sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — (Ang. PRO:s organisationsstruktur se bilaga) PRO synes inte helt täcka de ändamål som anges som förutsättningar för att kunna bli undantagen från skatteplikt men ligger nära dessa i flera fall. PRO är en partipolitiskt obunden organisation men genom den intressebevakning organisationen utövar driver PRO en mängd politiska frågor som är angelägna för pensionärerna som gäller t ex pensioner, sjukvård och äldreomsorg. PRO kan därför sägas främja politiska ändamål. PRO är heller ingen facklig organisation men genom de krav PRO driver i pensionärernas intresse kan PRO sägas likna en facklig organisation. I utredningen anges att allmännyttiga ideella föreningar som typiskt sett genom icke-ekonomisk aktivitet främjar medlemmarnas ideella intressen skulle omfattas av undantaget. Vidare anges att utformningen av bestämmelsen enligt utredningen uppfattning täcker in politiska partier och andra organisationer som främjar vissa åsikter och samhällsfrågor däribland t ex miljöfrågor. En ytterligare förutsättning för undantag från skatteplikt är att organisationen är utan vinstintresse. Någon uttrycklig definition av vad som avses med "organisation utan vinstintresse" finns inte. Utredningen anser att någon definition inte bör införas i ML utan begreppet bor enligt utredningen utvecklas i praxis, bl. a. mot bakgrund av avgöranden. Utredningens uppfattning är att allmännyttiga ideella föreningar får anses utgöra organisationer utan vinstintressen, oavsett om dessa är vinstdrivande i så måtto att de eftersträvar ett överskott för att kunna fullgöra eller vidareutveckla det ideella ändamålet. Denna genomgång synes visa att PRO ar en sådan organisation som kan omfattas av undantag från skatteplikt. Men absolut visshet att så är fallet föreligger dock inte. PENSIONÄRERNAS RIKSORGANISATION, PRO , , är största pensionärsorganisation med ca 380 000 medlemmar. Organisationen står öppen for alla som har någon form av pension samt make/maka/sambo till medlem. PRO är partipolitiskt obunden. som hålls fastställer stadgar för riksorganisationen, föreningarna, samorganisationerna och distrikten. PRO har drygt 1 500 föreningar över hela landet. Varje förening är en egen juridisk person. Föreningarna beslutar själva om med1emsavgiften till föreningen. Därutöver tillkommer avgift till riksorganisationen och distriktet som beslutas av riksorganisationens kongress. Föreningarna bedriver en omfattande verksamhet i form av studiecirklar, friskvård, kulturverksamhet, resor, kontaktverksamhet bland äldre och sjuka medlemmar, trafiksäkerhet och konsumentfrågor, bland annat regelbundna prisundersökningar. Som exempel kan nämnas att PRO är största studieorganisation med ca 200 000 deltagare i studiecirklar. PRO-föreningarnas friskvårdsverksamhet tillhör den mest omfattande i . I PRO- föreningarna finns ca 15 000 deltagare i 900 sångkörer. I varje kommun bildar föreningarna samorganisation eller samrådsgrupp. är egen juridisk person vilket dock inte gäller samrådsgrupp. /samrådsgruppens viktigaste uppgift är att bevaka pensionärernas intressepolitiska frågor i de kommunala pensionärsråden (KPR). PRO har 26 distrikt. Varje distrikt är en egen juridisk person. Medlemsavgiften till distrikten beslutas av riksorganisationens kongress. Distriktens huvudsakliga uppgift är studie-och konferensverksamhet riktad till förtroendevalda i föreningar och samorganisationer. Distrikten har också till uppgift att bevaka pensionärernas intressepolitiska frågor i landstingens/regionernas pensionärsråd. är en egen juridisk person. Avgiften till riksorganisationen fastställs av kongressen. har till uppgift att bevaka pensionärernas intressepolitiska frågor i , genom deltagande i statliga utredningar, som remissinstans samt genom deltagande i olika myndigheters arbetsgrupper. initierar och organiserar olika undersökningar till exempel regelbundna prisundersökningar, undersökningar av kvaliteten i