sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Remissvar på Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) ALLMÄNNA SYNPUNKTER FRÅN REMISSINSTANSER ....................... ETT KOMPLETT OCH SAMHÄLLSBÄRANDE SPRÅK ........................... 2.1.1 Förskola och skola ....................................................................................... 2.1.2 Högre utbildning och forskning ................................................................. Politik och förvaltning.................................................................................. 2.2.1 Svenskans ställning som EU-språk............................................................ 2.2.2 Inhemsk politik och förvaltning ................................................................. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och medier, informationsteknik samt hälso- och sjukvård............................................ 2.3.2 Marknad och konsumtion ........................................................................... 2.3.3 Kultur och medier ........................................................................................ 2.3.4 Svenskan som IT-språk .............................................................................. 2.3.5 Hälso- och sjukvård..................................................................................... Svenska termer och uttryck....................................................................... 2.5.1 Attityder till svenska språket...................................................................... 2.5.2 Attityder till och kunskaper i nordiska språk ........................................... 2.5.3 Minoritetsspråk, invandrarspråk och teckenspråk .................................. 2.5.4 Engelska och andra främmande språk ..................................................... 3 ETT KORREKT OCH VÄLFUNGERANDE SPRÅK.................................... 3.1.1 Journalister är en nyckelgrupp .................................................................. 3.1.2 Förändrade produktionsvillkor och språkvårdsinsatser.......................... Den offentliga administrationens språk................................................ 3.2.1 Det svenska myndighetsspråket................................................................ IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare .......... 3.3.1 IT som normskapare ................................................................................. 3.3.2 IT som diskriminerare ............................................................................... ALLAS RÄTT TILL SPRÅK..................................................................... Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket107 4.1.1 Insatser för att öka tillgången till och intresset för litteratur.............. Det varierande språket och den mångskiftande språkförmågan 4.2.1 En varierande språkform .......................................................................... 4.2.2 Ett funktionellt språk ................................................................................. 4.2.3 Språk och kön............................................................................................. Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m.... 4.3.1 Skolan och elever med utländsk bakgrund............................................ 4.3.2 Svenska som andraspråk.......................................................................... 4.3.4 Svenskundervisning för invandrare......................................................... 4.3.5 Arbetsliv och vuxenutbildning.................................................................. 4.4.1 Insatser för funktionshindrade ................................................................ SPRÅKVÅRD- FORSKNING, POLITIK, LAGSTIFTNING OCH 5.1.1 Forskning om svenska, minoritets- och invandrarspråk samt 5.3.1 Insatser för att främja den språkteknologiska utvecklingen............... 5.3.2 Datorbaserad översättning....................................................................... Språklagstiftning och språklig konsekvensbedömning................. Förslag till författningstext.................................................................................. 5.6.1 Det behövs förändringar inom språkvården. En ny myndighet – språkråd – bildas.................................................................................. 