sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 1-21 och tillägger följande till stycke 5: Här i har vi tagit emot 50 personer som gjort sin samhällstjänst hos oss och beräknar vi att det kommer att öka i antal. Från migrationsverket har vi ständigt invandrare som får träning i svenska och svensk arbetslivserfarenhet. Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 1-7, 10-13, 17 samt ändrar i stycke 18 från att fribeloppet bör ökas till en miljon till att ange att fribeloppet bör ökas markant. Vidare har följande meningar tagits bort ur stycke 21: Vår upplevelse är att frivilliginsatsen ska börja beskattas. Denna vår känsla kommer att få långsiktiga och djupgående negativa effekter. Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 1-21 samt tillägger följande. Vi vill särskilt trycka på punkten 1. i yttrandet. Utredarna går därmed från regeringens uppdrag. Slutligen vill vi särskilt trycka på att gränsen höjs, gärna 1 miljon. I är Svenska Röda Korset representerat av 17 lokala rödakorskretsar. Aktiva frivilla från några av dessa kretsar har, sedan starten av Röda Korsets secondhandförsäljning , mycket aktivt medverkat till att Rödakorshuset har den synlighet i kommunen som är mål och mening. har en krets: Berga-Vidingsjö rödakorskrets det juridiska och ekonomiska ansvaret för att Rödakorshuset/KUPAN/Mötesplatsen kan bedriva den verksamhet, vars syfte är att lindra och förhindra mänskligt lidande. I Rödakorshuset bedrives följande verksamheter: Insamling och secondhandförsäljning, insamling för katastrofbistånd (Materiell och ekonomisk), sömnadsverksamhet (återbrukssömnad), integrationsverksamhet, som syftar till att människor från olika kulturer och miljöer kan träffas under lättsamma former, läxläsning för invandrare som blivit kommunplacerade, arbete med familjeåterförening av splittrade flyktingfamiljer. Vidare bokcafé, samverkan med kommuns omsorgsverksamhet för vuxna förståndshandikappade, som på detta sätt blir integrerade i Röda Korsets verksamhet för biståndssömnad. Arbetsförmedlingen, och sociala förvaltningen i kommunen köper platser av Berga-Vidingsjö rödakorskrets för långtidsarbetslösa, arbetsträningsplatser och för personer med arbetshandikapp. Dessa personer är med sitt arbete och sin rödakorsutbildning en integrerad del av Röda Korset. Vi erbjuder också utbildningar och seminarier för aktiva och stödjande medlemmar, samt för våra kunder och besökare, om och kring Röda Korsets många olika verksamheter. Vi har temakvällar och föredrag om de stora åtagande som Svenska Röda Korset har påtagit sig och där de lokala kretsarna är aktiva. Detta gäller bl.a. folkrätt och Humanitär Rätt/Mänskliga rättigheter, Lokalt internationellt samarbete. En mycket viktig del av vår verksamhet är att informera om Röda Korset. Studiebesök göres av både grupper och enskilda. Kunder och besökare får om de önskar både muntlig och praktisk information om vår verksamhet. Samtal med människor, som är i utsatt situation sker vid ett flertal tillfällen . Rödakorshuset bidrar ekonomiskt till internationell biståndsverksamhet, och ger även andra kretsar i kommunen möjlighet att kunna genomföra verksamheter där behov finns. I Rödakorshuset arbetar ett femtiotal medarbetare på frivillig basis. Allt ifrån /vecka/medarbetare. Röda Korset är ett komplement till samhället. I vårt åtagande ingår det inte att ta över uppgifter. Detta innebär en stor besparing får vårt samhälle. Med hänvisning till ovanstående vill Berga-Vidingsjö rödakorskrets på det bestämdaste motsätta sig förslaget till mervärdesskatt på secondhandförsäljningen. Rödakorshuset/KUPAN/Mötesplatsen arbetar liksom de övriga KUPORNA i landet efter följande grundvärderingar och prioritetsordning: 1.Röda Korsets sociala arbete bygger på mötet mellan människor 2.Röda Korsets mötesplats KUPAN är den öppna dörren för alla och utgör stödjepunkten för vårt arbete i lokalsamhället 3.Den utgör en gemensam resurs