sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Bestämmelser som finns för utbildningen, skollagen och andra för- fattningar på skolområdet, exempelvis läroplaner och kursplaner gäller även vid entreprenad. Det innebär att bestämmelserna i 1–3 kap. gäller även för entreprenaden. Bestämmelserna om krav på lärare i 2 kap. 11–15 §§ samt om registerkontroll i 2 kap. 19–21 §§ i skollagen kommer därmed också att gälla vid entreprenad. Möjligheten för enskilda skolor att lägga ut verksamhet på entreprenad bör övervägas i den utredning om entreprenad som kommittén har föreslagit i avsnitt 14. Inom förskola, förskoleklass, fritidshem, vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare får uppgifter inom utbildningen överlämnas på entre- prenad. Inom de uppräknade skolformerna finns inga begränsningar i fråga om möjlighet att lägga ut utbildning på entre- prenad så när som vad gäller myndighetsutövning inom förskola och fritidshem. Någon förändring föreslås inte i sak. För komvux, särvux och sfi föreslås att den myndighetsutövning som hör till lärares åliggande får överlämnas till entreprenörer, jfr 5 §. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karak- tärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Paragrafen motsvarar 1 § lagen (1993:802) om entreprenadför- hållanden i skolan. Inga förändringar jämfört med vad som gäller enligt entreprenadlagen föreslås för gymnasieskolans utbild- ningar. Bestämmelsens slutliga utformning måste avvakta Gym- nasiekommitténs förslag. Om det finns särskilda skäl får regeringen på ansökan av en kommun eller ett landsting i andra fall än som anges i 2 och 3 §§ medge att kommunen eller får sluta avtal med någon annan om att bedriva undervisning inom skolväsendet för barn och ungdom. Av paragrafen framgår att regeringens nuvarande möjlighet enligt 2 § entreprenadlagen att medge undantag från huvudregeln bibe- hålls. Undantaget kan som avse vilken undervisning som får läggas ut, men den kan också avse att annan än enskild fysisk eller juridisk person får anlitas som entreprenör, t.ex. en kommun. I fråga om undervisning kan regeringen medge att entreprenad får prövas även inom andra ämnen i gymnasieskolan än som anges i 3 § samt inom . Ordet offentliga skolväsendet har ersatts med skolväsendet. Någon saklig förändring av bestäm- melsens innebörd är inte avsedd. Om en kommun eller ett landsting överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad får också överlämnas den myndighets- utövning som hör till uppgiften. För att överlämna myndighetsutövning till en enskild krävs lag- stöd. Bestämmelsen innebär att ingen annan myndighetsutövning än den som hör till lärares undervisningsuppgifter får överlämnas vid entreprenad. Uppgifter som kan komma att övrelämnas är Det bör framhållas att skollagens bestämmel- ser om vem som får sätta betyg skall också gälla hos entreprenören. Den som är eller har varit verksam inom enskild verksamhet som bedrivs med stöd av 2–4 §§ får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga förhållanden. Paragrafen motsvarar till innehållet 5 § i entreprenadlagen men utvidgas till att gälla i all entreprenadverksamhet enligt detta kapitel. En kommun får såsom huvudman överlåta ansvaret för medicinska insatser som anges i 2 kap. 17 § till ett landsting, om kommunen och är överens om detta. På samma sätt får ett landsting över- låta ansvaret till en kommun. Staten eller en enskild får såsom huvudman överlåta ansvaret för de medicinska insatser som anges i 2 kap. 17 § till en kommun eller ett landsting, om huvudmannen och kommunen eller är över- ens om detta. Elevhälsans medicinska insatser har samma huvudmannen som utbildningen, dvs. en kommun, ett landsting, staten eller en enskild huvudman. Skolhuvudmannen är beträffande elevhälsans medicinska insatser enligt 2 kap. 17 § vårdgivare. Denne skall enligt hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763) utse en verksamhetschef som skall leda verk- samheten så att kraven på säkerhet och kvalitet uppfylls. Socialsty- relsen har gett ut allmänna råd om verksamhetschef inom hälso- och sjukvård (SOSFS 1997:8). Paragrafen ersätter nuvarande bestämmelser om skolhuvudman- nens skyldighet avseende skolhälsovården i skollagen och sådana i skolformsförordningarna som ger möjlighet för skolhuvudmannen att låta någon annan fullgöra dessa uppgifter. Den överlåtelse som sker är inte att betrakta som entreprenad då huvudmannaskapet och ansvaret för verksamheten vid överlåtelsen följer med. det