Euron bör inte användas vid ersättning från EU Svenska staten får i efterhand ersättning från EU-budgeten för de stödutbetalningar som gjorts. I den månatliga redovisningen till , av de utgifter haft som belöper på EU-budgetens jordbruksfond, kan enligt regelverket antingen enbart nationell valuta eller både nationell valuta och euro användas. föredrar dock av praktiska skäl att endast en valuta används. menar att alternativet med enbart kronor är att föredra, eftersom det vore mindre resurskrävande på flera sätt. Den statliga redovisningen måste ske i kronor oavsett vilket alternativ som väljs. Det måste också vara möjligt att stämma av de faktiska utgifter som rapporterats till kommissionen emot den statliga bokföringen. En redovisning i två valutor skulle således innebära såväl förändringar i systemen som merarbete i den löpande hanteringen. Utredningen har inte funnit någon anledning att utreda detta vidare, utan bedömer att rekommendation att använda kronor i mellanhavandena med är väl underbyggd och bör följas. Utredningen har dessutom kommit fram till att detta till största delen förhindrar att valutarisker uppkommer för staten. Mer om detta nedan. 2.2.3Administrativa kostnader är avgörande Av tidigare underlag till regeringen (se bilaga 3 om tidigare hantering av frågan) har utredningen dragit slutsatsen att de huvudsakliga kostnaderna för att införa betalningar i euro följer av att betalningssystemen måste förändras och byggas ut. Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? rör sig främst om kostnader av engångskaraktär, men även driftskostnaden beräknas öka. Förändringar över tiden i växelkursen gentemot euron kan ge upphov till såväl kostnader som intäkter, när man hanterar flera valutor. Att vissa osäkerhetsmoment uppkommer är en oundviklig följd av att införa betalningar i euro. Bokföringsmässigt är det en fråga om att redovisa kursskillnader, dvs. vinster eller förluster som uppstår över tiden, som kostnader eller intäkter. De måste, liksom är fallet i övrigt inom staten när utländska valutor hanteras, belasta eller gottskrivas berörda sakanslag. Inom statsbudgetens utgifts- område för jordbruket finns redan ett särskilt anslag för sådana poster. Emellertid absorberar EU-budgeten i nuvarande system vinster och förluster till följd av valutaförändringar. När stöden betalats ut, får utbetalningen redovisas i kronor till . Ersättningen från EU-budgeten sker sedan i kronor med samma belopp. Om vissa stödutbetalningar sker i euro, kan utgiften således räknas om till den kurs som gäller vid utbetalningsdagen och samma belopp sedan ersätts från gemenskapen. Ingen risk skulle därmed belasta statskassan. Endast i de fall en del av stödbeloppet återkrävs, uppstår en valutarisk. Av de totala utbetalningarna återkrävs dock endast en mindre del, även om denna hantering i sig kräver en förhållandevis stor arbetsinsats, varför statens riskexponering bör bli marginell. Utredningen har därför funnit att de administrativa kostnaderna och problemen är avgörande för statens kostnad, inte de valutaförluster som kan uppstå. 2.2.4Inga negativa följder av att endast jordbruksstöd kan betalas i euro Utredningen har i uppdrag att belysa effekterna av att endast stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan betalas ut i euro, medan andra stöd inte skall innefattas. Utredningen tolkar andra stöd som strukturstöd till andra företag som delfinansieras av gemenskapen, utöver de som ges inom ramen för jordbrukspolitiken, exempelvis från regional- och socialfonderna. I övrigt ges i princip inte företagsstöd. Emellertid har, som nämnts, utredningen uppfattningen att struktur- och miljöstöd inom jordbrukspolitiken inte bör betalas ut i euro. Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? effekter av att endast jordbruksstöd, som sätts i euro, kan betalas i euro bör därför inte uppstå. I sammanhanget bör påpekas att kräver att utbetalningar i euro inte får innebära att systematiska fördelar uppstår. Stödmottagaren får inte vänta med valet av valuta till dess kursutvecklingen är känd och han eller hon därmed vet vilket alternativ som är mest fördelaktigt. Därmed bör också den främsta (och sannolikt i praktiken den enda) risken för konkurrensfördelar för de som väljer stöd i euro vara utesluten. Utredningen har inte kunnat finna några följder av att endast välja vissa jordbruksstöd, utöver det uppenbara att mottagarna av de stöd, som av någon anledning inte skulle väljas, skulle gå miste om de eventuella fördelar det kunde innebära. 2.2.5Förberedelser inför valutaunionen påverkar bedömningen beslutade att inte skulle delta i valutasamarbetet från , men ändå hålla dörren öppen för att delta senare (prop. 1997/98:25, bet. 1997/98:FiU9, rskr. 1997/98:75). Största möjliga handlingsfrihet skulle därför upprätthållas. Utöver en ekonomisk styrkeposition, framhölls som ett sätt att uppnå detta att fortsätta arbetet med nationella praktiska förberedelser. Syftet var att en eventuell framtida övergång till euron skulle kunna genomföras väl. Ett antal för förberedelserna betydelsefulla statliga myndigheter, däribland , och , arbetar på regeringens uppdrag med EMU-förberedelser med utgångspunkt i riksdagsbeslutet att skall hålla dörren öppen för att delta i valutaunionen. Statskontoret leder en samverkans- grupp för EMU-förberedelser, där tolv myndigheter ingår. har dock inte regeringens uppdrag att ingå i den gruppen, eller att på annat sätt rapportera om förberedelserna av jordbruksadministrationen för valutaunionen. Utredningens direktiv berör inte frågan om förberedelser inför ett eventuellt svenskt medlemskap i den europeiska valutaunionen. I detta sammanhang menar emellertid utredningen att det är viktigt att jämföra åtgärder som krävs för utbetalning av stöd i euro under rådande valutaförhållande, med de åtgärder som behöver vidtas för Varför utbetalning av jordbruksstöd i Euro? som en anpassning till och förberedelse inför valutaunionen. I viss utsträckning kan förberedelserna vara desamma. Detta synsätt stöds av inställningen i den brittiska administra- tionen. Där kommer man att, inom ramen för övergripande förändringar av administrationen och berörda IT-system, nu genomföra förberedelserna för valutaunionen. Därmed kommer också direktstöd att kunna erbjudas i euro före ett inträde i valutaunionen. Särkostnaden för eurobetalningar kommer i i det sammanhanget bli av mindre betydelse. Skillna- den gentemot är att det här inte genomförs någon liknande total översyn av administrationen. Valutaunionen förbereds inte heller på samma övergripande sätt. Skillnaden bör noteras emellan att betala ut jordbruksstöd i euro och att gå över till euron helt och hållet. I det senare fallet skall övergången från en valuta till en annan hanteras, medan två valutor som flyter fritt gentemot varandra skall hanteras parallellt i det förra. Utredningen anser dock att eurobetalningar inte är helt oberoende av euroförberedelserna. Det måste beaktas i hur hög grad samordningsvinster kan uppnås med andra investeringar som görs. Omvänt måste man överväga om förberedelser för utbetal- ningar i euro skulle kunna försena eller fördyra förberedelserna av valutaunionen. Även nyttobedömningen och den samhällsekonomiska lönsamheten påverkas av huruvida kan komma att ingå i valutaunionen, kanske . Utredningens samhällsekonomiska avvägning måste också ta hänsyn till ett eventuellt beslut om medlemskap i valutaunionen. 