särskilda boendeformer för äldre och i samt undersökningar av post- och bankservicen. Dessa undersökningar röner stort intresse hos allmänheten och hos regering, riksdag och myndigheter . bedriver en omfattande utbildningsverksamhet, bland annat vid och folkhögskola i , med särskild inriktning på förtroendevalda i distrikt och föreningar initierar och framställer olika studiematerial och material bland annat till stöd för den mycket omfattande friskvårdsverksamheten i distrikt och föreningar. ger ut medlemstidningen . Det bör klarläggas att även riksomfattande pensionärsorganisationer omfattas av den uppräkning av organisationer som undantas från momsskyldighet enligt undantagsbestämmelsen Tillhandahållande till medlemmar beskriven i betänkandets avsnitt 4.2.2 och 4.8.3 och definierad i EGs sjätte mervärdesskattedirektiv artikel 13 A.11. De riksomfattande pensionärsorganisationerna som är berättigade till statbidrag representerar tillsammans mer än 800.000 medlemmar. I sammanhanget torde ytterligare argumentation för pensionärsorganisationernas verksamhet och samhällsbetydelse ej vara nödvändig. Betänkandet innehåller nya bestämmelser som i viss mån skall kompensera borttagandet av 4 kap. 8 § ML. Vår uppfattning är att de nya bestämmelserna som innebär undantag från skatteplikt för vissa organisationer (organisationer utan vinstintresse) som främjar ett visst ändamål (i Cancerfondens fall filantropiskt) och tillhandahåller vissa varor eller tjänster, kommer att bli svåra att tillämpa för Cancerfonden. Utredningen har tolkat direktivets motsvarande bestämmelser snävt samt föreslagit konkurrensklausuler som gör undantagen i det närmaste omöjliga att tillämpa. Vi ser därför en fara i att det nya förslaget kan medföra att Cancerfondens verksamhet blir helt momspliktig i den del varor och tjänster tillhandahålls mot ersättning. Vår uppfattning är att utredningen har tolkat direktivets regler om undantag för skatteplikt på ett alltför snävt sätt som kan få negativa följder för svenska insamlingsorganisationer som Cancerfonden. Vi menar att det finns möjligheter att inom direktivets ramar införa regler som i det närmaste motsvarar de regler vi har . Det bör även noteras att det stora antalet föreningsmedlemskap i befolkning, både i absoluta tal och i jämförelse med andra industrialiserade länder, är ett distinkt och viktigt drag hos den svenska ideella sektorn. Ett medlemskap signalerar stöd för en viss idé eller organisation samt att det är ett grundläggande inslag i den svenska demokratin. Ett medlemskap och ett aktivt engagemang i föreningar fungerar även som biljett till resurser och fördelar som endast medlemmar har tillgång till. I och bok sektorn (Sober Förlag, 2002, s. 167 f.) framgår att den svenska ideella sektorns totala intäkter var . Av dessa intäkter var medel från olika statliga eller kommunala källor. Jämför man intäktskällorna för svenska ideella organisationer med situationen i ett antal andra industrialiserade länder ser vi att den svenska sektorn som helhet är bland dem som är minst beroende av medel från staten och den offentliga sektorn. Av de totala intäkterna genererade organisationerna själva genom att ta in medlemsavgifter, genomföra loppmarknader, sälja lotter, eller genom inträden till olika föreställningar. I genomsnitt var ca hälften av dess intäkter medlemsavgifter. Vad som skiljer från andra länder när det gäller medlemsavgifter är att medlemsavgifter i ofta kan likställas med gåvor från medlemmarna för att stödja föreningarnas arbete. Därmed bör avgifterna principiellt inte betraktas som en ersättning från medlemmarna för en tjänst eller för att få tillgång till lokaler eller aktiviteter. Wijkström och anser att detta tycks skilja sig från situationen i en del andra länder, möjligen som en följd av den centrala betydelsen av medlemskapet i den svenska folkrörelsetraditionen. Denna korta redogörelse för den svenska ideella organisationen visar hur svenskt föreningsliv