sou · GQB3104 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet och chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om värdepappersfonder och andra företag för kollektiva investeringar (dir. 1999:108). beslutade regeringen om utsträckt tid för att slutföra arbetet. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv i vilka utred- ningen gavs i uppdrag att bl.a. lämna förslag till hur bestämmel- serna i de nya s.k. ucitsdirektiven /107/EG och 2001/108/EG skall genomföras i svensk lagstiftning (dir. 2002:48). Med stöd av bemyndigandet förordnades lagmannen vid som särskild utredare. Som sakkunniga förordnades från chefs- juristen , docenten , numera finans- inspektören , numera verkställande direktören och civilekonomen . Ekonomie licentiaten förordnades från och har biträtt utredaren enligt särskilt förordnande , därefter som sakkunnig. entledigades från sitt uppdrag. Från förordnades enhetschefen . Bo Hesselgren entledigades från sitt uppdrag . Från förordnades numera enhetschefen . Att som experter biträda utredningen förordnades från numera kanslirådet , kammar- rättsassessorn (f. ) samt numera universitetsadjunkten och doktoranden . entledigades från sitt uppdrag . Till sekreterare förordnades från hovrätts- assessorn och från filosofie kandidaten . Utredningen har antagit namnet . Utredningen lämnade ett delbetänkande Investeringsfonder – förslag till ny lag (SOU 2002:56). Härmed överlämnas slutbetänkandet Investeringsfonder – , avgifter m.m. (SOU 2002:104). Förslag till lag om ändringar i lagen (0000:00) om Formella krav på förvaringsinstituten..................................... 1.4.1 Förvara fondens tillgångar............................................ 1.4.2 Verkställa beslut; in- och utbetalningar....................... 1.4.3 Allmän kontroll över fondbolagets verksamhet ......... 1.4.4 En enhetlig syn? – Praxis på marknaden ..................... 1.5Förhållandet mellan fondbolaget och Exempel på intressekonflikter...................................... Oberoende och kontroll............................................... 1.7.4 Chinese Walls – krav på organisation ........................... Förvaringsinstitutens obestånd m.m....................................... Förslag till nya bestämmelser.................................................. Låneförbudet tas bort................................................... 1.9.3 Krav på oberoende m.m............................................... 1.9.4 Möjlighet att delegera förvaringsuppgiften till Förvaringsinstitutens obestånd etc. ............................ Revision av fondens räkenskaper............................................ Avgifter i fondsparandet............................................... Avgifterna har betydelse ......................................................... Allmänt om avgifter................................................................. Köp- och försäljningsavgifter ...................................... Närmare om förvaltningsavgifter................................ Nuvarande regler om kostnadsuttag ...................................... 2.3.2 Fondbolagens Förenings rekommendationer om 2.4Frågor som har diskuterats rörande fondsparandets 2.4.1 Om transaktionskostnader skall ingå i 2.4.2 Kritik mot individuell kostnadsinformation .............. 2.5 Närmare överväganden om fondavgifter................................ 2.5.1 Information om avgifter i fondsparandet ................... 2.5.2 Bör transaktionskostnaderna ingå i 2.5.3 Redovisning av individuell kostnadsinformation ..... Stängning och avveckling .......................................... Stängning av en fond.............................................................. Ucitsdirektivet om stängning..................................... Fondbolagens Förenings skrivelse............................. Några utländska jämförelser....................................... Förutsättningar för stängning .................................... Avveckling av fondverksamheten.......................................... 