sou · GQB374d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Beskattningsbar person och den som är betalningsskyldig enligt 1 kap. 2 § första stycket 5 mer- värdesskattelagen (1994:200), vilka skall registreras enligt 1 § första stycket 2 5, skall anmäla sig för registrering hos skatte- myndigheten. Om inte något hindrar det skall anmälan göras senast den verksamhet eller aktivitet som medför anmälningsplikt påbörjas eller övertas. Beskattningsbar person enligt 1 a kap. 2 § mervärdes- skattelagen (1994:200) som en- ligt 10 kap. 31 § i denna lag skall redovisa mervärdesskatten i självdeklarationen, skall anses ha värdesskatten i självdeklara- tionen anses ha fullgjort an- mälningsskyldigheten genom att lämna deklarationen. fullgjort anmälningsskyldig- heten genom att lämna dekla- rationen. En skattedeklaration skall lämnas av 1.den som har varit skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det, 2.den som har betalat ut sådan ersättning som skatteavdrag skall göras från enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 3.handelsbolag som är skatt- lagen (1994:200), 4. annan som är skattskyldig med undantag av en sådan (1994:200) som är betalnings- ses i 6 a kap. 1 § nämnda lag, allt avdragsrätt enligt 8 kap. eller har om inte annat följer av 31 eller 10 kap. 11 13 §§ samma lag med undantag av en sådan mer- 1 a kap. 10 § nämnda lag, allt om inte annat följer av 31 eller 32 §, första stycket 5 mervärdes- skattelagen, om inte annat följer av 31 eller 32 §, 5.den som är grupphuvudman, 6.den som omfattas av beslut enligt 11 §, och 7. den som skall registreras 7. den som skall registreras enligt 3 kap. 1 § första stycket 4 enligt 3 kap. 1 § första stycket 4, eller 5, om inte annat följer av om inte annat följer av 31§. 130 Senaste lydelse 2002:391. skall besluta att mervärdesskatt som annars skall redovisas i en självdeklaration enligt bestämmelserna i 31 § första stycket skall redovisas i en skattedeklaration, 1. om den skattskyldige begär 1. om den beskattningsbara personen begär det, eller 2. om det finns särskilda skäl. Beslutet skall gälla hela beskattningsår och, i de fall som avses i första stycket 1, minst två på varandra följande beskattningsår. En skattedeklaration skall lämnas för varje redovisningsperiod. Om den som är registrerad Om den som är registrerad enligt 3 kap. 1 § första stycket enligt 3 kap. 1 § första stycket 1 5 inte skall redovisa vare sig 1 4 inte skall redovisa vare sig ligen upplysts om detta, behöver ligen upplysts om detta, behöver för den perioden. för den perioden. även om en förenklad skatte- även om en förenklad skatte- deklaration enligt 13 a § lämnas deklaration enligt 13 a § lämnas I fråga om den som är I fråga om den som skall gäller andra stycket endast om andra stycket endast om mer- stycket skall redovisas i en mervärdesskatten i sin själv- För en sådan mervärdes- För den som skall redovisa skattskyldig som inte är skyldig mervärdesskatt men som inte är skyldig att lämna självdek- laration och som därför skall 131 Senaste lydelse 2002:400. deklaration samt för handels- bolag, får skattemyndigheten besluta att redovisningsperioden för mervärdesskatt skall vara ett helt beskattningsår. Detta gäller endast om beskattningsunder- lagen exklusive gemenskaps- interna förvärv och import för beskattningsåret beräknas uppgå till högst . skattedeklaration samt för handelsbolag, får skattemyndig- heten besluta att redovisnings- perioden för mervärdesskatt skall vara ett helt beskattningsår. Detta gäller endast om beskattningsunder- lagen exklusive gemenskaps- interna förvärv och import för beskattningsåret beräknas uppgå till högst . Den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt skall, om inte annat följer av 19–24 §§, lämna skattedeklaration enligt följande uppställning. ha kommit in till skall besluta att mervärdesskatt som annars skall redovisas enligt första stycket skall redovisas