har utvecklats annorlunda än andra länders non- profit organisationer. Även medlemskapet och medlemsavgiften skiljer sig på ett marakant sätt från övriga EU-länder, vilket blir särskilt tydligt när vi analyserar betänkandet eftersom ideella organisationer nu kan tvingas att skapa varor och tjänster som tillhandahålls medlemmar mot en medlemsavgift för att överhuvudtaget kunna bedriva penninginsamlingsevenemang. För att bli medlem i Cancerfonden måste man erlägga en medlemsavgift på . Enligt våra stadgar kan avgiften även bestämmas till olika belopp för skilda kategorier årsmedlemmar. För medlemsavgiften erhåller medlemmen fyra nummer av vår medlemstidning . . En medlemstidning är med dagens lagstiftning undantagen från skatteplikt antingen genom undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML eller genom undantaget från beskattning enligt 4 kap. 8 § ML (service till medlemmar). Även om medlemstidningen erhålls mot medlemsavgift är det inte helt uteslutet att tillhandahållandet kan ses som tillhandahållande utan motprestation och till följd därav ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde (detta är även utredningens åsikt, s. 394). I och med förslaget att avskaffa undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML och undantaget för beskattning enligt 4 kap. 8 § ML kommer som utgångspunkt varor och tjänster som erhålls mot medlemsavgifter att momsbeläggas. Emellertid föreslås ett nytt undantag i momslagen; omsättning av varor och tjänster som tillhandahålls av en organisation utan vinstintresse med ett särskilt ändamål till medlemmar mot stadgeenligt bestämd avgift. Förutsatt att Cancerfonden kvalificeras som en organisation utan vinstintresse och anses ha ett filantropiskt ändamål är tanken med det nya undantaget att vi skall kunna tillhandahålla varor och tjänster mot medlemsavgift momsfritt även i fortsättningen. Eftersom vi inte tillhandahåller några varor eller tjänster av större värde mot medlemsavgiften är det dock osäkert om det nya undantaget kan komma att tillämpas av Cancerfonden. Visserligen erhåller våra medlemmar en medlemstidning för medlemsavgiften men, precis som utredningen har varit inne på, kan ett sådant tillhandahållande anses ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde. Följden av att vi inte tillhandahåller varor och tjänster som är undantagna skatteplikt blir att vi heller inte kan får rätt att anordna penninginsamlingsevenemang utan att dessa beläggs med moms. Vi anser inte att det är rimligt att föreslå att ett nytt undantag införs som inte kommer att kunna tillämpas i någon större omfattning, vilket resulterar i att undantaget för penninginsamling inte kan tillämpas. För Cancerfonden är insamlingsevenemangen (som vi särskilt tar upp i en punkt nedan) den största intäktskällan för att finansiera sin hjälpverksamhet. Att momsbelägga sådana finansieringskällor vilket resulterar i att av intäkterna går förlorade är inte acceptabelt för Cancerfonden. Vi har under rubriken medlemsavgifter redan påpekat att det nya undantaget i det närmaste är otillämpbart. Motsvarande regel i direktivet undantar varor och tjänster som sker till förmån för medlemmarna. Undantaget i direktivet inkluderar således tillhandahållanden som sker till annan än medlemmarna under förutsättning att det görs i medlemmarnas gemensamma intresse. Direktivets text kan även inkludera tillhandahållanden som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Utredningen anser emellertid att den rimligaste tolkningen av direktivet är att regeln endast skall gälla tillhandahållanden till medlemmar. Vidare är utredningens uppfattning att regeln endast bör omfatta tillhandahållanden mot medlemsavgift. Cancerfonden anser att det är anmärkningsvärt att utredningen så snävt tolkar direktivets bestämmelser och inte lägger fram ett förslag som inom direktivets tolkningsutrymme kan undanta fler ideella föreningar från skatteplikt och därmed verka för svenskt föreningslivs