för frivilligarbetet och synliggör Röda Korset lokalt 4.Där bedrivs verksamheter som motsvarar de lokala behoven, och där vi har insamling och försäljning av skänkta varor för bistånd och för att öka våra möjligheter till för och med utsatta människor. För att följa dessa grundvärderingar och kunna bedriva de ovan beskrivna verksamheterna. är det av högsta prioritet att vi kan använda hela nettointäkten. Våra givare som skänker en penninggåva garanteras att gåvan skall tillfalla det avsedda ändamålet. Skall vi i Röda Korset fortsättningsvis vara trovärdiga, måste vi kunna garantera givaren samma sak vid en materiell gåva. för den frivillige medarbetaren känna det som om det engagerade arbete vederbörande lägger i organisationen blir belagt med skatt. För att kunna fortsätta med de verksamheter vi bedriver får vi vid en momspålaga höja våra secondhandpriser betydligt, till nackdel för våra kunder. Vi hamnar då i samma prisläge som de affärsdrivande secondhandbutikerna, med den skillnaden att vi inte kan dra av någon inköpsmoms. (Skänkta varor). Då kretsens KUPA har en omsättning på mer än 3 basbelopp, måste vi enligt Röda Korsets stadgar anlita en auktoriserad revisor. Detta har medfört tämligen höga kostnader. Kretsen kassör är som övriga medarbetare frivillig, och bidrar med sin tid och sitt kunnande till ett bra bokföringsarbete. Vid införande av mervärdesskatt och dess snåriga regler bli styrelsen nödsakad att anlita revisor. Konsekvens: ytterligare kostnader. Enligt EG-direktiv får en vara bara momsbeskattas en gång. Vidare står i EG-direktiven att varor, som säljs och där nettointäkten används i syfte att användas i föreningens sociala verksamhet, bör undantas skatteplikt. Röda Korset är världens största humanitära organisation, som arbetar för alla människors lika värde. Röda Korset är största humanitära organisation, som arbetar för att bistå människor, som hamnat i en utsatt situation, både nationellt och internationellt. Detta är skäl nog att inte ålägga Röda Korsets secondhandbutiker mervärdesskatteplikt. Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 3-4, 12-13, 15 och 21. Ur stycke 4 har följande mening tagits bort; Denna hantering är en effektiv insamlingsform och har dessutom miljömässiga fördelar. Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 1-21 samt tillägger följande. har samhällets nedrustning av omsorgen om invånarna nått dithän att men vill lämpa över uppgiften på frivilligorganisationer. Förslaget om moms på verksamheten resulterar i att även frivilligverksamheten nedrustas. Det blir svårare att engagera frivilliga när man märker att staten motarbetar verksamheten. Vi behöver uppmuntran inte åderlåtning. Anför det som Rödakorskretsarna i (Åsunda- och stadskretsarna) m.fl. skriver i sina yttranden i styckena 1-21 men där följande mening tagits bort ur stycke 5; Detta till skillnad från den kommersiella secondhandbutiken som drivs som vilken näringsverksamhet som helst med avsikt att generera vinst till ägaren. Vidare har följande mening ur stycke 17 tagits bort: Vår kassör arbetar naturligtvis helt ideellt och för att denne inte skall sluta måste vi kanske anlita en redovisningsbyrå och därmed dra på oss en kostnad av . Vår Röda Korskrets driver liksom 245 andra kretsar, en verksamhet som Svenska Röda Korset benämner Kupan. Denna verksamhet bygger helt på ideellt arbete och bygger på en idé om att bidra till att förhindra och lindra mänskligt lidande. Vi bedriver ett socialt arbete, vi samlar in kläder som skickas som katastrofhjälp eller säljs för att inbringa pengar att skicka till katastrofdrabbade civila i olika länder i världen över, vi tar emot skänkta föremål som säljs och där pengarna används på samma sätt som nyss Vi bedriver inte handel som den kommersiella verksamheten för att tjäna pengar utan enbart för en idé om medmänsklighet, frivillighet och humanitet. Att momsbelägga en försäljning utan vinstintresse, av skänkta varor där pengarna sedan i sin tur skänks bort till hjälpbehövande vore förödande och skulle utan tvekan reducera, om inte helt utplåna Röda Korsets kupanverksamhet. Detta skulle drabba tredje man hårt. Vi i Röda Korskrets protesterar mot detta eventuella beslut och hoppas att även i fortsättningen kunna bedriva verksamhet vid vår minikupa. 