sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Bland dessa hand- lingar fanns en promemoria från , som på referensgruppens uppdrag hade utfört en granskning av den i avsnitt 15.6 nämnda . Vid sitt sista sam- manträde för året beslutade referens- gruppen meddela kommunstyrelsen att den ansåg sitt uppdrag om förstudien genomfört sedan fullmäktige nu fattat beslut i frågan. beslutade kommunstyrelsen att referens- gruppen skulle vara kvar och ha som huvuduppgift att till en bred allmänhet sprida kunskap om ett eventuellt slutförvars inverkan på människor och miljö, Gruppen har därför att ur kommunperspektiv följa platsundersökningen i sådan utsträck- ning att god information kan ges till allmänheten och berörda, att bidra till platsundersökningen med synpunkter och idéer samt på särskilt uppdrag av kommunstyrelsen djupare granska och bedöma framlagda rapporter. Gruppen beslutade att anta namnet Referensgruppen för platsundersökning vid Fors- mark (). 15.9Kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad hade SKB öppnat ett lokalkontor i . En bred informationsverksamhet inleddes med seminarier, stu- dieresor, besök av (med utställningsmaterial), infor- mation till olika föreningar och grupper osv. Vid besöken av i kommun vid olika tillfällen åren 1996– 2000 beräknas sammanlagt närmare 20 000 personer ha sett ut- ställningarna. En redovisning av SKB:s informationsverksamhet i kommunen fram finns i en bilaga till den slutliga versionen av förstudien. Som framgått (avsnitt 15.2) lämnade kommunens referens- grupp information till kommunfullmäktige och ordnade en serie möten för allmänheten i de fem större tät- orterna. Gensvaret på dessa inledande informationsinsatser var svagt. Efter det att SKB hade presenterat den preliminära versionen av förstudien och denna genom kommunens försorg hade blivit föremål för remissförfarande, distribuerades en in- formationsbroschyr om granskningsprocessen till alla hushåll inklusive de sommarboende. Utgivare av broschyren var refe- rensgruppen, som biträddes av ett marknadsföringsbolag. I bro- schyren, vars upplaga var 14 000 exemplar, uppmanades kom- muninvånarna att till referensgruppen framföra önskemål om kommande information från kommunen. Broschyren gavs även ut som taltidning. En redigerad variant av broschyren lades ut på kommunens webbsida. startades också en studie- cirkel i Studiefrämjandets regi om slutförvarsfrågan. Mot bakgrund bland annat av de synpunkter som hade kom- mit in på nyssnämnda broschyr arbetade referensgruppen fram en ny version. Denna var utformad som frågor och svar och distribuerades till hushållen i ungefär samma upplaga. Liksom tidigare gavs broschyren också ut som taltidning och lades ut på kommunens webbsida. Referensgruppen har 2001 haft samman- lagt 80 protokollförda sammanträden. Inför sammanträdena har inte enbart distribuerats handlingar som skall behandlas utan också material som belyser andra förstudiekommuners arbete med motsvarande frågeställningar. Omfattande pressklipp ingår. Härigenom utgör referensgruppens handlingar ett värdefullt och lättillgängligt källmaterial också för mer djupgående studier av arbetet med förstudierna även i andra berörda kommuner. Referensgruppens medlemmar, liksom andra företrädare för kommunen, hade kontinuerliga kontakter med SKB. Av referensgruppens verksamhetsberättelser samt en samman- fattande beskrivning om referensgruppens verksamhet fram som ingår som bilaga till slutversionen av förstudie- rapporten framgår, utöver vad som nämnts ovan, i huvudsak föl- jande. lämnade referensgruppen information i sam- band med . Förutom att uppgifter lämnades till KASAM, SKB m.fl., lämnades uppgifter och material till forskare vid högskolan i , , studerande vid Forskningen kunde handla om t.ex. risker och befolkningens förtroende. informerade sekreteraren i referensgruppen kommunstyrelserna i och Tierps kommuner. In- formation lämnades vidare till allmänheten i i samband med SKB:s utställning på , till kommunfullmäktige , till