enligt bestäm- melserna i 19 § om den skattskyldige begär det. Beslutet skall, om 132 Senaste lydelse 2002:400. inte särskilda skäl talar emot det, gälla minst tolv på varandra följande redovisningsperioder. Den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt skall, om inte annat följer av 19–24 §§, lämna skattedeklaration enligt följande uppställning. ha kommit in till skall besluta att mervärdesskatt som annars skall redovisas enligt första stycket skall redovisas enligt bestämmelserna i 19 § om den som skall redovisa skatten begär det. Beslutet skall, om inte särskilda skäl talar emot det, gälla minst tolv på varandra följande redovisningsperioder. Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten besluta att en sådan näringsidkare som avses i 19 § skall redovisa skatte- avdrag och arbetsgivaravgifter Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten besluta att en sådan näringsidkare eller beskattningsbar person som avses i 19 § skall redovisa skatteavdrag för sig i en skattedeklaration och arbetsgivaravgifter för sig i som skall lämnas senast den 12 i lämnas senast den 12 gång, senast den 17. skall ta upp de uppgifter som Deklarationen skall ta upp de anges i 17 § första stycket 1–4 uppgifter som anges i första stycket 1–4 och 6. En skattskyldig som inte skall redovisa mervärdesskatt eller som enligt 31 § första stycket skall redovisa mervärdesskatt i själv- deklaration, skall lämna skattedeklaration enligt följande uppställning. 133 Senaste lydelse 2002:400. Den som är skattskyldig enligt denna lag och som inte skall redovisa mervärdesskatt eller som enligt 31 § första stycket skall redovisa mervärdesskatt i självdeklaration, skall lämna skatte- deklaration enligt följande uppställning. I 13 kap. 6 28 b §§ I 13 kap. mervärdesskatte- lagen (1994:200) finns särskilda bestämmelser om redovisning av bestämmelser om redovisning av utgående och ingående mer- 134 Senaste lydelse 2000:501. Den som bedriver en verk- En beskattningsbar person vars interna förvärv och import för beräknas sammanlagt uppgå till manlagt uppgå till högst en miljon kronor och som är är skyldig att lämna självdeklara- skyldig att lämna självdeklara- lagen (2001:1227) kontrolluppgifter och som inte kontrolluppgifter och som inte är handelsbolag eller grupp- är handelsbolag eller grupp- huvudman, skall redovisa mer- huvudman, skall redovisa mer- nen, om skattemyndigheten inte nen, om skattemyndigheten inte beslutat annat enligt 11 §. beslutat annat enligt 11 §. I fråga om förfarandet vid mervärdesbeskattningen gäller då bestämmelserna i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter samt taxeringslagen (1990:324). Den som är betalningsskyldig endast på grund av förvärv av endast på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 kap. 3 § första stycket 1 och 2 mervärdesskattelagen (1994:200) mervärdesskattelagen (1994:200) i en särskild skattedeklaration för varje förvärv. för varje förvärv. skall lämnas in senast skall lämnas in senast Den periodiska sammanställningen skall göras för varje kalenderkvartal, om inte annat följer av andra stycket. Den myndighet som den periodiska sammanställningen skall lämnas till får gå med på att sammanställningen görs för kalenderår under förutsättning att 135Senaste lydelse 2001:1239. 136Senaste lydelse 2002:400. kalenderår som räkenskapsår, personen eller den som annars är tillämpar kalenderår som räken- en verksamhet där beskattnings- underlagen för kalenderåret be- 3. den skattskyldiges omsätt- ning av varor enligt 3 kap. 30 a § mervärdesskattelagen (1994:200) enligt 3 kap. 30 a § mervärdes- per kalenderår, och 4. den skattskyldiges omsätt- ning av varor enligt 3 kap. 30 a § enligt 3 kap. 30 a § mervärdes- Om en verksamhet avvecklas, Om en rörelse avvecklas, skall skall redovisningen fullgöras till och med den redovisningsperiod under vilken avvecklingen slut- under vilken avvecklingen slut- underlåtit att göra en före- underlåtit att göra en före- skriven betalning av mervärdes- skriven betalning av mervärdes- skatten, är varje annan närings- skatten, är varje annan person idkare som ingår i gruppen som ingår i gruppen tillsammans dig att betala skatten jämte ränta 137Senaste lydelse 2000:501. 