sou · GQB335d1 · 2003-01-01 00:00:00 — handelsbolag likställs med direkt innehav vid tillämpning av 14– ställs med direkt innehav vid tillämpning av 14–16 §§. 3 §3 Till inkomstslaget tjänst räknas 1. utdelningar och kapitalvinster på aktier m.m., i den utsträck- ning som anges i 57 kap., i företag som är eller har varit fåmans- företag, 2. kapitalvinster på andelar i ett svenskt handelsbolag i den ut- (1975:1385) eller 11 § lagen (1975:1385), penninglån från ett svenskt han- delsbolag enligt bestämmelserna i 11 kap. 45 a §, 4. avskattning av pensions- 3. avskattning av pensions- serna i 58 kap. 19 §, och serna i 58 kap. 19 §, och 5. avskattning av pensions- 4. avskattning av pensions- serna i 58 kap. 33 §. serna i 58 kap. 33 §. 4 § Till inkomstslaget tjänst räknas inte 1. räntor på skulder för utbildning eller på andra skulder för tjänsten, och 2. vad delägare i ett svenskt 2. vad medlem i en europeisk handelsbolag fått i lön från detta. 3 Senaste lydelse 2000:1341. i lön från denna. Till inkomstslaget tjänst räknas inte heller inkomster och ut- gifter på grund av sådant fastighetsinnehav som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) likställs med ägande vid beskattningen, även om fastigheten innehas som en löneförmån. Förmån i form av utbildning eller annan åtgärd som är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige skall kunna fortsätta att örvärvsarbeta skall inte tas upp hos den som riskerar att bli arbetslös på grund av omstrukturering, personalavveckling eller liknande i arbetsgivarens verksamhet. Första stycket gäller inte för- Första stycket gäller inte för- mån från fåmansföretag, om den fåmanshandelsbolag, om den an- anställde är företagsledare eller delägare i företaget eller närstå- delägare i företaget eller när- ende till en sådan person. stående till en sådan person. arbetsgivaren är en enskild när- Om arbetsgivaren är en enskild ingsidkare, gäller första stycket inte förmån till sådana anställda stycket inte förmån till sådana som är närstående till arbets- anställda som är närstående till Totalförsvarspliktigas dagersättningar och tillägg till sådana er- sättningar, naturaförmåner, fälttraktamenten, befattningspen- ningar, utbildningspremier, utryckningsbidrag samt avgångsveder- lag skall inte tas upp. svarspliktiga skall tas upp bara svarspliktiga skall tas upp bara om bidraget betalas ut i form av om bidraget betalas ut i form av ses tillfalla den totalförsvars- ses tillfalla den totalförsvars- pliktige, även om bidraget beta- pliktige, även om bidraget beta- las ut till någon annan. las ut till någon annan. bidrag i form av näringsbidrag bidrag i form av näringsbidrag skall tas upp i skall tas upp i tjänst, om näringenbedrivs av en tjänst, om näringenbedrivs av en juridisk person eller av ett juridisk person som den värn- svenskt handelsbolag som den pliktige inte är delägare i, och i värnpliktige inte är delägare i, annat fall i inkomstslaget när- och i annat fall i inkomstslaget Första och andra styckena tillämpas också för annan personal vid det svenska totalförsvaret som avlönas enligt de grunder som gäller Om penninglån har lämnats i Om penninglån har lämnats i strid med 12 kap. 7 § aktiebo- strid med 12 kap. 7 § aktiebo- lagslagen (1975:1385) eller 11 § lagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., skall av pensionsutfästelse m.m., skall lånebeloppet tas upp som intäkt lånebeloppet tas upp som intäkt hos låntagaren eller hos en fysisk hos låntagaren, om det inte person som är delägare i ett finns synnerliga skäl mot detta. svenskt handelsbolag som är lån- tagare, om det inte finns syn- nerliga skäl mot detta. Som intäkt hos låntagaren skall tas upp penninglån som har läm- nats från ett svenskt handelsbolag 1. en fysisk person som är del- ägare i handelsbolaget eller ett annat bolag i samma koncern, 2. den som är närstående till person som avses i 1. Bestämmelserna i första stycket skäl samt är avsett uteslutande för