3.2.1 Försäljning och upplösning av en fond...................... 3.2.2 Ändring av fondens karaktär...................................... 3.2.3 Sammanläggning av flera fonder ................................ 3.2.4 Delning av en fond...................................................... 3.2.5 säger upp avtalet ....................... 4.2Lagen (2001:1227) om självdeklarationer och Utdelning och innehav ............................................... Behov av nya regler?............................................................... Intressekonflikter och andelsägarnas inflytande ........... Information om intressekonflikter ....................................... Konkreta möjligheter för andelsägarnas inflytande ............. 6.1Kostnader med anledning av förslagen rörande Hur hanteras omställningen internt i bankerna?................. Konsekvenser för verksamhet ........... Förslaget till lag om investeringsfonder ........................................ Utredningen lämnade sitt delbetänkande Investerings- fonder – förslag till ny lag (SOU 2002:56). Utredningen föreslog då nya bestämmelser med anledning av ändringarna i EG:s så kallade ucitsdirektiv . Vidare föreslogs regler om special- fonder som inte är harmoniserade enligt EG-direktivet och som därför inte får säljas fritt utanför landets gränser. I slutbetänkandet diskuterar utredningen några ytterligare frågor. Det är främst regleringen av förvaringsinstituten och hur avgiftsstrukturen ser ut på fondmarknaden. Utredningen behandlar även under vilka förutsättningar och på vilket sätt en fond kan stängas för försäljning och inlösen under viss begränsad tid och hur en fond skall avvecklas. Vissa frågor om skyldigheten att lämna kontrolluppgifter diskuteras också. I slutbetänkandet finns även överväganden avseende andelsägarnas intressen och hur andels- ägarna får ett ökat inflytande i fondverksamheten. Delbetänkandet och detta slutbetänkande grundar sig på de direktiv som regeringen lämnat utredningen (dir. 1999:108 och dir. 2002:48). Fondens tillgångar får enligt lagen inte förvaras av fondbolaget. I stället måste varje fond ha ett särskilt förvaringsinstitut som tar hand om förvaringen av fondtillgångarna. På detta sätt riskerar inte fondandelsägarna att fondtillgångarna blandas samman med fond- bolagets egna tillgångar. I får banker, andra kreditinstitut och vissa värdepappersbolag vara förvaringsinstitut. Det finns sex aktiva förvaringsinstitut på den svenska fondmark- naden. Regelverket för förvaringsinstituten är något knapphändigt. Utredningen föreslår en lagändring som närmare knyter an till de formuleringar som finns i EG-direktivet och som tydligare betonar förvaringsinstitutens uppdrag att förvara tillgångar, verkställa fondbolagens beslut och kontrollera fonderna. I syfte att säkerställa den kontrollfunktion som ålagts förvar- ingsinstituten samt oberoendet mellan fondbolagen och förvarings- instituten föreslår utredningen att ett fondbolag för sina fonder inte får anlita ett förvaringsinstitut som ingår i samma koncern. Utredningen föreslår också att det i fondlagstiftningen införs krav på att förvaringsinstituten skall ha en intern organisation som säkerställer ett oberoende agerande gentemot såväl andra enheter inom banken som fondbolagen. Utredningen föreslår vidare bestämmelser som möjliggör för förvaringsinstituten att delegera förvaringen till någon annan, t.ex. en svensk eller utländsk depå- bank. Vidare föreslås vad som skall gälla för det fall förvarings- institutet inte kan fortsätta sin verksamhet. föreslås avslutningsvis få en föreskriftsrätt avseende förvaringsinstitutens uppgifter och organisation. Revision av fondens räkenskaper Utredningen föreslår att fondbolagets revisorer skall granska de räkenskaper som ligger till grund för en fonds årsberättelse. Revisionsberättelsen skall i sin helhet återges i årsberättelsen. Utredningen diskuterar avgifterna i fondsparandet och föreslår