138Senaste lydelse 1998:347. skatten jämte ränta till den del till den del skatten hänför sig till skatten hänför sig till verk- medlem i gruppen. varit medlem i gruppen. En näringsidkare som om- En beskattningsbar person som avses i 1 kap. 18 § mervärde- avses i 1 kap. 18 § mervärde- köpare i eller annat EG- köpare i eller annat EG- nämnda belopp men kan antas nämnda belopp men kan antas ha samband med en annan ha samband med en annan med denna överstiger beloppet. med denna överstiger beloppet. Om summan inte är känd vid Om summan inte är känd vid skall identiteten kontrolleras så skall identiteten kontrolleras så snart summan av transaktio- snart summan av transaktio- Ett företag med verksamhet som beskrivs i 2 § första stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt behöver inte utföra identitetskontroll beträffande ett annat sådant företag hemma- hörande inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 139 Senaste lydelse 1999:641. Vid identitetskontrollen skall säljaren föra anteckningar om vad transaktionen avser och om köparens namn, personnummer, adress och telefonnummer. Om det är fråga om en juridisk person skall även uppgifter om firma och organisationsnummer antecknas. Sådana anteckningar behöver dock inte göras, om en kopia av F-skattebevis överlämnas. Handlingar och uppgifter som lämnats vid identitetskontroll skall bevaras efter utgången av det kalenderår kontrollen gjordes. svara för redovisningen och be- svara för redovisningen och be- som hänför sig till den verk- som hänför sig till den aktivitet gruppen bedriver och i övrigt utövar och i övrigt företräda gruppen i frågor som rör sådan som rör sådan skatt. Underlag för kontroll av skatteredovisningen skall finnas till- gängligt hos grupphuvudmannen. Om ett förhållande som legat Om ett förhållande som legat enligt 6 a kap. 4 § mervärdes- enligt 1 a kap. 13 § mervärdes- skattelagen (1994:200) har änd- skattelagen (1994:200) har änd- hindrar det skall underrättelsen hindrar det skall underrättelsen att ändringen inträffade. att ändringen inträffade. Om grupphuvudmannen inte lämnar underrättelse enligt första stycket, får skattemyndigheten förelägga honom att göra detta. 140Senaste lydelse 1998:347. 141Senaste lydelse 1998:347. En utländsk företagare som är En beskattningsbar person som inte är etablerad inom landet och skattelagen (1994:200) skall utse ett ombud som är godkänt av mervärdesskattelagen (1994:200) skall utse ett ombud som är skall enligt fullmakt av den av den beskattningsbara personen för den verksamhet som skatt- svara för redovisningen av mer- värdesskatt för de transaktioner företagaren i frågor som gäller fattar och i övrigt företräda den frågor som gäller mervärdes- skall finnas tillgängligt hos om- Underlag för kontroll av tillgängligt hos ombudet. Vad som anges i första Vad som anges i första stycket gäller inte om stycket gäller inte om har en särskild överenskom- har en särskild överenskom- melse om ömsesidigt bistånd för melse om ömsesidigt bistånd för och utbyte av information i och utbyte av information i skatteärenden med det land i skatteärenden med det land i har sätet för sin ekonomiska personen har sätet för sin eko- nomiska aktivitet eller sitt fasta etableringsställe, eller är bosatt sådan överenskommelse skall ha sådan överenskommelse skall ha en räckvidd som är likartad med en räckvidd som är likartad med den som föreskrivs i den som föreskrivs i – rådets direktiv /308/EEG av om ömse- sidigt bistånd för återvinning av fordringar uppkomna till följd av verksamhet som utgör en del av finansieringssystemet för Europeiska