Som intäkt hos låntagaren skall även tas upp penninglån som handelsbolag lämnar i syfte att 1. låntagaren, 2. en närstående till en sådan person som avses i 1, eller 3 en juridisk person över vars verksamhet låntagaren eller någon som avses i 2 har ett bestä- mmande inflytande skall förvärva andelar i bolaget eller något annat bolag i samma koncern. Med penninglån avses även ställande av säkerhet. Lånebeloppet i 45 a § skall inte tas upp som intäkt om det finns synnerliga skäl mot detta. I fråga om lån eller säkerhet för förvärv av andelar i ett handels- bolag eller ett annat bolag i samma koncern får skattemyndig- heten medge undantag från 45 a § om det behövs på grund av särskilda omständigheter. I andra fall än som avses i första stycket får skattemyndig- heten medge undantag från 45 a § om det finns synnerliga skäl. Penninglån som lämnas till en Penninglån som lämnas till en (1975:1385) eller 11 § lagen (1975:1385), pensionsutfästelse m.m., räknas till inkomstslaget näringsverk- samhet. Bestämmelserna i 2 och 3 §§ gäller också inkomster och ut- gifter hos svenska handelsbolag. För delägare som är fysiska personer räknas handelsbolagets kapitalvinster och kapitalförluster på näringsfastigheter och närings- bostadsrätter inte till inkomst- slaget näringsverksamhet utan till inkomstslaget kapital samt han- delsbolagets penninglån som avses i 3 § till inkomstslaget tjänst. pensionsutfästelse m.m. eller penninglån från ett svenskt han- delsbolag enligt bestämmelserna i 15 kap. 3 a § räknas till inkomst- slaget näringsverksamhet. Europeiska ekonomiska intresse- grupperingar Bestämmelserna i 2 och 3 §§ gäller också inkomster och ut- gifter hos europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Delägarrätter, fordringsrätter, Delägarrätter, fordringsrätter, andelar i europeiska ekonomiska och sådana tillgångar som avses i räknas inte som till- räknas inte som tillgångar i när- för enskilda näringsidkare. De skall dock räknas som tillgångar i näringsverksamheten om de är –lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar eller lik- nande tillgångar, –inventarier eller fordringar på grund av avyttring av inventa- –banktillgodohavanden som hör till näringsverksamheten, –fordringar på sådana försäkringsersättningar eller skadestånd som skall tas upp i näringsverksamheten, –andelar i kooperativa föreningar förutsatt att innehavet av an- delarna betingas av näringsverksamheten eller fordringar på grund av avyttring av sådana andelar, eller –fordringar som medlemmar i kooperativa föreningar har på föreningen förutsatt att medlemskapet i föreningen betingas av näringsverksamheten. Vid tillämpning av denna paragraf anses patent och andra sådana rättigheter som räknas upp i 18 kap. 1 § andra stycket 1 som in- ventarier även om de inte förvärvats från någon annan. Även om en andel i ett aktie- bolag eller i en ekonomisk före- ning enligt 7 § inte räknas som en tillgång i näringsverksam- heten, skall utdelning från aktiebolaget eller den ekono- miska föreningen räknas till in- komstslaget näringsverksamhet, om utdelningen lämnas i för- hållande till köp (rabatt) eller försäljningar (pristillägg) som gjorts i näringsverksamheten. Även om en andel i ett aktie- bolag, i en ekonomisk förening eller i ett handelsbolag enligt 7 § inte räknas som en tillgång i näringsverksamheten, skall ut- delning från aktiebolaget, den ekonomiska föreningen eller handelsbolaget räknas till in- komstslaget näringsverksamhet, om utdelningen lämnas i för- hållande till köp (rabatt) eller försäljningar (pristillägg) som gjorts i näringsverksamheten. bedrivs av en juridisk person bedrivs av en juridisk person räknas som en enda närings- räknas som en enda närings- personen är delägare i ett svenskt personen är delägare i en euro- handelsbolag, skall även handels- bolagets verksamhet räknas in i ring, skall även grupperingens den juridiska personens närings- verksamhet räknas in i den juri- I 11 § finns