bästa. Cancerfondens verksamhet skulle drabbas hårt om moms infördes på sådana aktiviteter som har varit momsbefriade tack vare en naturlig anknytning till dess ideella ändamål. Med ett införande av direktivets undantag för tillhandahållanden i medlemmarnas intresse mot ersättning, skulle vår verksamhet inte drabbas lika hårt. Cancerfondens uppfattning är att har en möjlighet att införa och bör införa undantag avseende försäljning i medlemmars intresse och som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Detta skulle i viss mån kompensera slopandet av 4 kap. 8 § ML. Försäljningsintäkter såsom julkort, gratulationskort, annan försäljning av diverse profilprodukter, kurser, konferenser etc. kommer i annat fall att bli momspliktiga, vilket på ett radikalt sätt skulle minska vår finansiering av den allmännyttiga hjälpverksamheten. Dessa försäljningsintäkter skulle - om man justerar undantagets omfattning på det sätt som angivits ovan - även fortsättningsvis vara undantagna från momsplikt. För att inte konkurrenssnedvridningar skall uppstå har utredningen föreslagit att undantaget för tillhandahållanden till medlemmar endast gäller sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna. Utredningen har valt att utforma regeln på samma sätt som gjorts i 3 kap. 23 a § ML eftersom det är enklare att tillämpa än direktivets motsvarighet att undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Vår uppfattning är att undantaget, som redan innan konkurrensbestämmelsen är svår att tillämpa, nu i det närmaste blir omöjlig att tillämpa. I betänkandet nämns medlemsblad, årsbok, viss rådgivning eller en gemensam utflykt som exempel på vad som kan tillhandahållas mot medlemsavgift och som normalt inte tillhandahålls av annan. Mot bakgrund av vad som sagts ovan - att varor och tjänster av mindre värde som tillhandahålls mot medlemsavgift ligger utanför mervärdesskattens tillämpningsområde – ser vi en risk att Cancerfonden inte kommer att kunna tillämpa det nya undantaget. En ytterligare aspekt till frågan om skattegynnad verksamhet snedvrider konkurrensen är huruvida en rättvis bedömning överhuvudtaget är möjligt vid en jämförelse mellan ideella organisationer och kommersiellt bedrivna företag. Vi menar att följande formulering skulle vara lämplig som den ligger i linje med direktivets andemening: Undantaget är inte tillämpligt om det är uppenbart att en tillämpning av undantaget skulle leda till en snedvridning av konkurrensen. För att en förening skall komma i fråga för vissa undantag krävs att dessa tillgodoser ett särskilt ändamål. För Cancerfonden ligger det filantropiska syftet närmast till hands. välgörenhetsorganisationer och andra humanitära organisationer kan omfattas av det filantropiska syftet. För Cancerfonden som finansierar av alla svenska forskningsprojekt kring cancer är det emellertid inte tillfredsställande att leva i en osäkerhet kring momsbeskattningen. Cancerfonden menar att det måste framgå i lagtext eller förarbeten att vad som avses med ett filantropsikt syfte är sådana insamlings- och välgörenhetsorganisationer som Cancerfonden. Vi menar att begreppet filantropiskt inte är vedertaget i svenskt språkbruk och därför bör ersättas av ett mer gångbart begrepp. En bättre benämning på de ändamål som hjälporganisationer avser att verka för är humanitär ideell organisation. Utredningen föreslår att det i ML införs undantag från skatteplikt avseende tjänster och varor som tillhandahålls till medlemmar i organisationer utan vinstintresse som verkar i politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte. Tillhandahållandet ska ske till stadgeenligt bestämd medlemsavgift. Här finns ett mycket oklart område, men vad vi uppfattar gör utredningen en mycket snäv tolkning av medlemsbegreppet och att undantaget enbart begränsas till vad som erhålls mot medlemsavgift (den stadgeenliga). Detta innebär att vi som studieförbund inte kan tillämpa oss av som studieförbund. Då vi