allmänheten , till krisgruppen och till kommunens förvaltningschefer . medverkade företrädare för referens- gruppen i den ovan nämnda studiecirkeln. Fyra studerande vid skrev var sin uppsats om kärnavfalls- frågan i kommun, varvid referensgruppen medverkade. lämnade referensgruppen åter information i samband med , och vid den tidigare nämnda studiecirkeln. Skolor kontaktades med erbjudande om infor- mation från kommunen, Kärnkraftinspektionen och . Elever fick hjälp med information i sam- band med uppsatsskrivning och liknande. anord- nade också referensgruppen ett offentligt informationsmöte i , vid vilket miljöorganisationer – , Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen samt Avfallskedjan - gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på förstudien och på KBS-3-metoden. Även hade inbjudits, men deltog inte. Mötet, med cirka 50 personer närvarande, var det mest välbesökta av alla som referens- gruppen har anordnat. Opinionsgruppen för Säker Slut- förvaring, OSS , ansökte om och fick anslag för egna informationsinsatser. I samband med att besökte , , och Forsmark lämnade referens- gruppen information om kommunens verksamhet kring förstudien. Den viktigaste informationsinsatsen ägde rum när, i samverkan med Bruksgymnasiet, SKB, Kärnkraftinspektionen, samt OSS Öst- , referensgruppen anordnade en temadag om kärn- avfall och förstudien. Temadagen var inriktad på avgångs- klasserna i gymnasiet. informerades avgångsklasserna i gymnasiet. En broschyr om platsundersökningen i kommu- nen distribuerades till hushållen. har vissa bidrag utbetalats till Oss . Åren 1997 1999 bidrog kommunen med mindre belopp för att täcka direkta kostnader för vissa arrangemang som ordnades av opinionsgruppen. ändrade bidragsgivningen karaktär till att bli ett ospecificerat bidrag, där användningen dock måste spe- cificeras och verifieras i efterhand. beviljades Oss ett bidrag om . Även föreningen för , som har en uttalat positiv inställning till slutförvarsprojektet, beviljades ett bidrag. Som framgått av avsnitt 13.3 har kommuner rätt till ersättning från Kärnavfallsfonden för kostnader för infor- mation till allmänheten i frågor som rör hantering och slutför- av använt kärnbränsle och kärnavfall. De ersättningar som utbetalats till kommun från Kärnavfallsfonden har 2001 uppgått till sammanlagt cirka 6,6 mil- joner kronor. 16 (län) ligger i den norra delen av län. I norr gränsar kommunen till , i söder till kommun och i sydost till kommun. Forsmarks kärnkraftverk i sistnämnda kommun ligger endast från gränsen till . Kommunens yta är och antalet invånare är ca 19 900. Befolkningen har minskat, frånsett en liten ökning i början av 1990- talet. har befolkningen åter ökat. Centralort är , där omkring en fjärdedel av kommuninvånarna bor. Andra större tätorter är , och . Kommunen har starka industritraditioner, och av arbetstillfällena finns inom tillverkningsindustrin. I bruksorten tillverkas snabbstål av det numera franskägda företaget med ca 270 anställda. Inom kommunen finns också några relativt stora företag inom verkstadsindustrin, bl.a. och med ca 380 respektive ca 140 anställda, samt spånskivetillverkaren med ca 200 anställda. Störste arbetsgivaren är kommunen med ca 1 600 anställda. Den privata service- och tjänstesektorn är relativt svagt utvecklad. Jord- och skogsbruket är fortfarande av betydelse. Inom kommunen finns en gymnasieskola och ett lärcentrum för distansstudier. av kommuninvånarna har postgymnasial utbildning, vilket ligger under genomsnittet för landet. Kommunens ekonomi är relativt stark till följd bl.a. av att man har varit återhållsam med investeringar. Arbetslösheten är lägre än i många jämförbara kommuner. En bidragande orsak är sannolikt närheten till . Det förekommer en viss arbets- pendling dit, liksom till . Kommunen har inget särskilt näringspolitiskt program. Kommunledningen strävar dock att skapa gynnsamma arbetsvillkor för företagen inom kommunen, bl.a. genom god service. Det har också förekommit vissa