bestämmelser om I 11 § finns bestämmelser om underskott från vissa utländska underskott från vissa utländska 15 §§ finns bestämmelser om underskott från kommanditbo- lag och vissa andra handelsbolag. För en fysisk person som är delägare i ett eller flera svenska handelsbolag räknas verksam- heten i varje handelsbolag som en egen näringsverksamhet. Om ett handelsbolag bedriver själv- ständig näringsverksamhet ut- omlands, räknas dock all sådan verksamhet som en egen när- ingsverksamhet. Om ett svenskt handelsbolag är delägare i ett annat svenskt han- delsbolag, skall verksamheten i det handelsbolaget räknas in i det ägande bolagets näringsverksam- het. I 14 och 15 §§ finns be- stämmelser om underskott från kommanditbolag och vissa andra handelsbolag. 15 §§ finns bestämmelser om underskott från europeiska eko- nomiska intressegrupperingar. För en fysisk person som är medlem i en eller flera europeiska ekonomiska intressegrupperingar räknas verksamheten i varje gruppering som en egen närings- verksamhet. Om en europeisk ekonomisk intressegruppering be- driver självständig näringsverk- samhet utomlands, räknas dock all sådan verksamhet som en egen näringsverksamhet. I 14 och 15 §§ finns bestäm- melser om underskott från europeiska ekonomiska intresse- grupperingar. Underskott för kommandit- delägare och vissa andra handels- bolagsdelägare Underskott för medlemmar i europeiska ekonomiska intresse- grupperingar En kommanditdelägare i ett svenskt kommanditbolag får inte dra av underskott från komman- ditbolaget till den del summan av avdraget och de avdrag som gjorts tidigare beskattningsår skulle överstiga ett belopp som mot- svarar vad delägaren satt in eller åtagit sig att sätta in i bolaget. En delägare i ett svenskt han- En medlem i en europeisk eko- delsbolag som i förhållande till övriga delägare har förbehållit sig genom avtal mellan grupperingen ett begränsat ansvar för bolagets och tredje man har ett begränsat förbindelser skall dra av sam- ansvar för skuld eller förpliktelse manlagt högst ett belopp som som åvilar grupperingen, motsvarar hans ansvar. dra av sammanlagt högst ett be- lopp som motsvarar hans ansvar. dras av på grund av bestämmel- dras av på grund av bestämmel- serna i 14 §, skall dras av vid be- sen i 14 §, skall dras av vid be- räkning av resultatet från bolaget räkning av resultatet från grup- det följande beskattningsåret. peringen det följande beskatt- Om ett aktiebolag eller en Om ett aktiebolag, en eko- nomisk förening eller ett han- den huvudsakliga delen av sin delsbolag överlåter den huvud- sakliga delen av sin näringsverk- tillgångar till staten, ett lands- samhet eller sina tillgångar till ting eller en kommun, skall be- staten, ett landsting eller en stämmelserna i 18 § tillämpas. kommun, skall bestämmelserna Detsamma gäller om överlåtel- i 18 § tillämpas. sen sker till ett bolag som till gäller om överlåtelsen sker till övervägande del innehas, direkt ett bolag som till övervägande eller indirekt, av staten, ett del innehas, direkt eller indirekt, landsting eller en kommun. av staten, ett landsting eller en Bestämmelserna i 18 § tillämpas dock inte vid överlåtelser inom en svensk koncern. De tillämpas inte heller om överlåtelsen fram- står som ett normalt led i företagets verksamhet. Vid bedömningen av om det är en huvudsaklig del som överlåts, skall hänsyn tas till hela den näringsverksamhet som bolaget eller föreningen bedrivit vid beskattningsårets ingång, förhållandena efter överlåtelsen samt verksamhetens allmänna art och inriktning. Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverk- samheten skall tas upp som intäkt. detta kapitel finns bestämmelser detta kapitel finns bestämmelser om inkomster i 8, 17–39, 44–46, om inkomster i 8, 17–39, 44–46, 48–52, 55 och 60 kap. 48–49, 52, 55 och 60 kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. Om penninglån har lämnats i strid med 12 kap. 7 § aktiebo- lagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., skall lånebeloppet tas upp som intäkt hos låntagaren eller hos en juri- disk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag som är lån- tagare, om det inte finns syn- nerliga skäl mot detta. Om penninglån har lämnats i strid med 12 kap. 7 § aktiebo- lagslagen (1975:1385) eller 11 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., skall lånebeloppet tas upp som intäkt hos låntagaren, om det inte finns synnerliga skäl mot detta. Som intäkt hos låntagaren skall tas upp penninglån som har läm- nats från ett svenskt handelsbolag till 1.en juridisk person som är delägare i handelsbolaget om den juridiska personen inte ingår i samma koncern som handelsbo- laget, eller 2.en juridisk person över vars verksamhet person som avses i 1 eller person som avses i 11 kap. 45 a § första stycket har ett be- stämmande inflytande och den juridiska personen inte ingår i samma koncern som handelsbo- laget. Bestämmelserna i första stycket tillämpas inte om lånet betingas av affärsmässiga skäl samt är av- sett uteslutande för låntagarens verksamhet. Som intäkt hos låntagaren skall även tas upp penninglån som handelsbolag lämnar i syfte att 1. låntagaren, 2. en person som har ett bestämmande inflytande över låntagaren, 3. en närstående till en sådan person som avses i 2, eller 4. en juridisk person över vars verksamhet låntagaren eller någon som avses i 2 eller 3 har ett bestämmande inflytande skall förvärva andelar i handelsbolaget eller något annat bolag i samma koncern. Med penninglån avses även ställande av säkerhet. Lånebeloppet i 3 a § skall inte tas upp som intäkt om det finns synnerliga skäl mot detta. I fråga om lån eller säkerhet för förvärv av andelar i ett handels- bolag eller ett annat bolag i sam- ma koncern får skattemyndighet- en medge undantag från 3 a § om det behövs på grund av särskilda omständigheter. I andra fall än som avses i första stycket får skattemyndig- heten medge undantag från 3 a § om det finns synnerliga skäl. Vad som motsvarar utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) skall inte tas upp. I 16 kap. 16 § finns bestämmelser om avdrag för det fall att skatten ändå har tagits upp samt för det fall denna sätts ned. Om den skattskyldige eller en Om den skattskyldige eller ett svenskt handelsbolag vid redo- visningen av mervärdesskatt har gruppering vid redovisningen av dragit av ingående skatt enligt mervärdesskatt har dragit av in- 9 kap. 8 § mervärdesskattelagen, skall beloppet tas upp till den del de utgifter som avdraget av- loppet tas upp till den del de ser har dragits av vid utgifter som avdraget avser har dragits av vid taxe- Om den skattskyldige eller ett Om den skattskyldige eller en svenskt handelsbolag vid redovis- gruppering vid redovisningen av dragit av ingående skatt på mervärdesskatt har dragit av in- gående skatt på grund av jämk- 9–13 §§ 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ skall summan av jämkningsbe- för den återstående korriger- loppen för den återstående kor- ingstiden tas upp till den del rigeringstiden tas upp till den del jämkningen avser mervär- skatt på sådana utgifter som har desskatt på sådana utgifter som dragits av vid taxer- har dragits av vid Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av som kostnad. Ränteutgifter och kapitalförluster skall dras av även om de inte är sådana utgifter. 4 Senaste lydelse 2000:1356. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om avdrag i 9, 17–25, 28–40, 44– 46, 48–52, 55 och 60 kap. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om avdrag i 9, 17–25, 28–40, 44– 46, 48–49, 52, 55 och 60 kap. Utgifter som ett aktiebolag har i samband med aktieutdelning och förändring av aktiekapitalet samt andra utgifter för bolagets förvaltning skall dras av. Utgifter som en ekonomisk förening har i samband med förändring av föreningens medlems- och förlags- insatser samt andra utgifter för föreningens förvaltning skall dras av. Utgifter som ett svenskt han- delsbolag har i samband med vinstutdelning och förändring av insatskapital samt andra utgifter för bolagets förvaltning skall dras av. Sådan ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) som medför rätt till avdrag enligt 8 kap. eller återbetalning enligt 10 kap. nämnda lag får inte dras av. Om den skattskyldige eller ett Om den skattskyldige eller en svenskt handelsbolag vid redo- visningen av mervärdesskatt har gruppering vid redovisningen av återfört ingående skatt på grund mervärdesskatt har återfört in- av jämkning enligt 8 a kap. eller gående skatt på grund av jämk- 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskat- 8 a kap. eller 9 kap. telagen, skall summan av jämk- 9–13 §§ ningsbeloppen för den återstå- skall summan av jämkningsbe- ende korrigeringstiden dras av loppen för den återstående kor- till den del jämkningen avser rigeringstiden dras av till den del mervärdesskatt på sådana utgif- ter som har dragits av omedel- skatt på sådana utgifter som har bart vid taxeringen. dragits av vid taxe- Mervärdesskatt skall dras av om skatten avser utgående skatt som i strid med 15 kap. 6 § första stycket har tagits upp som intäkt 5 Senaste lydelse 2000:1356. och som har betalats in till staten. Om denna mervärdesskatt sätts ned skall motsvarande del av avdraget återföras. Utgifter för sådan hälso- och Utgifter för sådan hälso- och sjukvård eller tandvård i sjukvård eller tandvård i som inte är offentligt finansie- som inte är offentligt finansie- rad får inte dras av. rad får inte dras av. skall dock dras av om de avser skall dock dras av om de avser en anställd, en enskild närings- en anställd eller en enskild när- idkare eller en delägare i ett ingsidkare som inte omfattas av den offentligt finansierade vår- omfattas av den offentligt finan- den enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller någon (1962:381) om allmän försäk- annan svensk författning. ring eller någon annan svensk Utgifter för hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel utom- lands skall dras av om de uppkommit vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands. dras av, om arbetsgivaren skall dras av, om arbetsgivaren skall svara för dem enligt 22 kap. svara för dem enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän för- lagen (1962:381) om allmän för- syftar till att den anställde skall syftar till att den anställde skall kunna fortsätta att förvärvs- kunna fortsätta att förvärvs- Avdrag för sådana ut- Avdrag för sådana ut- gifter skall också göras av en gifter skall också göras av en enskild näringsidkare eller av en enskild näringsidkare, om reha- delägare i ett svenskt handelsbo- biliteringen syftar till att han lag, om rehabiliteringen syftar skall kunna fortsätta sitt för- till att han skall kunna fortsätta ter för förebyggande behandling dras av, om behandlingen har ett skall dras av, om behandlingen har ett sådant syfte. Utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i när- ingsverksamheten skall dras av med och för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i närings- verksamheten. Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med för varje kilometer. När det gäller svenska han- delsbolag skall avdraget för egen- avgifter beräknas för varje del- ägare för sig och avsättningarna göras hos delägarna. När det gäller europeiska ekonomiska intressegrupperingar skall avdraget för egenavgifter beräknas för varje skattskyldig medlem för sig och avsättning- arna göras hos medlemmarna. Vid beräkning av anskaffningsvärdet för pågående arbeten skall värdet av sådan arbetsinsats som utförts av den skattskyldige, dennes make eller barn inte beaktas. Om uppdragstagaren är ett svenskt handelsbolag, skall värdet av den arbetsinsats som utförts av delägare i handelsbolaget inte beaktas. 