8.9Undantag för tillhandahållanden inom utbildning Förslaget innebär ingen ändring mot vad som gäller. kommer därför även i fortsättningen att kunna bedriva utbildning, t.ex. i form av en friskola, utan momsplikt. Undantaget omfattar den ordinarie skolutbildningen, motsvarande grund-, gymnasie- och högskoleutbildning för både barn och vuxna. Även yrkesutbildning och omskolning omfattas av undantaget. Dag- och fritidshemsverksamhet torde vara att hänföra till denna bestämmelse. Utbildningen av barn, ungdomar och vuxna är en flitigt förekommande verksamhet i FRISAMs medlemsföreningar. Daghemsverksamhet med ur- och skur pedagogiken (mulleverksamhet) är omfattande och flera 10- tal tusen barn följer denna verksamhet. Liknande verksamhet bedrivs även av såväl som av andra friluftsorganisationer. Båtförarbevis, skepparexamen, jägarexamen, hundutbildningar, glaciärkurser. Listan kan göras mycket lång på utbildningar som faller inom, utanför och i gråzonen kring artikel 13A1i. Det finns folkhögskolor som ger samma utbildningar som de ideella föreningarna. Skulle moms införas på denna typ av utbildningar som även ges på folkhögskolor kommer det att innebära en konkurrensnaktdel för de ideella föreningarna, givet att folkhögskolorna kan omfattas av moms undantaget. Utredningen föreslår inga ändringar av utbildningsundantaget enligt 3 kap. 8 § ML. Därav kan man få uppfattningen att folkhögskolor är och förblir undantagna från mervärdesskatt. Detta är dock endast delvis sant. Undantaget i 3 kap 8 § ML gäller endast för sådan utbildning som berättigar till någon form av studiestöd. Vilka dessa utbildningar är kan ibland vara svårtolkat. Problemet är dock att folkhögskolor bedriver folkbildningsverksamhet i form av korta kurser, studiecirklar och kulturarrangemang, för vilka statsbidrag utgår, men som inte faller in under det nämnda utbildningsundantaget. Av detta följer att förändringar av de generella skattevillkoren för ideella föreningar i 4 kap. 8 § ML också berör folkhögskolornas verksamhet. Med nuvarande lagstiftning täcks folkhögskolornas hela verksamhet väl av detta undantag, medan utbildningsundantaget är mindre heltäckande. 9 Mervärdesskatt på vissa publikationer Det är inte ovanligt att medlemmar i ideella föreningar erhåller en medlemstidning och att de inte behöver betala något extra för det. Kan man i dessa fall alltid utgå ifrån att publikationen är en del av medlemsavgiften? Fall kan tänkas när någon mindre seriös aktör bildar en ideell förening och sedan tillhandahåller tidningar "mot medlemsavgift" istället för att ta ut en prenumerationsavgift. Länsrätten anser att det bättre bör klargöras i vilken omfattning publikationer kan komma att omfattas av det föreslagna nya undantaget från skatteplikt i 3 kap. 11 b §. Länsrätten vill i detta sammanhang också framhålla att det kan vara svårt att värdera hur mycket av en medlemsavgift som avser medlemstidningen. RSV tillstyrker förslaget att slopa skattefriheten för vissa publikationer, men föreslår att även skattefriheten för vissa tryckeritjänster m.m. omprövas. Utredningen föreslår att undantagen från skatteplikt för omsättning av periodiska medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter slopas. Då dessa undantag, enligt vad som framgår av betänkandet, inte är förenliga med EG-rätten tillstyrker RSV att de slopas. I vissa särskilda fall kan, enligt andra regler som föreslås, skattefriheten dock bestå. Det finns i 3 kap. 19 § ML en bestämmelse med anknytning till dessa regler, som innebär att vissa tjänster riktade mot de ifrågavarande tidningarna