nyetable- ringar . Kommunen genomkorsas av järnvägen – och . Närmaste flygplats med reguljär trafik är . Avståndet dit från centralorten är ca 8 mil. En stor satsning har gjorts på bredband. Socialdemokraterna har länge haft en dominerande ställning i kommunen. Vid val gick dock den egna majoriteten i fullmäktige förlorad. Fördelningen av de 49 mandaten i full- mäktige var fram till valet följande: s 24, c 7, m 6, v 4, kd 3, fp 2, mp 2, stoppa E 4-väst kulturpartiet 1. Vid kärn- kraftsomröstningen fick nejsidan av rösterna, dvs. Genom sitt läge intill förstudiekommunen hade haft möjlighet att följa arbetet där, bl.a. genom deltagande i det regionala samråd kring för- studien i som påbörjades i regi av läns- styrelsen i län (se avsnitt 22). Kommunen har också varit representerad i för Forsmarks kärnkraftverk. Frågan om kommunens medverkan i förstudiearbetet aktuali- serades dock först när SKB gav kommunledningen en orientering om resultatet av den preliminära förstudien för Öst- . Det konstaterades då att det kunde finnas områden också inom , bl.a. inom ett avstånd av från , med förutsättningar för lokalisering av ett slutförvar. Denna kontakt följdes upp av SKB med förslag om att SKB skulle genomföra en förstudie i kommunen. Därefter gick den politiska behandlingen i kommunen mycket snabbt. På förslag av kommunstyrelsen beslöt kommunfullmäk- tige att ställa sig positiv till SKB:s förslag. Beslutet var inte förenat med några särskilda förbehåll eller vill- kor riktade mot SKB eller staten. Det uttalades dock att ett eventuellt framtida beslut om att lokalisera ett slutförvar i kommunen skulle föregås av en folkomröstning. Kommunfullmäktiges beslut var på detta stadium enhälligt. Något särskilt avtal med SKB träffades inte. Kommunens arbete med frågan kan be- tecknas som en uppstart. Man försökte att under detta skede skaffa sig en viss kunskap om slutförvarsprojektet och om de andra förstudiekommunernas arbete. Man diskuterade frågor om strategi och organisation för kommunens engagemang. Under uppstartskedet bedrevs arbetet med hjälp av en infor- mell arbetsgrupp med två politiker och två tjänstemän. En av politikerna (s), tillika ledamot i kommunstyrelsen, utsågs till politiskt ansvarig. Gruppen lade fram ett förslag till handlings- plan och arbetsorganisation som efter behandling i kommunsty- relsen godkändes av kommunfullmäktige . Det kan noteras att representant i kommunstyrelsen avgav en reservation med krav bl.a. på folkomröstning redan när resultatet av en förstudie förelåg. Utgångspunkten för arbetsgruppens förslag var att kommu- nen skulle gå in i förstudiearbetet med en hög ambitionsnivå, varmed menades att man skulle skapa så goda förutsättningar som möjligt för en framtida lokalisering av ett slutförvar till kommunen. Kommunens engagemang borde alltså ta sikte på medverkan också i ett kommande platsval, förutsatt att för- studien utföll positivt. Med denna ambitionsnivå ställdes krav på ett mycket djupt och brett informations-, förankrings- och granskningsarbete och därmed också på en betydande kompe- tenshöjning. Kommunens åtagande borde emellertid enligt arbetsgruppen inte omfatta en granskning av KBS-3-metoden. Denna borde prövas av myndigheterna, senast inför valet av kommuner där platsundersökningar skulle genomföras. SKB lade fram en tidsplan för arbetet med en förstudie. Uppläggningen var i princip densamma som i tidigare förstudiekommuner. Det kan tilläggas att SKB hade öppnat ett informationskontor i . Kommunens handlingsplan anslöt till den tidsplan som SKB lagt fram för sitt arbete med förstudien. Kommunen skulle förse SKB med underlag, identifiera viktiga frågor och skapa möjlig- heter för kommuninvånarna att påverka förstudiearbetet. För utredningsskedet togs fram en organisation i fyra nivåer enligt följande. Den politiska styrningen och ledningen för projektet skulle utövas av en styrgrupp som utgjordes av kommunstyrelsens arbetsutskott förstärkt med den politiskt ansvarige för förstu- dien. Projektledaren var