5.7.1 Ekonomiska konsekvenser – kostnader för ny språkvårdsorganisation samt kostnader för och finansiering av övriga förslag................................... Efter remiss har yttranden över betänkandet av språket avgetts av Hovrätten för Nedre , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Justitiekanslern, , , , , , , , , utbildningsstöd, , Barnombuds- mannen, , , , Specialpeda- gogiska institutet, , , Verket för högskole- service, , , Kungl. Tekniska Högskolan, i , , , , , , , , , Stiftelsen , , vid , , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, Tolk- och översättar- institutet (TÖI), (), , , , , , (), , , Talboks- och , nyhetsinfor- mation och litteratur, , , Föreningen , Föreningen språkkonsulter i svenska, lärare i svenska som andraspråk, för lärare i moderna språk, Språkvårdssamfundet, Svenska biotermgruppen, svensk- lärarföreningen, , och TV, Radio- och , , , , , , Patentbesvärs- rätten, , svensk förening för informationsspecia- lister, , , , Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), , , , (), , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , Kungl. , , , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Handikappförbundens Samarbetsorgan, , döva, hörselskadade och språkstörda barn, , Ungdomar och Vuxna, , , , , Judiska , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), , – Tornionlaaksolaiset, Sverigefinländarnas delegation, , , , Föreningen , (), (), , , i (LO), , , och Allmänhetens (). (), , (), Akademikers Central- organisation (), , Stiftelsen , , (SiS) har alla inkommit med remissvar, men avstår från att yttra sig över betänkandet. Därutöver har yttranden inkommit från , Språkvårdsgruppen, Doktorander, , Centralen för Teknisk Terminologi i , Samspråk – Samrådsorganet för språkvårdare inom offentlig förvaltning, , , Ulum Dalska – , , , , , , i (FRIS), Forskningscentralen för de inhemska språken i , , Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS), Föreningen , , Samernas Utbildningscentrum, (), , vid studentkår. Allmänna synpunkter från remissinstanser De flesta remissinstanserna har lämnat ett generellt positivt svar på remissen. Många framhåller utredningens mångsidiga behandling av det svenska språkets ställning i samhället som mycket värdefull och menar att utredningen kommer att ha stor betydelse som underlag för svenskans utveckling framåt. Allmänt sett verkar de flesta även anse att kommitténs förslag är rimliga och att det inte finns mycket att invända mot i betänkandet. Däremot finns det några som saknar prioriteringar bland de många förslagen (80 punkter i handlingsprogram- met) och som anser att kostnaderna för genomförandet av förslagen och finansieringen av dem inte diskuteras tillräckligt. Somliga finner kommitténs behandling av förhållandet mellan svenska och andra språk i som problematiskt. Några påpekar att handikapprelaterade frågor borde ha tagits upp genomgående i utredningen och inte ha samlats i ett särskilt kapitel. menar att betänkandet utgör ett mycket viktigt kunskapsunderlag som omfattar alla aktuella frågeställningar på området. Handikappförbundens menar att det är utmärkt att utredningen behandlar språkets mångfacetterade vikt för identitet och självbild, tillgång till kulturarv och redskap för demokrati. Det motiverar starkt de åtgärder som måste vidtas för att personer med språkstörningar ska vara aktivt delaktiga. delar uppfattningen att det är viktigt att vidta åtgärder som säkerställer att svenskan förblir ett komplett och samhällsbärande språk och att den grundläggande inriktningen ska vara att främja svenskas bruk inom skilda samhällssektorer utan att motverka ett nödvändigt användande av engelska och andra främmande språk. ESV ser också att det till exempel finns en risk att den europeiska integreringen kan leda till att viktiga frågor avgörs i forum där svenska inte används och att tillgången till information och möjligheterna till insyn och inflytande försämras för dem som inte behärskar engelska och franska i EU- sammanhang. En förutsättning för att svenskan ska kunna användas inom all de områden där vi önskar göra det är att det finns svenska benämningar att utnyttja. konstaterar att kommittén har gjort en gedigen och heltäckan- de kartläggning av svenska språkets ställning inom olika samhällsområden. anser att betänkandet i sin helhet känns genomtänkt. Det avspeglar väl nuläget inom de olika områden som tagits upp. Därmed blir betänkandet inte bara underlag för kommitténs förslag till handlingsprogram utan också en grundlig genomgång och beskrivning av situationen för språk i och för svenska språket. Detta är värdefullt och till god hjälp för exempelvis sektorsmyndigheter i det fortsatta arbetet med språkfrågor. vill uttrycka sin tillfredsställelse över att utredningen kommit till stånd och över att kommittén gjort ett så gediget arbete. Man har gjort stora ansträngningar att diskutera språkets roll på ett allsidigt sätt och i många skiftande sammanhang. Betänkandets genomgående attityd – att en aktiv språkvård kan ge ökad funktionalitet hos språket till gagn för såväl samhället som språkbrukarna – är en välkommen kontrast till ett tidigare utbrett synsätt, enligt vilket språkvården ska begränsa sig till att kartlägga det allmänna språkbruket. vill framhålla att denna omfattande utredning ytterst mångsidigt och noggrant kartlägger den samtida svenskans ställning i det svenska samhället. Utredningen är både välskriven och väldisponerad, vilket gör att resonemangen är lätta att följa. skriver att de allra flesta förslagen förefaller mycket rimliga, och egentligen är det mycket litet i utredningen som inbjuder till invändningar. Betänkandet utgör ett dokument