struktur- och garantifonden för jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt beträffande mervärdesskatt och vissa punktskatter, 142 Senaste lydelse 2001:970. –rådets direktiv /799/EEG av om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning, och i –rådets förordning (EEG) nr 218/92 av om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt). En utländsk företagare får utse ett sådant ombud som anges i första stycket även om har en överenskommelse av det slag som anges i andra stycket. En beskattningsbar person som inte är etablerad inom landet får utse ett sådant ombud som an- ges i första stycket även om har en överenskommelse av det slag som anges i andra stycket. förordning om ändring i skattebetalningsförordningen (1997:750) Härigenom föreskrivs att 6, 49 och 50 §§ skattebetalnings- förordningen (1997:750) skall ha följande lydelse. En beskattningsbar person som avser att importera en vara som inte är etablerad inom landet och efter importen skall omsättas till som avser att importera en vara ett annat enligt 3 kap. omsättas till ett annat (1994:200) kan registrera sig för enligt 3 kap. 30 a § mervärdes- ningen genom att ett sådant registrera sig för mervärdesskatt ombud som avses i 23 kap. 4 § för omsättningen genom att ett skattebetalningslagen (1997:483), med stöd av en fullmakt från företagaren, registrerar sig i eget lagen (1997:483), med stöd av namn för företagarens räkning. registrerar sig i eget namn för Vid registrering som avses i Vid registrering som avses i under ett och samma registre- under ett och samma registre- ringsnummer företräda flera ut- inte är etablerade inom landet. Ett belopp som avser över- Ett belopp som avser över- 11 kap. 16 eller 18 § skattebetal- 11 kap. 16 eller 18 § skattebetal- ningslagen (1997:483) skall åter- ningslagen (1997:483) skall åter- betalas senast vid utgången av betalas senast vid utgången av 143 Senaste lydelse 2001:1249. kalendermånad då den som skall skattskyldige enligt 10 kap. 18 redovisa skatten enligt 10 kap. 18 och 19 §§ skattebetalningslagen och 19 §§ skattebetalningslagen senast skall lämna skatte- senast skall lämna skatte- deklaration för den redovis- deklaration för den redovis- ningsperiod som skatten avser. senare, skall återbetalningen senare, skall återbetalningen göras senast vid utgången av göras senast vid utgången av kalendermånaden efter den då En återbetalning som görs före utgången av den tid som anges i första stycket får avse del av skatten. Återbetalning av belopp som avser överskjutande ingående mervärdesskatt enligt 49 § skall inte göras, om skattemyndigheten före utgången av den tid som anges i 49 § första stycket beslutar att återbetalningen av hela eller del av skatten skall skjutas upp. stycket skall meddelas om det stycket skall meddelas om det behövs för kontroll av den behövs för kontroll av den in- slutet får överklagas hos allmän slutet får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av den som skall redovisa skatten. inom en månad för inte inom en månad 14 kap. 3–7 §§ skattebetalnings- 14 kap. 3–7 §§ skattebetalnings- agen (1997:483). lagen (1997:483). Översyn av reglerna om skattskyldighet i Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att se över de begrepp i mervärdesskattelagen som reglerar frågor om skattskyldighet och yrkesmässig verksamhet. Utredaren skall redovisa hur mervärdes- skattelagens olika regler i dessa avseenden överensstämmer med motsvarande EG-regler och vilka effekter skillnaderna i regel- systemen har. Utredaren skall sträva efter att föreslå ändringar av det svenska mervärdesskattesystemet som i detta avseende ytter- ligare anpassar mervärdesskattelagens regelsystem och begrepps- apparat till rådets sjätte direktiv /388/EEG om harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter. Ut- redaren skall vidare särskilt analysera hur mervärdesskattelagens bestämmelser om undantag från