föredragande. En informationsgrupp, senare kallad referensgrupp, hade till uppgift att förmedla information och synpunkter mellan pro- jektet och kommuninvånarna och att verka för ökat medborgar- inflytande. I gruppen ingick företrädare för alla de partier som var representerade i fullmäktige. Svenska Naturskyddsför- eningens Tierpsavdelning, , Småbarns- föräldrarna, (se avsnitt 16.9) samt LO-facken var också representerade. Ordförande i informationsgruppen var den politiskt ansvarige för förstudiearbetet. För den operativa ledningen av kommunens arbete med för- studien svarade en projektledare. Denne skulle föreslå och detalj- planera kommunens insatser och svara för verkställigheten av fattade beslut. Projektledaren skulle också samordna pågående aktiviteter, svara för administration och ekonomi, bevaka om- världsfrågor m.m. samt fungera som sekreterare i flertalet grupper. Projektledaren biträddes av en informationssekreterare med ansvar för mediakontakter och informationsmaterial m.m. Kommunens ordinarie tjänstemannaorganisation skulle lämna stöd till förstudiearbetet. Alla tjänstemän som hade kompetens och ansvar inom de kommunala områden som berördes av förstudien skulle medverka i och följa arbetet löpande. 16.3Den preliminära förstudiens resultat SKB publicerade en preliminär rapport över för- studiearbetet. Bolaget bedömde att det fanns goda förutsätt- ningar för vidare studier av lokaliseringen av ett slutförvar till kommunen. Kommunens infrastruktur, industriella struktur och utvecklingspotential utgjorde positiva faktorer för en eventuell etablering. Två granitmassiv prioriterades för fältkontroller och vidare studier. Det ena var beläget i kustområdet nära tätort. Det andra utgjordes av ett större massiv i inlandet. Detta begränsades av orterna , Strömsberg, Mehedeby och Söder- fors. Någon prioritering mellan dessa båda alternativ gjordes inte; det förutsattes att en ovanjordsanläggning skulle ligga inom eller nära det alternativ som skulle utkristalliseras. Båda granitmassiven var stora i förhållande till den yta som behövs för ett slutförvar. saknar hamnar med tillräcklig kapacitet. Där- emot finns det närliggande hamnar i grannkommunerna som skulle kunna vara lämpliga: , , och . Två järnvägar finns i kommunen med tillräcklig bärighet för de tunga avfallstransporterna. Inget av de två prioriterade granitmassiven låg inom de käns- liga områdena Hållnäshalvön, Florarnaområdet, samt Uppsalaåsen och Västlandsåsen. Enligt SKB:s samlade bedömning i den preliminära förstudie- rapporten fanns det goda allmänna förutsättningar för vidare studier av ett djupförvar till kommunen. Detta berodde främst på tillgången till stora områden med potentiellt gynnsam berg- grund. Kommunens infrastruktur, det utvecklingsbara industri- klustret som finns och kommunens utvecklingspotential i största allmänhet betecknades också som positiva faktorer vid en etable- ring. SKB underströk emellertid att det är först efter det att en eventuell platsundersökning har genomförts och en säkerhetsanalys med data från ett specifikt område har gjorts, som det går att tillräckligt väl klargöra säkerheten för ett djup- förvar. De rapporter som SKB lät ta fram som underlag för den preliminära versionen av förstudierapporten hade bolaget presenterat successivt för referensgruppen, vars ledamöter ställde frågor och framförde kommentarer. SKB:s arbetstempo var högt och inriktat på att snabbt få fram en preliminär version av för- studierapport som skulle kunna bli föremål för en ingående granskning från kommunens sida. Bolaget igångsatte en om- fattande verksamhet för att informera allmänheten om kärn- avfallsfrågan i allmänhet och om varför var aktuell för en förstudie. informerade SKB kommunens projekt- ledning om att den preliminära förstudierapporten planerades vara färdig . På grundval av denna information beslutade styrgruppen, dvs. kommunstyrelsens arbetsutskott, om riktlinjer för kommunens granskning. Riktlinjerna, som hade diskuterats inom