6 Senaste lydelse 2000:1003. Om den skattskyldige eller en Om den skattskyldige eller en sådan fysisk eller juridisk person sådan fysisk eller juridisk person eller ett sådant svenskt handels- eller en sådan europeisk eko- bolag som står den skattskyldige nära har vidtagit åtgärder för att står den skattskyldige nära har vidtagit åtgärder för att den skattskyldige skall kunna tillgo- anskaffningsvärde än som fram- doräkna sig ett högre anskaff- står som rimligt och det kan ningsvärde än som framstår som antas att detta har gjorts för att rimligt och det kan antas att någon av dem skall få en obehö- detta har gjorts för att någon av rig skatteförmån, skall anskaff- dem skall få en obehörig skat- teförmån, skall anskaffningsvär- det justeras i skälig mån. Om den skattskyldige eller ett Om den skattskyldige eller en svenskt handelsbolag har jämkat avdrag för ingående skatt enligt gruppering har jämkat avdrag för 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ ingående skatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdes- (1994:200), skattelagen (1994:200), serna i andra och tredje styckena till den del det jämkade beloppet tredje styckena till den del det avser mervärdesskatt på sådana jämkade beloppet avser mervär- utgifter som ingår i anskaff- desskatt på sådana utgifter som ningsvärdet för inventarier. Om den skattskyldige gör avdrag för värdeminskning enligt den räkenskapsenliga avskrivningsmetoden, skall avskrivningsunder- laget enligt 13 § justeras med det belopp som gäller enligt god redovisningssed. Vid beräkning enligt 17 § skall anskaffningsvärdet justeras med motsvarande belopp. Om den skattskyldige gör avdrag för värdeminskning enligt restvärdesmetoden, skall avskrivningsunderlaget enligt 13 § justeras med summan av jämkningsbeloppen för den återstående korriger- ingstiden. 7Senaste lydelse 2000:1341. 8Senaste lydelse 2000:1355. Om den skattskyldige eller en europeisk ekonomisk intresse- gruppering har jämkat avdrag för ingående skatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdes- skattelagen (1994:200), skall anskaffningsvärdet justeras med summan av jämkningsbeloppen för den återstående korriger- ingstiden till den del jämk- ningen avser mervärdesskatt på sådana utgifter som ingår i an- skaffningsvärdet för en bygg- nad.Om den skattskyldige eller en europeisk ekonomisk intresse- gruppering vid redovisningen av mervärdesskatt har dragit av in- gående skatt enligt 9 kap. 8 § mervärdesskattelagen, skall an- Om den skattskyldige eller ett Om den skattskyldige eller en svenskt handelsbolag vid redo- visningen av mervärdesskatt har gruppering vid redovisningen av dragit av ingående skatt enligt mervärdesskatt har dragit av in- 9 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200), skall underlaget enligt 13 § respektive (1994:200), underlaget enligt 13 § respektive minskas med det avdragna be- loppet till den del detta avser minskas med det avdragna be- mervärdesskatt på sådana utgif- loppet till den del detta avser ter som ingår i anskaffningsvär- mervärdesskatt på sådana utgif- det för inventarier. ter som ingår i anskaffningsvär- det för inventarier. 14 §10 Om den skattskyldige eller ett svenskt handelsbolag har jämkat avdrag för ingående skatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen (1994:200), skall anskaffnings- värdet justeras med summan av jämkningsbeloppen för den återstående korrigeringstiden till den del jämkningen avser mervärdesskatt på sådana utgif- ter som ingår i anskaffningsvär- det för en byggnad. Om den skattskyldige eller ett svenskt handelsbolag vid redo- visningen av mervärdesskatt har dragit av ingående skatt enligt 9 kap. 8 § mervärdesskattelagen, skallanskaffningsvärdet minskas 9Senaste lydelse 2000:1355. 10Senaste lydelse 2000:1355. med det avdragna beloppet till den del avdraget avser mervär- desskatt på sådana utgifter som ingår i anskaffningsvärdet för en byggnad. skaffningsvärdet minskas med det avdragna beloppet till den del avdraget avser mervärdes- skatt på sådana utgifter som in- går i anskaffningsvärdet för en byggnad.