föreslår kommittén att bestämmelserna som är spridda i skolformsförordningarna sammanförs i detta kapitel. Första stycket motsvarar nuvarande bestämmelser avseende skolhälsovården i 1 kap. 5 § grundskoleförordningen, 1 kap. 5 § särskoleförordningen, 1 kap. 14 § gymnasieförordningen samt 1 kap. 12 § gymnasiesärskoleförordningen. Andra stycket motsvarar nuvarande bestämmelser i 1 kap. 12 § specialskoleförordningen och 1 kap. 6 § sameskolförordningen. föreslås här att en enskild skolhuvudman ges möjlighet att överlåta ansvaret för de medicinska insatserna till en kommun eller ett landsting. Särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet Familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet Kommunen skall sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn familjedaghem, om vårdnadshavarna önskar det. Familjedaghem skall genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten skall utgå från varje barns speciella behov. I nuvarande skollag finns en gemensam reglering för förskola, fritidshem och familjedaghem under begreppen förskoleverksam- het och skolbarnsomsorg. I kommitténs förslag till skollag ingår familjedaghemmet inte i skolväsendet och någon gemensam reglering finns inte. Familjedaghemmets funktion som alternativ eller komplement till en kommuns förskola eller fritidshem anges därför i förevarande paragraf i 17 kap. Kommun skall sträva efter att erbjuda plats i familjedaghem om vårdnadshavarna hellre önskar denna omsorgsform för sitt barn. Endast när det inte finns något familjedaghem att tillgå kan kom- munen trots vårdnadshavarnas önskemål hänvisa barnet till för- skola. Se specialmotiveringen till 5 kap. 10 §. Andra stycket anger att familjedaghem skall genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. Det framgår också att barn skall ges det stöd som barnets speciella behov kräver. Bestämmelsen kan liksom kompletteras med allmänna råd från (1999:3). För plats i familjedaghem får skäliga avgifter tas ut på det sätt som anges i 5 kap. 11 § första stycket. Bestämmelsen ersätter vad som gäller enligt 2 a kap. 10 § skol- lagen. Den ändrade lydelsen innebär ingen ändring i sak. En kommun kan även anordna pedagogisk verksamhet och omsorg i form av öppen förskola och öppen fritidsverksamhet. En enskild huvudman får erbjuda öppen fritidsverksamhet till sina elever i eller grundsärskolan till och med vårterminen det år de fyller . Bestämmelsen möjliggör för en kommun att anordna öppen för- skola där barnen inte är inskrivna. Öppen fritidsverksamhet kan erbjudas elever i eller motsvarande skolformer istället för fritidshem till och med vårterminen det år eleven fyller (jfr 7 kap. 18 § tredje stycket). Även en enskild huvudman kan erbjuda öppen fritids- verksamhet till sina elever i den aktuella åldersgruppen. För såväl öppen förskola som öppen fritidsverksamhet finns allmänna råd utgivna av (2000:1 respektive 2000:2). För den som erbjuds anställning i sådan verksamhet som avses i 1 och 3 §§ skall bestämmelserna i 2 kap. 19–21 §§ tillämpas. Lokalerna där verksamheterna skall bedrivas skall vara ändamåls- enliga. Bestämmelsen i första stycket innebär att den som erbjuds en anställning för verksamhet vid familjedaghem, öppen förskola eller öppen fritidsverksamhet skall lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas. Vissa verksamheter för barn på sjukhus Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola, försko- leklass eller fritidshem. I denna paragraf återges de bestämmelser som finns i 2 a kap. 4 § och 2 b kap. 4 §. Som redovisats i den allmänna kommentaren i avsnitt 13 omfattar bestämmelsen alla barn som vårdas på sjukhus eller motsvarande oavsett om de annars deltar i förskola, fritidshem eller förskoleklass. Till skillnad från vad som gäller för särskild undervisning ligger anordnaransvaret på sjukvårdshuvudmannen och inte på skolhuvudmannen. För sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjuk- dom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på ett sjukhus eller en motsvarande institution, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Särskild undervisning anordnas av skolhuvudmannen, om inte något annat följer av andra stycket. Undervisningen skall så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. Särskild undervisning på ett sjukhus eller en motsvarande institution anordnas av den kommun där institutionen är belägen. Sådan under- visning skall stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför skol- väsendet. Om undervisningen