skattskyldighet för ideella för- eningars verksamhet överensstämmer med direktivets verksamhets- inriktade undantag från skatteplikt för organisationer utan vinst- intresse samt hur nuvarande svenska regler påverkar konkurrens- neutraliteten i allmänhet och särskilt i förhållande till mindre och medelstora företag. Utredaren skall i detta sammanhang även se över de särskilda skattepliktsreglerna som gäller för periodiska organisationstidskrifter, periodiska medlemsblad och personaltid- ningar. Utredaren skall lämna förslag till lämpliga lagändringar. För att skatt skall betalas vid en omsättning som är skattepliktig enligt mervärdesskattelagen (1994:200, ML), krävs att omsätt- ningen görs i en verksamhet som är yrkesmässig. I 4 kap. 1 § ML föreskrivs att en verksamhet är yrkesmässig om den utgör närings- verksamhet enligt 21 § kommunalskattelagen (1928:370, KL). Den koppling som finns mellan mervärdesskattelagen och kommunal- skattelagen i detta avseende medför att mervärdesskattelagens begrepp, yrkesmässig verksamhet, måste tolkas utifrån en bedöm- ning av om verksamheten utgör näringsverksamhet enligt kommu- nalskattelagen. Med näringsverksamhet i 21 § KL avses yrkesmässig självständigt bedriven förvärvsverksamhet. Med yrkesmässig menas att verksamheten bedrivs varaktigt och har vinstsyfte. Kriterierna för näringsverksamhet är därför varaktighet, självständighet och vinstsyfte. Vid inkomstbeskattningen är dessa kriterier på olika sätt avgörande för att bedöma om en inkomst skall hänföras till inkomstslagen tjänst, kapital eller näringsverksamhet. Förutom definitionen av begreppet näringsverksamhet i 21 § KL finns det i anvisningarna till paragrafen ytterligare preciseringar för när näringsverksamhet skall anses föreligga. Yrkesmässig verksamhet enligt mervärdesskattelagen kan i vissa fall föreligga även utan att verksamheten utgör näringsverksamhet enligt 21 § KL. Enligt 4 kap. 1 § 2 ML är en verksamhet yrkes- mässig om den bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet hänförlig rörelse (s.k. rörelseliknande former) under förutsättning att ersättningen för omsättningen i verksam- heten under beskattningsåret överstiger . Regeln är tillämplig på verksamheter i vilka det med viss regelbundenhet förekommer transaktioner men som inte uppfyller kraven för att anses vara näringsverksamhet enligt 21 § KL. Regeln kan bli tillämplig i fall när verksamhet bedrivs av t.ex. privatpersoner, av sådana ideella föreningar som inte särskilt regleras i 4 kap. 8 § ML och av stiftelser. Syftet med bestämmelsen är framför allt att korri- gera för situationer som medför en icke önskvärd konkurrens- situation. Beträffande några verksamheter finns vidare i fjärde kapitlet mervärdesskattelagen särskilt reglerat när yrkesmässig verksamhet skall anses föreligga. Detta gäller bl.a. verksamhet som bedrivs av stat, kommun och ideella föreningar. När staten, statligt affärsverk eller en kommun omsätter varor eller tjänster mot ersättning gäller att verksamheten utgör yrkes- mässig verksamhet oavsett om den bedrivs med vinstsyfte eller inte. Från denna regel undantas dock bl.a. omsättning som ingår som ett led i myndighetsutövning eller avser bevis, protokoll eller motsvarande avseende myndighetsutövning. Dessa omsättningar anses inte utgöra yrkesmässig verksamhet. Ideella föreningars verksamhet räknas inte som yrkesmässig när inkomsten av verksamheten utgör sådan inkomst av näringsverk- samhet för vilken föreningen är frikallad från skattskyldighet enligt 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL). Enligt 7 § 5 mom. SIL är ideella föreningar befriade från skatt- skyldighet för all annan inkomst än sådan inkomst av näringsverk- samhet som hänför sig till innehav av fastighet eller till rörelse under förutsättning att de uppfyller vissa villkor. Som ett första villkor gäller att föreningen har till huvudsakligt syfte att främja sådana ändamål som anges