3 Nyttan av jordbruksstöd i euro Samhällets nytta av en åtgärd är den samlade nyttan för företagen, konsumenterna och olika kollektiv som staten och kommunerna. Utredningen bedömer att utbetalningar av jordbruksstöd i euro, åtminstone på kort sikt, inte skulle ge några påtagliga samhälls- ekonomiska effekter utöver nyttan för berörda företag. Utredning- en menar dock att de företag som skulle utnyttja eurobetalningar kan gynnas av det. Avsnittet inleds med en beskrivning och analys av nyttan för företagen inom sektorn. Räkneexempel illustrerar hur valutasäkring genomförs, med och utan utbetalningar euro. Problematiken kring att värdera nyttan analyseras och olika möjliga mått diskuteras. Slutligen behandlas efterfrågan på eurobetalningar, vilken självfallet är avgörande för huruvida olika tänkbara nyttor skall kunna förverkligas. 3.1Nyttan för jordbruksföretagen, handeln och industrin Möjligheten att få jordbruksstöd i euro kan i princip vara till nytta för alla stödmottagare. Det krävs självfallet en viss omfattning av stöden för att nyttan skall vara tillräckligt stor för att vara intressant i praktiken. Utredningen har funnit tre möjligheter; bättre möjlighet till valutasäkring av stödbeloppens nivå i kronor, möjlighet att ta lån i euro och fördelar om företagen har kostnader i euro. För livsmedelsindustrin och de företag som handlar med jordbruksprodukter kan nyttan bestå i tillgången till ökade valutainkomster. Om euroinkomsterna kan användas i övrig affärsverksamhet slipper man transaktionskostnaden för det beloppet, eftersom all valutaväxling innebär en kostnad genom kursskillnader och avgifter. Nyttan av jordbruksstöd i euro För jordbruksföretagen finns möjliga fördelar med att få arealstöden i euro, oavsett om de har affärer i euro i övrigt, såsom inköp och valutalån. Åtminstone teoretiskt bör behovet av att utnyttja eurobetalningar ha ökat, i och med att kompensations- stödet för sänkta stöd till följd av försvagad euro försvunnit. Företagen exponeras för en valutarisk, oavsett om stöden betalas ut i kronor eller euro, i och med att stöden sätts i euro. Att utnyttja marknadens möjligheter att valutasäkra sig är enda möjligheten för lantbruket att minska den osäkerhet, de ekonomiska risker, som valutaförändringarna innebär. Innan en beskrivning ges av de tänkbara nyttor som utredningen ger vid handen, kan det vara till hjälp att beskriva de instrument som marknaden erbjuder dem som vill säkra sig emot valutaförändringar. Därefter behandlas först hur jordbruksstöd i euro kan vara till nytta för företag som önskar låna eller göra inköp i euro. Sedan följer att valutasäkra utbetalningarna av arealstöden. Vidare diskuteras i detta avsnitt hur de tänkbara nyttorna kan värderas. Slutligen ges en sammanfattning av nyttorna. 3.1.1Hantering av valutarisker kommersiellt En valutarisk är i princip inte annorlunda än andra risker ett företag tar. är det så att ju större risk man tar, desto mer kan man både tjäna och förlora. Normalt undviker företag risker i så stor utsträckning som möjligt, det gäller såväl stora som små företag. Man tar en valutarisk varje gång man har en tillgång eller fordran i en utländsk valuta, utan att ha en motsvarande skuld eller åtagande i samma valuta. De flesta valutarisker kan minskas och i en del fall helt undanröjas med hjälp av olika finansiella instrument. De vanligaste sätten att hantera valutarisker är valutalån, valutakonto, valutaterminer eller valutaoptioner. Ett valutakonto kommer till användning, när ett företag har både inkomster och utgifter i euro. Inkomster i euro kan användas för att betala utgifter i euro, utan att någon växling till och från kronor behövs. Därmed undviks transaktionskostnader, som betalningar som tar ut varandra innebär att företaget undviker en valutarisk. kan det internationella ränteläget göra ett valutalån fördelaktigare än ett lån i svenska kronor. Skulden löper i den utländska valutan och betalas tillbaka i samma valuta när den Nyttan av jordbruksstöd i euro Om låntagaren då inte har någon valutafordran som motsvarar skulden, löper han eller hon en valutakursrisk. Om kronan stärks mot den valuta som lånet tagits i