avser en elev som inte är bosatt i kom- munen har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader från huvudmannen för den utbildning där eleven annars fullgör sin skolgång. Särskild undervisning skall inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Undervisning får anord- nas i elevens hem endast om elevens vårdnadshavare medger det. Bestämmelsen är avsedd att täcka vad som i dagens lagbestämmel- ser regleras i 10 kap. 3 § skollagen samt i bestämmelserna om särskild undervisning i skolformsförordningarna. Förslaget innebär en enhetlig reglering för elever i och motsvarande skolformer samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Ansvaret för särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande flyttas till kommunen där sjukhuset eller motsvarande är beläget. Av andra stycket framgår att kommunen har rätt till ersättning för sina kostnader för utbildningen från elevernas skolhuvudmän. Barn som är synskadade eller gravt språkstörda får fullgöra sin skol- plikt i särskilda resurscenter. Utbildningen skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i respektive grundsär- skolan. Staten är huvudman för utbildning vid sådana resurscenter. Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kostna- der för den som fullgör sin skolplikt vid ett särskilt resurscenter. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om verksamheten vid sådana resurscenter samt meddela föreskrifter om undantag från bestämmelsen i tredje stycket och om ersättningens storlek. Paragrafen motsvarar nuvarande 10 kap. 3 a §. Bestämmelsen inför- des i skollagen efter regeringens förslag i prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder. Nuvarande bestämmelse har gällt . I föreliggande förslag görs ett förtydligande i ett nytt andra stycke som anger att staten är huvudman för utbildning vid sär- skilda resurscenter. I övrigt är paragrafen oförändrad för att inte föregripa den fort- satta beredningen av betänkandet Visstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU 2002:106). Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilt ungdomshem) skall skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Sådan utbildning skall anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i eller i förekommande fall grundsärskolan eller special- skolan. Den som är skolpliktig och vistas i ett hem som avses i första stycket och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt skall genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i kompletterande utbildning på grundskolenivå eller motsvarande eller i utbildning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om utbildningens närmare innehåll och dess organisation. Paragrafen motsvarar väsentligen vad som föreskrivs i nuvarande 10 kap. 2 §. Förslaget innebär dock sådana ändringar i sak att skol- pliktiga barn på ungdomshem i förekommande fall skall ges möjlig- het till utbildning som motsvarar grundsärskolan eller specialskolan och icke skolpliktiga ungdomar skall ges möjlighet till utbildning motsvarande gymnasieskolan. En närmare reglering finns kopplad till dessa bestämmelser i för- ordningen (1983:28) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem. Den nu föreslagna lagtexten bygger på att en närmare reglering även i fortsättningen görs i förordning. Den nuvarande förordningen behöver dock omarbetas som en konse- kvens av de ändringar som föreslås här och andra förändringar som kommittén föreslår i skollagen. Hit hör bl.a. hänvisningar som görs till andra förordningstexter, texter som kommittén föreslår skall flyttas till skollagen. Annat sätt för att fullgöra skolplikten Ett skolpliktigt barn skall medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag, om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag. Behov av insyn i verksamheten skall kunna tillgodoses. Medgivande kan lämnas för upp till i sänder. Under dess giltighetstid skall prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet skall återkallas med omedelbar verkan, om nödvändig insyn i verksam- heten inte ges eller om det av annat skäl kan antas att det inte längre föreligger förutsättningar för ett medgivande. Frågor enligt första stycket prövas av barnets hemkommun eller, om barnet har sådant funktionshinder som enligt 4 kap. 3 § 3 kan vara grund för att fullgöra skolplikten i specialskolan, av . Nuvarande bestämmelser om möjligheten att fullgöra skolplikten på annat sätt än vad som föreskrivs i skollagen är oförändrade sedan skollagens