vissa förändringar i regelverket. Det är utredningens uppfattning att ansvariga myndigheter och företrädare för fondbranschen bör verka för att öka förståelsen för fondavgifternas utformning, redovisning och deras betydelse för avkastning och fondbolagens resultat. Den individuella kostnadsinformationen som anger hur de totala kostnaderna i fonden fördelas på varje andelsägares innehav – ut- tryckt i kronor och ören – skall alltjämt redovisas, men fond- bolagen behöver i fortsättningen inte särredovisa förvaltnings- avgiften. Utredningen diskuterar förekomsten av avkastningsrelaterade avgifter, dvs. avgifter som varierar beroende på fondens avkastning. Det är möjligt att ta ut sådana avgifter och utredningen har inte funnit skäl att förbjuda detta. Avkastningsrelaterade avgifter möjliggör för fondbolagen att motivera större investeringar i analysverksamhet. Det är dock viktigt att själva beräknings- modellen övervägs noga, t.ex. hur avgiften skall räknas ut och vilka jämförelsemått som skall användas. Utredningen föreslår vidare att det skall kunna vara möjligt för fondbolagen att debitera olika avgifter ur en och samma fond, s.k. differentierade avgifter. Detta förutsätter att fondbolagen på förhand har angett objektiva kriterier för detta. Ett sådant exempel är att fondbolaget tar ut en lägre avgift på insättningar över ett visst belopp. Möjligheten att stänga en fond tillfälligt Terrorattacken satte fokus även på fond- marknaden. Det uppstod ett behov av att stänga fonder med amerikanska värdepapper eftersom all handel med sådana värdepapper låg nere. Det var därför inte möjligt att sätta ett korrekt marknadsvärde på fondtillgångarna och därmed kunde fondandelarna inte prissättas. Lösningen var att skjuta upp för- säljning och inlösen i fonderna. Utredningen föreslår att det införs en uttrycklig lagregel som anger förutsättningarna för att tillfälligt stänga en fond för försälj- ning och inlösen. Avveckling av en fond Utredningen föreslår att förvaringsinstituten – som tidigare – tar hand om avvecklingen av en fond. skall med medverkan bestämma om fonden skall säljas vidare till ett annat fondbolag eller likvideras genom att netto- behållningen delas ut till fondandelsägarna. Utredningen föreslår att det införs en möjlighet till ett förenklat förfarande för sådana fonder som varken har fondförmögenhet eller fondandelsägare. I sådana fall kan fonden avvecklas genom att fondbolaget anmäler fonden till för avregist- rering. Utredningen föreslår också att i större omfattning än tidigare tillåta att en fond delas upp i flera nya fonder med annorlunda fondbestämmelser. En bred aktiefond som investerar i endast svenska aktier kan t.ex. delas upp i två nya fonder varav den ena även i fortsättningen investerar i svenska aktier och den andra investerar i räntepapper. Fondandelsägarna skall dock alltid ha en möjlighet att välja en fond med samma placeringsinriktning och avgiftssättning som i den ursprungliga fonden. Utredningen föreslår att de nuvarande bestämmelserna om kont- rolluppgifter kvarstår oförändrade. Detta innebär att kontroll- uppgifter för förvaltarregistrerade fonder skall lämnas av förvalt- aren och inte av fondbolaget. Dessutom skall kapitalvinsten alter- nativt kapitalförlusten beräknas för varje sådant innehav för sig (den s.k. begränsade genomsnittsmetoden). Redovisning av potentiella intressekonflikter Fondlagstiftningen genomsyras av den grundläggande principen att alla åtgärder som vidtas av fondbolaget eller av förvaringsinstitutet skall vara förenliga med andelsägarnas gemensamma intresse. I en del situationer uppstår dock potentiella intressekonflikter mellan fondandelsägarna och fondbolagen. Ett exempel på en sådan situa- tion är när fonder äger aktier i fondbolagets moderbolag eller när fondbolag i sitt ägarutövande röstar i frågor som påverkar moder- bolagets ekonomiska ställning. Andra situationer är när ett fond- bolag lägger en stor del av sina affärer på en närstående mäklare och