referensgruppen, kallades Arbetsprogram för granskning av preliminär slutrapport avseende SKB:s förstudie. Dessa riktlinjer fastställdes med smärre kompletteringar av kommunstyrelsen . Innebörden var att referensgruppen skulle svara för att den preliminära rapporten blev föremål för en bred remissbehandling. Kommunstyrelsens arbetsutskott hade beslutat att den preli- minära rapporten skulle remitteras till och uni- versitet, i angränsande län, angränsande kommuner, , och . De politiska partier som fanns företrädda i kommunfullmäktige fick också rapporten för utlåtande. Vidare skulle referensgruppen göra det möjligt för enskilda, organisationer och/eller grupper, som så önskade att få del av rapporten så att de hade möjlighet att avge yttrande. Remisstiden sattes till , men förlängdes senare med en månad. lämnade ett översiktligt yttrande. meddelade senare att man inte haft möjlighet att granska rapporten så ingående att det kunde räknas som en ut- värdering från deras sida. I stället ville man betrakta sitt yttrande som en kommentar. rådde Tierps kom- mun att anlita en oberoende konsult för granskningen. Referensgruppen fick ett uppdrag att själva granska den preliminära slutrapporten samt att, beträffande avsnitt av hög vetenskaplig klass, ge granskningsuppdrag. Slutligen gavs referensgruppen ansvaret för att inkomna yttranden och syn- punkter sammanställdes och överlämnades till kommunstyrel- sen. Ett 30-tal remissvar inkom till referensgruppen, varav ett tiotal från enskilda personer och grupper. Med anledning av gransk- ningsarbetet sammanträdde referensgruppen . För sammanställningen anlitades en fristående konsult. En gransk- ningsrapport överlämnades till kommunstyrelsens arbetsutskott . Enligt förordet till det granskningsyttrande som referens- gruppen gav in till kommunstyrelsens arbets- utskott återspeglade yttrandet de politiska partiernas, enskilda personers och gruppers samt experternas bedömning av och syn- punkter på den preliminära slutrapportens innehåll. Rapporten sades också ge en bild av hur man ser på kommunens fortsatta engagemang i den pågående lokaliseringsprocessen. Dokumen- tet hade upprättats av fristående konsult med referensgruppen som samrådspartner. Inför behandlingen i kommunstyrelsens arbetsutskott hade kommunstyrelsens ordförande och kommunchefen utarbetat ett förslag till beslut. Frågan fördes vidare till kommunfullmäktige den 28 novem- ber 2000. Fullmäktiges beslut blev – i enlighet med kommunstyrelsens förslag – att föreslå SKB komplettera den preliminära slutrapporten enligt den samlade bedömningen i kommunens gransknings- rapport, att uttala att beslut om deltagande i eventuell fortsättning kräver en sålunda kompletterad slutrapport samt att eventuell fortsatt lokaliseringsprocess i annan del av nord- upplandsregionen berör också vilket bör vägas in i en eventuell fortsatt lokaliseringsprocess. Enligt granskningsrapporten – som kom att utgöra kommunens yttrande - visade den företagna granskningen sammantaget att det fanns allvarliga brister i SKB:s preliminära förstudierapport och att det behövdes väsentliga kompletteringar för att en slutversion av SKB:s förstudierapport skulle kunna uppfylla kraven på ett allsidigt beslutsunderlag. Kritiken kan samman- fattas i följande huvudpunkter. Etik och demokratifrågor var bristfälligt behandlade. En strategisk miljöbedömning borde utföras och redovisas. Kompletterande utredningar behövde göras om transporter, infrastruktur och regionala effekter. Avsnittet om samhällsaspekter borde kompletteras med ut- redningar om bortträngningseffekter på befintligt näringsliv och hur areella näringar påverkas. Avsnittet om besöksnäringen borde omarbetas eller tas bort. SKB borde klarare ange frågor kring metodval och kriterier för urval av platser med bergarter med olika hydrologiska egenskaper. Den allvarligaste anmärkningen gällde avsaknaden av en analys om hur en lokalisering kan påverka människors hälsa och livskvalitet och omvänt hur attityder och oro kan påverka samhällets