också är skattefria. Det gäller bl.a. tryckning m.m. av tidningarna. Skattefriheten för de tjänsterna har inte stöd i EG- direktivet, men kan temporärt behållas till följd av bestämmelser i det svenska anslutningsfördraget. I betänkandet föreslås att detta undantag i huvudsak behålls, och i visst avseende till och med utvidgas. RSV vill framhålla att denna undantagsbestämmelse är mycket svårtillämpad för både myndigheter och skattskyldiga. Detta har påtalats inför de ändringar av bestämmelsen som genomfördes . Betydelsen av bestämmelsen minskar också till följd av de övriga förslag utredningen lägger fram. RSV föreslår därför att bestämmelsen i 3 kap 19 § ML nu helt slopas. Om ett ekonomiskt stöd till vissa organisationstidskrifter m.fl. är motiverat, bör detta av förenklingsskäl hanteras på annat sätt än genom ett mycket svårtillämpat undantag från skatteplikt, som ska hanteras av tryckerier och andra företag som tar befattning med framställningen av dessa tidskrifter. Enligt RSV:s mening bör det i vart fall inte komma ifråga att, som utredningen föreslår, utvidga skattefriheten till att avse en annan krets av organisationstidningar än de som avses med det nuvarande undantaget. Motiv för en sådan utvidgning saknas. Ordalydelsen i det svenska anslutningsfördraget, som enbart syftar till att övergångsvis ska kunna behålla befintliga regler, kan inte heller, som utredningen gör gällande (s.398f), tas till stöd för att föra in nya skattefria områden. 9.3Svenska kyrkan och SKR Nuvarande undantag i den svenska lagen för omsättning av periodiska medlemsblad, personaltidningar, organisationstidskrifter, program och kataloger slopas. Det innebär att om sådan tillhandahållanden sker i fortsättningen kan de undantas från momsplikt bara om de t.ex. tillhandahålls de egna medlemmarna som en del i medlemsavgiften. Vidare kommer beskattning att ske för införande och ackvisition av annonser i sådana publikationer. En viss lindring av effekterna kan dock uppkomma genom att skattesatsen föreslås vara . Inom torde flertalet publikationer av detta slag rikta sig till medlemmar. En viss kompensation genom avdragsrätt för ingående skatt när det gäller annonser kan enligt utredningen förväntas uppkomma om förslaget genomförs vilket skulle kunna vara ekonomiskt fördelaktigt. Som utredningen också har noterat uppkommer dock även här den belastning i form av ökad administration som det är svårt att beräkna effekterna av. Frånsett detta kan förslaget i dessa delar dock förväntas innebära begränsade effekter för . Företagarna har inget att erinra mot förslagen. Revisorsamfundet SRS tillstyrker förslaget. Enligt anslutningsfördraget har rätt att utnyttja ett undantag från beskattning avseende framställning av tidskrifter för ideella föreningar eller tjänster som har samband med sådan framställning. Detta undantag har rätt att utnyttja till dess ett slutligt mervärdesskattesystem på gemenskapsnivå införts, vilket enligt RF:s konstaterande kommer att dröja åtskilliga år. Sådana regler finns i MvL. Regeln avseende framställningstjänster utvidgades dessutom genom lagändring (SFS 2002:104 –105, SkU 2, prop. 2002/03:5) som trädde i kraft , till att omfatta ytterligare tjänster med anknytning till framställningen. RF konstaterar således med tillfredsställelse att utredningen föreslår ett bibehållande av ifrågavarande regler, då de är av avgörande ekonomisk betydelse för utgivandet av ifrågavarande medlemstidningar etc. Utan undantaget kan förutsättas att en mängd av dessa tidningar skulle gå i graven, ty produktionskostnaden skulle annars i princip öka med en fjärdedel. När det gäller utredningens förslag att slopa skattefriheten för omsättning av publikationen till den slutliga läsaren, kan det medföra konsekvenser i det enskilda fallet. Det resonemang som utredning för på s 394 om beskattning av omsättningen av dessa publikationer synes dock oklart i det avseendet att utredningen här menar