deltar i nyemissioner och börsintroduktioner som sköts av ett närstående bolag. Utredningen föreslår att fondbolagen i årsrapporten för en fond skall redovisa avtal med bolag i samma koncern och ställnings- taganden i ägarfrågor och investeringsbeslut där det kan finnas potentiella intressekonflikter. Fondbolaget fattar alla beslut som rör fonden. Andelsägarna har anlitat fondbolaget för dess kompetens och avsikten är inte att ägarkollektivet skall ha inflytande över varje placeringsbeslut. I vissa fall kan det dock diskuteras om inte andelsägarna skall ha ett ökat inflytande, t.ex. i ägarfrågor. Det har prövats olika modeller för hur andelsägarna skall ges ett ökat inflytande. Särskilda andelsägarstämmor förekom tidigare, men togs bort i samband med införandet av lag om värdepappersfonder. rekommenderar att ett visst antal av ledamöterna i fondbolagets styrelse skall vara oberoende. Utredningen har övervägt dessa och andra alternativ men inte kunnat finna någon modell som är tillfredsställande och som kan komplettera den allmänna principen att fondbolaget skall handla uteslutande i andelsägarnas intresse. Utredningen anser emellertid att ett borttagande av kapitalvinst- beskattningen vid fondbyte skulle ge fondandelsägarna ett visst inflytande. Genom att kunna byta fond utan skattekonsekvenser kan de på ett konkret sätt via rösta med fötterna visa fondbolaget vad de anser om ett agerande. Liksom i delbetänkandet anser utredningen också att frågan om inflytande skulle bättre kunna behandlas med associationsrättsliga fonder. lag om ändringar i lagen (0000:00) om investeringsfonder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (0000:00) om invest- eringsfonder dels att 3 kap. 10 och 18 §§, 4 kap. 1–3 §§ samt 9 kap. 2 och 3 §§, skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 3 kap. 13 a, 17 a och 17 b §§ samt 4 kap. 4 och 5 §§, av följande lydelse. Andelarna i en investerings- Andelarna i en investerings- fond skall vara lika stora och fond skall vara lika stora och medföra lika rätt till den egen- medföra lika rätt till den egen- dom som ingår i fonden. dom som ingår i fonden. fondandel får inte utfärdas innan hindrar inte fondbolaget att ta ut betalning för andelen har tillförts olika avgifter för olika kategorier av andelar i en och samma fond om avgiftssättningen bestämts på objektiva grunder angivna i fond- En fondandel får inte utfärdas innan betalning för andelen har Värdet av en fondandel är fondens värde delat med antalet fond- andelar. Fondens värde beräknas enligt de grunder som bestämts i fondbestämmelserna. Den egendom som ingår i fonden skall värd- eras med ledning av gällande marknadsvärde. Fondbolaget skall fortlöpande och minst en gång beräkna och på lämpligt sätt offentliggöra fondandelsvärdet. När omständigheterna så krä- ver får fondbolaget vid extraordi- nära händelser och då uppskovet är berättigat med hänsyn till an- delsägarnas gemensamma in- tresse, senarelägga försäljning och inlösen av fond- andelar. Fondbolaget skall utan dröjs- mål anmäla sitt beslut om sena- reläggning till Finansinspektio- nen. Anmälan skall innehålla en utförlig beskrivning av skälen till åtgärden. Fondbolaget skall också utan dröjsmål anmäla sin åtgärd till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater inom EES där fondandelar utbjuds till försälj- ning samt på lämpligt sätt un- derrätta andelsägarna om åtgär- den. Fondbolaget skall, sedan orsakerna till senareläggningen har upphört, anmäla detta till . Fondbolaget ansvarar för be- slutet om senareläggning av för- säljning och inlösen av andelar. får besluta om att en fond skall senarelägga försäljning och inlö- sen av andelar. I årsberättelsen skall fondbo- laget redovisa 1. de avtal som fondbolaget har ingått med bolag i samma kon- 2. sina ställningstaganden av- seende sådana ägarfrågor och in- vesteringsbeslut som kan inne- tresse och fondbolagets eller annat bolags i samma koncern intressen. granska de räkenskaper som ligger till