inte har enskilda medlemmar utan det utgörs av organisationer (föreningar, huvudsakligen idrottsföreningar) och som då inte betalar någon stadgeenlig avgift. Utredningens förslag berör påtagligt frågor om skattskyldighet och momsbefrielse för ideella föreningar och organisationer. Enligt de sammanfattningar av utredningen som vi har haft tillgång till analyseras och belyses dessa frågor inte på ett tillfredställande sätt utifrån den roll som folkrörelser och föreningsliv spelar i det svenska samhället. Den samhällsbetydelse som ideella organisationer och i andra EU- sammanhang framhålls ha återspeglas inte i den uppräkning av organ utan vinstsyfte med politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte som återges i betänkandet. En bland många komplikationer i sammanhanget är den vanligen förekommande formuleringen i många organistationsstadgar att organisationen är en allmännyttig politiskt oberoende organisation som organisationen sysslar med en eller flera påtagligt politiska frågor, exempelvis miljöfrågor. Flertalet föreningar med inriktning mot fritidsodling främjar en hälsosam livsstil, engagemang i vardagens miljöfrågor i enlighet med , värnande av biologisk mångfald i anda samt folkbildning med anknytning till ett av de äldsta av alla kulturområden, nämligen trädgårdskultur. Trädgårdsodlingens koppling till en hälsosam livsstil - såväl fysiskt som psykiskt - är väl belagt i många vetenskapliga undersökningar (referenser lämnas gärna) utan att trädgårdsskötsel därför brukar hänföras till idrott eller fysik träning. Att begränsa skattefriheten för den ideella sektorn till föreningar bokstavligt inriktade mot politiskt, religiöst syfte skulle allvarligt motverka de i många andra sammanhang uttalade strävandena att värna allmännyttiga ideella organisationer. Ungefär hälften av alla lokala trädgårdsföreningar är koloniträdgårdsföreningar inklusive odlingslottsföreningar. Dessa har som regel tillkommit med en klar social målsättning för att främja en sund livsstil, en hälsosam uppväxtmiljö för barn eller billiga rekreationsmöjligheter för dem som bor i flerfamiljshus. har även integrationsmotiv tillkommit. Koloniområden främjar dessutom lokalt kretslopp och biologisk mångfald i städerna. Föreningarnas egenförvaltning av sina områden ger en god träning i lokal demokrati. Att dessa föreningar skulle ges en oförmånligare ställning ur momssynpunkt än de uppräknade föreningskategorierna vore orimligt. I betänkande föreslås undantag från momsplikt för tjänste som tillhandahålls till medlemmar av organisationer utan vinstintresse. Här räknas ett antal olika syften upp som sådana organisationer skall verka inom. Här måste tydliggöras att även miljövård - inbegripet jakt och viltvård - är ett sådant syfte som medger undantag från momsplikt. Detta måste även gälla organisationstidskrifter som väsentligen framstår som ett organ för en sammanslutning med huvudsakligt sådant syfte. Är handikapporganisationer sådana organisationer som kan omfattas av undantagen från skatteplikt? Handikapporganisationernas mål är att uppnå ett samhälle för alla, dvs ett samhälle där alla hinder är borta för människors möjligheter att leva ett oberoende liv efter egna önskemål. Handikapporganisationer är intresseorganisationer med uppgift att tillvarata medlemmarnas intresse i samhället. Det innebär, att de med utgångspunkt i de egna medlemmarnas förhållanden, påverkar stat, landsting, kommuner och andra att undanröja hinder för ett aktivt liv på egna villkor. Enligt nuvarande momsregler är handikapporganisationer sådana allmännyttiga ideella organisationer, som är generellt undantagna från skyldighet att betala moms. Enligt föreslagen lydelse till ändrade regler (3 kap 11§ ML) skall undantag gälla från skattskyldighet för viss omsättning till medlemmar. Lagrummet föreslås få följande lydelse: Från skattskyldighet undantas omsättning av tjänster och varor med nära anknytning därtill, som görs av organisationer