att deras förslag innebär att försäljning till utgivaren av medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter, skall beskattas. RF ställer sig här frågan om inte dessa tjänster trots allt blir undantagna enligt ovan nämnd förslagen undantagsregel, om utgivaren är en organisation utan vinstintresse? När det gäller försäljning av ifrågavarande publikationer mot särskild ersättning till läsarna föreslås att den beskattas. Huruvida detta förslag påverkar idrottens organisationer generellt, har RF svårt att överblicka. Såvitt är RF bekant är försäljning av idrottstidningar/medlemstidningar inte alltför omfattande, även om vissa sådana tidningar kan finna avsättning till andra än medlemmar. Om dessa tidningar i så fall skall beskattas , mot att ingående moms får dras av, synes de ekonomiska effekterna inte vara alltför stora. Däremot vill RF understryka att det normala för medlemstidningar är att medlemmarna normalt erhåller dem utan någon särskild ersättning. De anses normalt vara att ett utflöde ur medlemskapet. Att ur ett svenskt perspektiv anse värdet av dessa tidningar som en ur medlemsavgiften utbrytbar tillhandahållen momspliktig tjänst finner RF vara främmande. RF:s uppfattning är att lagstiftaren och tillämpande myndigheter klargör att dessa tillhandahållanden inte är att betrakta som ett tillhandahållande av någon momspliktig vara. det ju i så fall gå att hävda att alla de momskostnader som föreningen drabbas av i sin medlemsvårdande verksamhet borde vara avdragsgill mot den utgående sexprocentiga momsen. Inte bara den direkta moms som föreningen drabbas av för framställningen. Syftet med tidningarna är ju normalt att informera om den bedrivna verksamheten i medlemmens förening. Utredningens förslag gällande en beskattning av omsättning av program och kataloger etc. kan möjligen betraktas som ekonomiskt gynnsamt för de som drabbas. Om försäljning av sådana trycksaker beläggs med sex procents moms med full avdragsrätt för den ingående momsen – som oftast är – torde nettoutfallet bli ekonomiskt gynnsamt. Så torde bli fallet även om dessa trycksaker utbjuds till ett pris av t ex . Eftersom nuvarande undantag från skatteplikt avseende framställningen av denna typ av trycksaker föreslås bli momspliktig kommer detta att bli effekten. De föreslagna ändringarna är av större eller mindre omfattning och man kan i det enskilda fallet ha synpunkter på lämpligheten därav. Tidningsutgivarna – som i det följande begränsar sitt yttrande till sådana förslag som får direkta konsekvenser för omsättning av publikationer - konstaterar dock, i likhet med utredningen, att utrymmet för avvikelser i svensk rätt är tämligen begränsat. Undantaget från skatteplikt för omsättning som avser vissa periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML. I utredningen förslås att undantagen från skatteplikt för omsättning av periodiska medlemsblad, personaltidningar, organisationstidskrifter slopas. Sådan omsättning föreslås bli skattepliktig med en reducerad skattesats om . Som framgår i det följande föreslås dock viss omsättning till medlemmar kunna komma att omfattas av undantag från skatteplikt genom införande av ett nytt undantag. Det nuvarande undantaget är motiverat av främst kultur- och organisationspolitiska skäl. Tidningsutgivarna finner att dessa motiv alltjämt väger tungt. Likafullt måste konstateras att undantaget vid en implementering av mervärdeskattedirektivet inte kan upprätthållas. Det är dock angeläget att mervärdeskattesatsen är lägsta möjliga och Tidningsutgivarna tillstyrker därför förslaget om en reducerad mervärdeskattesats för dessa publikationer om , den s k kulturmomsen. Tidningsutgivarna vill också i detta sammanhang understryka vikten av att upprätthålla en ordning med en normalskattesats och två reducerade skattesatser – där den ena skall vara lägsta möjliga – för att möjliggöra att sådana varor och tjänster som inte varit mervärdeskattebelagda