grund för fondens årsberät- eventuella anmärkningar, skall i sin helhet återges i årsberättelsen. skriftligen informera varje an- skriftligen informera varje an- om hur stort belopp av de totala om hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastat fon- kostnaderna som belastat fon- den under det närmast föregå- den under det närmast föregå- ende kalenderåret som hänför sig till andelsinnehavet. sig till andelsinnehavet. mationen skall det anges hur mycket av beloppet som avser kostnader för förvaring av fond- tillgångarna. I fråga om fondandelar som enligt 12 § lämnats till någon annan för förvaltning skall informationen enligt första stycket ges till förvaltaren. Fondbolaget får ange ett sammanlagt belopp för alla andelar i en investeringsfond som lämnats för förvaltning till samma förvaltare. För varje investeringsfond skall det finnas ett förvaringsinstitut. skall vara en bank eller ett annat kreditinstitut med säte i eller en i etablerad filial till en bank eller ett kreditinstitut med säte inom EES. skall skall handla oberoende av fondbola- handla oberoende av fondbola- get och uteslutande i andels- get och uteslutande i andels- ägarnas gemensamma intresse. ägarnas gemensamma intresse samt organisera sin verksamhet på ett sätt som möjliggör detta. ingå i samma koncern som fond- bolaget. Regeringen eller, efter bemyn- digande från regeringen, Finans- inspektionen får meddela när- mare föreskrifter om hur förva- ringsinstitutet skall vara organi- serat. skall verk- ställa de beslut av fondbolaget som rör investeringsfonden om de inte strider mot bestämmelserna i denna lag eller fondbestämmel- serna. 1.ta emot och förvara den egendom som ingår i fonden, 2.se till att försäljning och in- lösen av fondandelar sker i enlig- het med bestämmelserna i denna lag och fondbestämmelserna, 3.se till att fondandelarnas värde beräknas enligt bestämmel- serna i denna lag och fondbe- stämmelserna, skall ta emot och förvara eller registrera eller vidta annan likvärdig åtgärd beträffande den egendom som in- går i fonden. 1.verkställa de instruktioner av fondbolaget som rör fonden om de inte strider mot denna lag, föreskrifter eller fondbestämmelserna, 2.se till att fondens medel an- vänds enligt denna lag, Finansin- spektionens föreskrifter och fond- bestämmelserna, 3.se till att försäljning och in- lösen av fondandelar sker enligt 4.se till att fondens tillgångar utan dröjsmål kommer institutet till handa, 5.se till att fondens medel an- vänds enligt bestämmelserna i denna lag och fondbestämmel- serna. Om utländska värdepapper in- går i fonden, får förvaringsinsti- tutet låta ett lämpligt utländskt förvaringsinstitut förvara dem. denna lag, föreskrifter och fondbestämmel- serna, 4.se till att fondandelarnas värde beräknas enligt denna lag, föreskrifter och fondbestämmelserna, och 5.se till att affärstransaktioner avseende fonden avvecklas på marknadsmässiga villkor. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Finansinspek- tionen skall meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter förvaringsinstitutet skall utföra enligt första och andra stycket. åt en bank eller ett kreditinstitut ta upp eller bevilja lån, eller med säte i eller en i gå i borgen. etablerad filial till en ut- ländsk bank eller ett utländskt kreditinstitut att förvara, regis- trera eller vidta annan liknande åtgärd med egendom som ingår i Sådant uppdrag får också med säte i eller till en i etablerad filial till ett vitt gäller finansiella instrument som ingår i fonden. som förvaras i enlighet med så- dant uppdrag skall förvaras i som ingår i en fond enligt 5 kap. 25 § första stycket får uppdras åt annan endast om förvaringsinstit- utet ensamt har rätt att disponera Förvaringsuppdrag får lämnas endast om åtgärden inte strider mot fondbestämmelserna eller mot instruktioner som fondbola- get lämnat förvaringsinstitutet. Om utländska finansiella in- strument ingår i fonden får för- varingsinstitutet låta en lämplig utländsk bank