ikraftträdande . Det ligger i detta förslag en uppfattning att samma möjlighet att fullgöra skol- plikten utanför det offentligt reglerade skolväsendet bör finnas kvar oförändrad i en ny skollag. En ändring som gjorts i tredje stycket är ett förtydligande av vem som skall besluta om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. I förslaget anges att beslutet skall fattas av barnets hemkom- mun. Därmed utesluts att en styrelse för en skola med enskild huvudman kan pröva frågan om medgivande att fullgöra skolplik- ten på annat sätt. I nuvarande bestämmelse i 10 kap. 5 § finns följande föreskrift i paragrafens andra mening: Om barnet har sådant funktionshinder som enligt 3 kap. 3 § kan vara grund för mottagande i särskolan eller specialskolan, skall styrelsen höra innan ett medgivande lämnas eller återkallas. I kommitténs förslag slopas skyldigheten att höra när fråga är om barn som kan tas emot i särskolan. För barn som kan tas emot i specialskolan skall enligt förslaget beslut fattas av . Skolplikt får fullgöras i en enskild skola som anordnas vid sidan av skolväsendet (fristående skola), om skolan är godkänd av . Om inte annat följer av tredje stycket får barn som avses i 4 kap. 3 § 1 fullgöra sin skolplikt i en fristående skola endast om skolan motsvarar . Barn som avses i 4 kap. 3 § 2 och 3 får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola endast om skolan motsvarar grundsärskolan respektive specialskolan. Barn som endast är bosatta i landet eller som har andra skäl att få en utbildning med internationell inriktning får full- göra sin skolplikt i en sådan fristående skola som avses i 11 § 2. Bestämmelsen reglerar att skolplikt även kan fullgöras i en fristå- ende skola och i en internationell skola enligt 11 § 2. Godkännande enligt 10 § skall lämnas om huvudmannen för skolan kan antas komma att uppfylla följande krav: 1.Skolan skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , grundsärskolan eller specialskolan skall förmedla. 2.Om skolan har en annan internationell inriktning än den som får finnas i eller i en fristående skola som motsvarar (internationell skola) krävs i stället för vad som anges i 1 att skolans utbildning som helhet betraktad skall vara likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som eleverna behöver. 3.Föreskrifterna om övergripande mål m.m. i 1 kap. 3–6 §§, om registerkontroll i 2 kap. 19–21 §§ och om tystnadsplikt i 21 kap. 9 § första stycket skall tillämpas vid skolan. Det skall vara möjligt att fullgöra sin skolplikt i skolor med enskild huvudman även utanför skolväsendet, bl.a. utifrån inter- nationella åtaganden. Sådana skolor, här kallade fristående skolor, föreslås få en reglering som i princip motsvarar den som finns för fristående skolor i nuvarande 9 kap. skollagen. Någon rätt till offentligt stöd föreslås inte för sådana skolor. Första punkten motsvarar bestämmelsen om motsvarande kunskaper och färdigheter som finns i nuvarande 9 kap. 2 § första stycket i skollagen. Andra punkten reglerar kraven för internationella skolor och motsvarar bestämmelserna i 9 kap. 5 § skollagen. Närmare bestäm- melser för dessa skolor regleras i förordning. Tredje punkten anger att vissa bestämmelser som gäller för skol- väsendet skall tillämpas även av godkända fristående skolor. svarar för nationell uppföljning och utvärdering av skol- väsendet och sådan utbildning som regleras i 17 kap. I paragrafen slås fast att , som är det namn som föreslås ersätta , skall bedriva nationell uppföljning och utvärdering av skolväsendet. Vad skolväsendet omfattar framgår av föreslagna 1 kap 1 § i den nya skollagen. I skolväsendet inbegrips samtliga skolformer samt utbildning i fritidshem oavsett om huvudmannaskapet är offentligt eller enskilt. Bestämmelsen mot- svaras delvis av 3 § 1 i förordningen (1991:1121) med instruktion för men har utsträckts till att omfatta även enskilda förskolor och enskilda fritidshem. Av bestämmelsen följer också att uppföljningen och utvärderingen även omfattar den utbildning som regleras i 17 kap. utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och bestämmelser för utbild- ningen som kan finnas i annan författning. tillsyn omfattar dock inte sådan utbildning som anges i 5 §. Bestämmelsen innebär att mandat att utöva tillsyn har getts lagstöd. anges tillsynsuppdrag genom preci- seringar i nio punkter i instruktion. Genom bestämmelsen i första meningen preciseras området för den tillsyn det här är fråga om. Tillsynsansvaret omfattar till att börja med