i 7 § 6 mom. SIL eller andra allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål. Ytterligare förutsättningar för skattebefrielse är att för- eningen i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser allmännyttiga ändamål, har en öppen medlemsintagning samt att den bedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens tillgångar. Vidare gäller att en ideell förening också kan bli befriad från skattskyldighet för inkomst av viss egentlig näringsverksamhet. Det kan vara fråga om inkomst som hänför sig till innehav av en fastighet som tillhör föreningen och som till övervägande del används i föreningens ideella verk- samhet. Befrielsen omfattar också sådan inkomst som hänför sig till en förvaltningsenhet avseende innehav av fastighet eller till en särskild förvärvsverksamhet avseende rörelse, om inkomsten till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har en naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. I sammanhanget bör nämnas att regeringen i propositionen Staten och trossamfunden, begravningsverksamheten, kultur- minnena, personalen, avgiftsbetalningen m.m. (prop. 1998/99:38) föreslår att fr.o.m. skall även den nya associa- tionsformen, registrerat trossamfund, omfattas av paragrafen. För vissa äldre ekonomiska föreningar som fått bestå som registrerad förening, gäller enligt 7 § 5 mom. åttonde stycket SIL att dessa föreningar kan behandlas som en ideell förening i detta sammanhang. För andra verksamhetsformer än de som är särskilt reglerade gäller de allmänna reglerna i mervärdesskattelagen om yrkesmässig verksamhet. Detta innebär t.ex. att stiftelser inte särbehandlas och således är skattskyldiga för sådan omsättning som görs i yrkes- mässig verksamhet. Bestämmelserna i rådets sjätte direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: en- hetlig beräkningsgrund (EGT L 145, , s. 1) skiljer sig från mervärdesskattelagen bl.a. på så sätt att regelstrukturen och be- greppen är delvis annorlunda. Exempelvis har mervärdesskatte- lagens uttryck skattskyldighet, yrkesmässighet och skatteplikt inga direkta motsvarigheter. I den engelska versionen används uttryck som taxable person, taxable transactions, economic activity, chargeble event, body, chargeability of tax och persons liable for payment of tax. I den franska direktivtexten används termerna assujetti, opérations taxées, activités eqonomiques, fait générateuer de la taxe, organisme, exibilité de la taxe, redevables de la taxe. Beträffande vad som skall bli föremål för mervärdesbeskattning anges i den engelska versionen att det är the supply of goods or services effected for consideration within the territory of the country by a taxable person acting as such. Enligt sjätte direktivet föranleder en omsättning av en vara eller en tjänst skattskyldighet om den som omsätter varan eller tjänsten är att betrakta som en beskattningsbar person1. 1 Uttrycket är inte en vedertagen översättning. Enligt den engelska versionen av direktivet används ordet taxable person. Den franska motsvarigheten är assujetti. I den svenska översättningen används i vissa fall skattskyldig person i andra fall används ordet skatt- skyldig. I den svenska mervärdesskattelagstiftningen har ordet näringsidkare ofta använts. I något sammanhang har även beskattningsbar person förekommit. För att undvika att en sammanblandning sker mellan, å ena sidan vad som är förutsättningen för att skattskyldighet skall föreligga och, å andra sidan vilket subjekt som enligt sjätte direktivet kan bli skatt- skyldig vid omsättning av varor eller tjänster, används detta begrepp (beskattningsbar person). Att föreslå begrepp som både är juridiskt korrekt och språkligt acceptabelt ligger i detta utredningsuppdrag. person är någon som självständigt utför i det sjätte direktivet uppräknade aktiviteter. Definitionen är mycket bred och omfattar åtminstone vad som i brukar betecknas som näringsidkare.