eller kreditinstitut förvara eller registrera eller vidta annan likvärdig åtgärd beträf- fande dem. Ett lämnat uppdrag fråntar aldrig förvaringsinstitutet dess ansvar enligt denna lag. Återkallar Finansinspektionen förvaringsinstitutets tillstånd eller träder förvaringsinstitutet i likvi- dation eller försätts i konkurs, skall förvaringen av en fonds till- gångar så snart det är möjligt lämnas över till det nya förva- ringsinstitut som utsetts av fond- bolaget. Utser inte fondbolaget ett nytt förvaringsinstitut skall fondbola- get genast anmäla detta till . Inspektionen får i sådana fall förordna annat institut att fullgöra uppgiften som förvaringsinstitut och föreskriva villkoren för uppdraget. Om förvaringsinstitutet och fondbolaget träder i lik- vidation, försätts i konkurs eller blir av med sitt tillstånd skall förordna annat institut att vidta de åt- gärder som ankommer på för- varingsinstitutet i samband med upphörande av fondverksamhet- en. sagt upp avtalet med fondbolaget skall fondbolaget från det att avtalet har slutat att gälla ge in en anmälan till om godkän- nande av ett nytt förvarings- institut. Har sådan anmälan inte inkommit i rätt tid eller avser anmälan ett förvaringsinstitut som inte godkänns, skall fondbo- laget anses inte längre uppfylla förutsättningarna för tillstånd. får efter tillstånd av lägga samman investeringsfonder. Tillstånd till en sammanläggning skall lämnas om 1.åtgärden kan anses förenlig med fondandelsägarnas intressen, 2.de fonder som skall läggas samman har placeringsinriktning och fondbestämmelser som är likartade, samt 3.sammanläggningen inte är olämplig från allmän synpunkt. får efter till- stånd av dela en investeringsfond. Till- stånd till en delning skall lämnas om åtgärden kan anses förenlig med fondandelsägarnas intressen. får efter till- stånd av dela en investeringsfond. Till- stånd till en delning skall lämnas om 1.åtgärden kan anses förenlig med fondandelsägarnas intressen, och 2.åtminstone en av fonderna efter delningen har fondbestäm- melser som motsvarar den ur- sprungliga fondens fondbestäm- Fondandelsägarna i den delade fonden får låta sitt andelsinnehav kvarstå i den ursprungliga fonden eller överföra sitt samlade andelsinnehav till valfri ny fond. De andelsägare som inte väljer fond för sitt andelsinnehav skall få detta placerat i den fond som avses i andra stycket 2. som fått tillstånd till sammanläggning eller del- ning skall genast underrätta andelsägarna om den planerade åtgärden och inspektionens beslut. Denna information skall också finnas att tillgå hos fondbolaget och förvaringsinstitutet. En sam- manläggning eller delning får verkställas tidigast för beslut. ett fondbolag skall över- ett fondbolag skall och låta förvaltningen till ett annat tionen medger det. till ett annat fondbolag eller lösas genom att fondens till- en upplöses genom att fondens gångar säljs och nettobehåll- tillgångar säljs och nettobehåll- ningen i fonden skiftas ut till ningen i fonden skiftas ut till En fond som varken har fond- het får avvecklas genom att fond- bolaget ger in en anmälan till . Till en så- dan anmälan skall bifogas ett in- tyg av fondbolagets revisorer, av vilket framgår att fonden saknar andelsägare, inte har några till- gångar eller skulder samt att av- vecklingen i övrigt har gått till på ett sätt som är förenligt med an- Finansin- spektionen får därefter avregi- strera fonden. Denna lag träder i kraft den som vid ikraftträdandet av 4 kap. 1 § tredje stycket ingår i samma koncern som fondbolaget får kvarstå som fonder som förvaltas av fondbolaget fram till . Fondandelsägare överlämnar ansvaret och kontrollen över sina sparmedel till ett fondbolag som i sin tur investerar i olika värde- papper. Den upparbetade fondförmögenheten i form av olika tillgångar såsom aktier, räntepapper och likvida bankmedel sam- manblandas dock aldrig med fondbolagets egna medel. I stället förvaras fondens tillgångar av ett särskilt förvaringsinstitut, vanligtvis en bank.