utveckling, näringslivsetablering och boendeprefe- renser. Det bör tilläggas att den kritiska undertonen i kommunens granskningsyttrande i sak innebar att åtskilliga av de synpunkter som framförts av opinionsgruppen (se avsnitt 16.9) hade fått genomslag. som kommunen arbetade med sitt yttrande genomförde SKB de aviserade fältstudierna av de två utpekade granitområdena. Resultatet blev att området – Mehedeby gavs högre prioritet än området kring . Kommunens kritik mot den preliminära förstudien föranledde SKB att, efter särskilda överenskommelser med kommunen, genomföra tre ytterligare utredningar. En första utredning gällde frågor om transportsäkerhet, vilken SKB överlämnade till (R 01-28 Utredning om transport av radioaktiva ämnen och annat farligt gods). Utredningsarbetet hade genomförts på så sätt att SKB hade inbjudit kommunen att utse representanter som aktivt kunde delta i arbetet tillsammans med en av SKB anlitad ut- redare. Uppgiften för kommunrepresentanterna var att till- sammans med utredaren, berörda myndigheter och SKB identi- fiera de frågor som bedömdes vara viktiga att få svar på. SKB hade också inbjudit , och kommuner att på samma villkor medverka i utredningen, men endast de två sistnämnda hade tackat ja till den möjligheten. För- utom Kärnkraftinspektionen och medver- kade under utredningsarbetet även , Järnvägs- inspektionen, , , , Länsstyrel- sen i län samt i Norduppland. Frågor från kommunerna fångades upp genom en referensgrupp som kommunerna utsett och genom möten med allmänheten som arrangerades av Tierps och kommuner. Den andra utredningen avsåg frågor om näringslivsstrukturen i och om eventuella risker för undanträngnings- effekter i samband med en djupförvarsetablering. Den utred- ningen överlämnades till kommunen (R 01-51 Utredning om näringsliv och besöksnäring i – konsekvenser av en platsundersökning och ett djupförvar för använt kärnbränsle). Utredningsarbetet gjordes av en konsult, som kommunen valt ut efter det att SKB hade presenterat ett par tänkbara utredare. Genomförandet skedde i samverkan med en särskild referensgrupp för näringsliv och besöksnäring som kommunen utsåg. Kommunen och SKB hade också kommit överens om att låta genomföra en utredning av psykosociala effekter som etablering av ett djupförvar kan innebära för samhällsutvecklingen. Resul- tatet av den utredningen förelåg också (R 01-54 Riskattityder och inställningen till djupförvar för använt kärn- bränsle i fyra kommuner). Arbetet startades genom att SKB inbjöd kommunen att utse representanter som aktivt kunde medverka i utredningen. Uppgiften för dessa var att tillsammans med utredaren och SKB identifiera de frågor som bedömdes vara viktiga att få svar på. SKB inbjöd även , Öst- och kommuner att på samma villkor med- verka i utredningen. Alla inbjudna kommuner tackade ja till denna möjlighet. Inledningsvis inventerade SKB vilka personer som hade erforderliga kvalifikationer och som var beredda att åta sig utredningsarbetet. En referensgrupp som kommunerna och SKB utsåg valde därefter enhälligt professor att genomföra utredningen. Efter dialog med referensgruppen före- slog utredaren en enkätundersökning. Ett frågeformulär utarbe- tades med bistånd av referensgruppen. Den slutliga rapporten från förstudien i är daterad , dvs. efter det att SKB hade offentliggjort sitt förslag om var i landet platsundersökningar borde bedrivas. En av dessa tre platser var belägen inom (jfr avsnitt 9.3). Dateringen av den slutliga förstudierapporten leder till slut- satsen att denna färdigställdes endast efter det att fullmäktige fattat beslut om kommunens yttrande över den preliminära versionen. I verkligheten hade emellertid SKB haft tillgång till allt remissmaterial så snart det hade kommit in till referensgruppen och även till den granskningsrapport som kom att ligga till grund för fullmäktiges yttrande. I SKB:s slutrapport sägs att alla frågor och synpunkter som kommit fram under remisshanteringen inte hade hanterats inom ramen för rapporten.