utan vinstintresse till medlemmarna i deras gemensamma intresse mot stadgeenligt bestämd avgift. Organisationen skall främja ändamål av politisk, facklig, religiös, filosofisk, filantropisk eller medborgarrättlig karaktär. Första stycket gäller endast sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna. Formuleringarna om de ändamål, som utgör grund för undantag är ålderdomliga och svåra att översätt till svenska förhållanden. Som vi framfört inledningsvis är åtminstone svenska handikapporganisationer av en annan karaktär än vad so är vanligt ute i i övrigt. Svenska handikapporganisationer är inte s.k. serviceprovtiders, vilket är vanligt ute i . Vi ansvarar i stort sett inte alls för rehabilitering och service. Vi har framhållit att detta är samhälleliga uppgifter. Vår roll är att påverka samhällets och företagens tjänster och produkter så att de blir tillgängliga och användbara för människor med funktionsnedsättningar. Vi bedriver intressepolitisk och inte ekonomisk verksamhet. I utredningen anges att allmännyttiga ideella föreningar, som genom icke-ekonomisk aktivitet främjar medlemmarnas ideella intressen skulle omfattas av undantaget. En ytterligare förutsättning för undantag från skatteplikt är att organisationen är utan vinstintresse. Någon uttrycklig definition av vad som avses med organisation utan vinstintresse finns inte. Utredningen anser att någon definition inte bör införas i ML utan begreppet bör enligt utredningen utvecklas i praxis, bl a mot bakgrund av avgöranden. Utredningens uppfattning är att allmännyttiga ideella föreningar motsvarar organisationer utan vinstintressen. Av utredningens resonemang och formuleringarna, som hämtats från EU:s momsdirektiv, kan man dra slutsatsen att handikapporganisationer är sådana organisationer, som kan uppfattas av undantag från skatteplikt. Men absolut visshet att så är fallet föreligger dock inte. Om betänkandet läggs till grund för lagstiftning måste denna fråga som är så fundamental klarläggas så att alla oklarheter undanröjs. Enligt förslaget skall undantag från skatteplikt medges när det gäller varor och tjänster som tillhandahålls mot en stadgeenlig medlemsavgift till medlemmar i organisationer utan vinstintresse som verkar för politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt ändamål. kan med tillfredsställelse konstatera att utredningen i betänkandet (sid 672), har pekat på som ett exempel på en organisation med medborgarrättsligt ändamål. Därmed har utredningen funnit att föreningen omfattas av undantaget från skatteplikt i 3 kap 11 b § ML. menar dock att det är nödvändigt, för att undvika en osäkerhet om föreningens ställning i mervärdesskattehänseende, att detta även klargörs i propositionstext. I detta sammanhang vill i korthet beskriva föreningens verksamhet. har cirka 530 000 medlemmar. Föreningen verkar helt utan vinstintresse och har enligt stadgarna som grundläggande mål allas rätt till en god bostad till rimlig kostnad och att alla hyresgäster garanteras ett boende med trygghet, inflytande och gemenskap. Enligt stadgarna skall vidare verksamheten vara demokratiskt uppbyggd och föreningen vara partipolitiskt obunden. Vidare stipulerar stadgarna att verksamheten skall främja bostadshyresgästers intressen socialt, ekonomiskt och kulturellt samt bidra till förståelse mellan alla boende och till ett ekologiskt hållbart samhälle. Föreningen stödjer medlemmar både kollektivt eller enskilt i hyresförhandlingar och i andra boendefrågor gentemot hyresvärdar samt utbildar medlemmar och bildar opinion på olika nivåer i samhället. Enligt stadgarna kan envar som ansöker om medlemskap bli medlem i föreningen. Vidare anges att medlemsavgiften fastställs av det högsta beslutande organet inom regionala organisation, kallat regionfullmäktige. När det gäller de förmåner som följer med medlemskapet, ingår givetvis en rätt för medlemmar att engagera sig i föreningens demokratiska verksamhet, dvs att verka som förtroendevald.