efterlevnaden av skollagen och de föreskrifter som meddelas med stöd av denna. Bestämmelser om utbildning som regleras i skollagen kan också finnas i andra författningar. I Skol- verkets tillsynsuppdrag enligt denna paragraf ingår även att se till att dessa författningar efterlevs. Från tillsynsområde har enligt föreskriften i andra meningen undantagits tillsynen över sådan verksamhet som kommunen godkänt enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 §. Av 5 § nedan följer att den tillsynen liksom vad som gäller skall utövas av kommunen. tillsynsansvar enligt första meningen innebär emellertid att skall se till att kommu- nen fullgör sin skyldighet att utöva tillsyn över de aktuella verk- samheterna. har rätt att inspektera sådan verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspektionen. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om de tillsyns- instrument som har. Har en huvudman åsidosatt sina skyldigheter som huvudman för verksamhet som står under tillsyn och avhjälps inte bris- terna efter påpekande för huvudmannen får , om missför- hållandena kan leda till påtagliga negativa effekter för utbildningen eller för eleverna, förelägga huvudmannen att fullgöra sina åliggan- den. Föreläggandet får förenas med vite. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som Skol- verket anser nödvändiga för att de påtalade missförhållandena skall avhjälpas. I paragrafen som är ny ges genom bestämmelsen i första stycket möjlighet att meddela föreläggande för att komma till rätta med missförhållanden som kan leda till påtagliga negativa effekter för utbildningen eller för eleverna. Förutsättningarna för att meddela sådant föreläggande har behandlats i avsnitt 18. I föreläg- gandet får vite utsättas. I andra stycket anges att ett föreläggande skall innehålla uppgift om de åtgärder som anser nödvändiga för att missför- hållandena skall avhjälpas. Att beslut om föreläggande kan överklagas framgår av 20 kap. 1 § 3. Kommunen utövar tillsyn över sådan verksamhet som kommunen godkänt enligt 2 kap. 5 § andra stycket. Kommunen har rätt att inspektera verksamheten och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Om det förekommer missförhållande i verksamheten får kommu- nen förelägga huvudmannen att avhjälpa missförhållandet. Ett före- läggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som kommunen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet skall kunna avhjälpas. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla godkännandet. Detsamma gäller om huvudmannen utökar verksamheten utöver vad som anges i godkännandet. Av första stycket följer att kommunen har tillsyn över enskilda förskolor och sådana enskilda förskoleklasser som inte är anknutna till en enskild huvudmans skola. Föreskriften har sin motsvarighet i bestämmelserna i 2 a kap. 15 § och 2 b kap 8 § första stycket nuva- rande skollag. Nytt i andra stycket i förhållande till de bestämmel- ser som gäller är att kommunen även har rätt att ta del även av annat material som behövs för tillsynen. Föreskrifterna i andra och tredje stycket motsvarar såvitt gäller enskild förskola bestämmelserna i 2 a kap. 16 § första och andra stycket. För förskoleklassen saknar kommunen möjlighet att utfärda föreläggande och bestämmelsen innebär således en nyhet i detta avseende. Möjlighet för kommunen att återkalla ett godkän- nande av utbildning som motsvarar förskoleklassen finns dock ( 2 b kap. 9 §). Beslut om föreläggande enligt denna paragraf får överklagas enligt 20 kap. 2 § 5. har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid –Rh-anpassad utbildning, –viss annan utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elevhems- boende som avses i första stycket och får då inspektera verksamheten. Bestämmelsen motsvarar 15 kap 7 § nuvarande skollag. För att bestämmelsen skall bli mer lättläst har en redaktionell ändring gjorts. Har en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldig- heter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, får regeringen meddela de föreskrifter för kommunen eller, på kommunens bekostnad, vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpa bristen. Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd av första stycket, får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalt ut till kommunen. Paragrafen motsvarar 15 kap. 15 § gällande skollag. Om en huvudman för en enskild skola inte följer föreläg- gande enligt 4 § och missförhållandena är allvarliga, får återkalla godkännandet.