uppstår en vinst och om kronan försvagas en förlust. Ett valutalån har normalt 1 12 månaders löptid. Lånet har fast ränta, antingen eller om vanligtvis . En valutatermin är ett ömsesidigt bindande avtal emellan företaget och banken. De avtalar att köpa eller sälja ett visst belopp av en valuta på ett bestämt datum , till en kurs som bestäms vid avtalstillfället. Banken tar ingen avgift för terminen. Kursen avgörs av ränteläget för de två berörda valutorna. Skillnaden emellan dagskursen och terminskursen är endast lika med ränteskillnaden för den tidsperiod som kontraktet avser. Om räntan är lägre för den valuta man vill sälja, blir den mindre värd i kronor på termin, än till dagskursen. För euron gäller att sälja på termin ger en lägre kurs i kronor än att sälja till dagskurs, eftersom räntan är högre för lån i kronor än i euro. Om räntan däremot är högre i den valuta man vill sälja (exempelvis brittiska pund), är terminskursen mer värd i kronor än dagskursen. Då ingen avgift tas ut, får banken sin förtjänst genom skillnaden emellan köp- och säljkurser (s.k. spread). Dessutom måste kunden ställa en bankgaranti, vilket påverkar hans eller hennes kreditutrymme. Alla de säkerheter som banken normalt godtar kan utnyttjas, såsom fastighets- eller företagsinteckning eller att medel låses på ett konto. Det finns inga beloppsgränser för terminsaffärer, varför de kan användas även av mindre företag. I princip finns inte heller någon begränsad löptid för terminskontrakten, även om nyttan avtar för mycket långa perioder till följd av räntepåverkan. Kontrakt är dock inget ovanligt. Terminens löptid kan förändras, vilket är en fördel om det exakta datumet när kunden har behov av att avsluta affären inte är känt i förväg. När ett företag valutasäkrar sig genom en terminsaffär, avstår det från eventuella framtida valutavinster, men undkommer i gengäld risken att förlora. En valutaoption är ett avtal som ger innehavaren rätten men inte skyldigheten att köpa (köpoption) eller sälja (säljoption) en viss valuta till ett förutbestämt pris vid en viss förutbestämd tidpunkt. För denna rätt betalar köparen (innehavaren) en premie till den som åtar sig skyldigheten (utfärdaren) att fullfölja avtalet till det bestämda priset. Företaget kan välja att utnyttja optionen om Nyttan av jordbruksstöd i euro dagskursen utvecklas till dess nackdel, men att inte utnyttja den om det omvända inträffar. Optioner skiljer sig från terminer i det att banken tar en avgift (premie), eftersom kunden inte måste utnyttja dem och banken därmed tar en risk. Avgiftens storlek beror bl.a. på hur lång löptid kontraktet har och marknadens riskbedömning. Den beräknas och erläggs när kontraktet ingås. Fördelen för kunden är att han eller hon slipper riskera en kursförlust, men ändock kan dra nytta av en eventuell kursvinst. Det finns även en undre beloppsgräns för optioner. Den kan variera från bank till bank, men en optionsaffär måste enligt bankkontakter avse åtminstone . Mindre affärer kan endast genomföras om en bank kan erbjuda en samlingsoption för flera kunder. Optionen är därför inte fritt tillgänglig för mindre aktörer. Optionen gäller till ett visst datum. Löptiden kan inte förändras, men däremot kan en option säljas till ett marknadsvärde när som helst fram till det datum som kontraktet skall avslutas. 3.1.2Lån och inköp i euro Den nytta som man kanske först tänker på – och som lantbrukets företrädare framhävt – är att stödbetalningar i euro kan underlätta för jordbruksföretagen att ta eurolån eller göra inköp i de länder som tillämpar euron. Alla stödmottagande företag som har någon form av kostnad eller utbetalning i euro, för antingen finansiering eller inköp, kan dra nytta av stöd i euro. Skulle företagen få inkomster i samma valuta som man har kostnader, kan dessa användas direkt för betalning av inköp samt räntor och amorteringar.