eller vilka haft en låg mervärdeskattesats fortsatt kan ha en så låg mervärdeskattesats som möjligt. Nytt undantag för viss omsättning till medlemmar föreslås genom införande av 3 kap. 11 b § I betänkandet föreslås ett nytt undantag från skatteplikt för tillhandahållanden av tjänster och varor med anknytning därtill, som tillhandahålls av organisationer utan vinstintresse till förmån för medlemmarna i deras gemensamma intresse mot stadgeenligt bestämd medlemsavgift. Vidare skall organisationen främja vissa särskilt angivna syften, exempelvis av politisk eller religiös karaktär. Undantaget gäller endast sådan omsättning av sådana tjänster och anknutna varor som normalt inte tillhandahålls av annan. Begreppet organisationer utan vinstintresse är inte begränsat till ideella föreningar utan även andra icke vinstdrivande organisationer kan omfattas, förutsatt att organisationen har medlemmar. Förslaget ger ett visst, om än begränsat, utrymme för att exempelvis tillhandahålla medlemstidningar. Tidningsutgivarna finner förslaget väl motiverat och tillstyrker att det genomförs. Undantaget för omsättning av tjänster som avser införande och ackvisition av annonser i 3 kap. 19 § första stycket 1 och andra stycket ML slopas Undantaget i 3 kap 19 § första stycket 1 och andra stycket för tjänster som avser införande eller ackvisition av annonser i sådana publikationer som avses i 3 kap. 13-14 §§ föreslås slopat. Motivet för det nuvarande undantaget är detsamma som för bestämmelserna i 3 kap.13-14 §§. Som ovan nämnts föreslås också dessa slopade. Utan tvivel får förslaget konsekvenser för t ex organisationer och föreningars möjligheter att finansiera sina publikationer med annonser. Tidningsutgivarna finner dock att det nuvarande undantaget inte omfattas av undantag i vare sig mervärdeskattedirektivet eller anslutningsfördrag. Det bör dock närmare övervägas om inte omsättningen av dessa tjänster, såsom omsättningen närliggande tjänster, kan bli föremål för kulturmomsen om . Ändrad utformning av undantaget för omsättning som avser framställning i 3 kap. 19 § första stycket 2 Förutom vissa redaktionella ändringar föreslås att nuvarande lydelse av undantag för framställningstjänster avseende periodiska medlemsblad och organisationstidskrifter behålls, med den ändringen att periodisk personaltidning inte längre omfattas av undantaget. Utredningen föreslår att en definition av begreppet organisationstidskrift införs i den nya bestämmelsen. För att skattesituationen inte ska styras av vem som tillhandahåller tjänsten föreslås undantaget för framställning bli utvidgat till att omfatta även tjänster som tillhandahålls av annan än den tekniske framställaren. Vidare föreslås att en samordning av tjänster som är nödvändiga för att framställa publikationen undantas från beskattning. Undantaget för framställningstjänster är av stor betydelse för organisationer och föreningar, vilka själva saknar möjligheter att utföra dessa. Tidningsutgivarna tillstyrker därför förslaget, liksom förslaget om att undantaget skall omfatta även tjänster som tillhandahålls av annan än den tekniske framställaren och förslaget rörande samordning av tjänster. Tidningsutgivarna konstaterar att den koppling som i betänkandet görs i ML till begrepp i inkomstskattelagen, IL, alltjämt gör sig gällande. Att i det föreslagna 9 d-kapitlet, via bestämmelsen i 3 kap.11 § andra stycket ML, knyta an till om begreppet allmännyttig ideell förening ter sig dock oförutsebart och svårt att tillämpa. 9.8Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM Utredningen föreslår att undantagen från skatteplikt för periodiska medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter samt för program och kataloger slopas på grund av att de saknar stöd i direktivet. Om sättning av program och kataloger som görs för arkiv-, musei- eller biblioteksverksamhet kommer dock i vissa fall att omfattas av undantaget från skatteplikt.