som man kommer att kunna använda vid kursplanering, i språkvårdsarbete och i vård av svenskans domän. För att utredningens många goda förslag skall kunna genomföras krävs dock konkreta handlingsplaner på en lång rad områden, inte minst inom skolans område men också inom den högre utbildningen, och genomförandet av dessa planer måste även finansieras. Det har väl inte legat på utredarnas bord att närmare beräkna kostnaderna för de åtgärder som diskuteras, men denna konkretion måste onekligen till för att man skall kunna gå från ord till handling! Kanske kunde utredarna ha varit mera explicita då det gäller prioriteringen bland de många förslagen. Detta hade minst kunnat vara vägledande i det fortsatta arbetet. K finner ingen anledning att avvisa något av de 80 förslagen till åtgärder som handlingsprogrammet omfattar. Man lämnar dock en del allmänna synpunkter: Mångspråkighet, invandrarintegration, språkförändringar är frågor som fler länder än försöker lösa. En presentation av några resultat från sådant internationellt arbete hade kunnat ge värdefulla tankar. Utredningen presenterar en svensk medborgare som talar och skriver kom- plett och varierad svenska, god engelska, utmärkt minoritetsspråk eller annat modersmål och dessutom har kompetens i ytterligare något eller några moders- mål. Är det rimligt med alla dessa önskemål ? Utredningen hänvisar till tre förhållanden som den vill säkerställa. Det gäller att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk, att den offentliga svenskan skall vara korrekt och välfungerande och att alla skall ha rätt till språk: svenska, modersmål och främmande språk. Vad är rätt till språk? Och hur förhåller sig dessa övergripande ambitioner till varandra? Ska de andra språken som svenska medborgare har rätt till vara korrekt och välfungerande men inte kompletta och samhällsbärande? Tema K finner att en viss svaghet i utredningen är att relationen mellan dessa tre övergripande ambitioner inte problematiseras och diskuteras tillräckligt tydligt. instämmer i de övergripande förhållanden som kommittén önskar säkerställa, vilka vill garantera svenska språket en fortsatt roll som ett komplett, samhällsbärande, funktionellt och standardiserat språk, som varje samhällsborgare tillförsäkras rätten till sitt eget modersmål och till att erövra en god kompetens i ett eller flera främmande språk. ser det som värdefullt att utredningen ger stort utrymme åt de nationella minoritetsspråken. Dessas grundläggande problematik överensstämmer med svenska språket i så motto att också dessa för sin överlevnad måste vara samhällsbärande, dvs kunna användas inom alla områden där man vill kunna göra det. Likaså är det välkommet att de funktionshindrades språkliga situation uppmärksammas och att teckenspråkets ställning särskilt beaktas. konstaterar med tillfredsställelse, att utredningen utgör ett viktigt och positivt språkpolitiskt dokument inte bara för svenskan utan också för finskan i . Det bör betonas att sverigefinskan intar en särställning bland de övriga minoritetsspråken i genom att finskan är inte bara ett språk i utan även ett EU-språk. delar de övergripande målen för den föreslagna språkpolitiken som bl.a. innebär en positiv syn på flerspråkighet. Föreningen auktoriserade translatorer hälsar med intresse och tillfredsställelse den konstruktiva och framåtblickande analys som görs av kommittén. FAT ställer sig bakom de förslag som förs fram då många av dem direkt kan anses gynna över- sättandet. Föreningen saknar dock en diskussion om den stora översättnings- verksamhet som sker på klassiskt sätt, dvs av människor som fortfarande arbetar med de traditionella hjälpmedlen(ordböcker, referenslitteratur, kontakt med ämnesspecialister) kompletterat med det stöd som ges genom termbaser och källor på Internet. Kommittén analyserar, av förklarliga skäl, främst översättnings- och tolksituationen inom EU, vilket föreningen ser som relevant. Detta är dock bara en del av översättningsverkligheten, särskilt för translatorer som i stor utsträckning arbetar på andra områden. Föreningen oroas av den långsamma återväxten inom translatorskåren, som har en mycket hög medelålder. I vissa stora invandrarspråk, t.ex. somaliska, finns inte en enda translator. Detta är främst en rättssäkerhetsfråga – det är självklart att alla icke svenskspråkiga grupper måste ges samma rätt att kommunicera med myndigheter, skola, socialtjänst osv, på svenska med hjälp av översättare. FAT anser det vara samhällets uppgift att bygga ut och förstärka översättarutbild- ningarna på de stora invandrarspråken, avseende översättning såväl till som från svenska. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillstyrker i allt väsentligt de förslag som lämnas av kommittén. Det är viktigt att , , som är ett befolknings- och språkmässigt litet land, värnar om fortsatt goda kunskaper och nationell användning av svenska språket, anser DO. präglar engelskan såväl de internationella kontakterna som begreppsbildningen inom många samhällsområden. Oavsett vilket eller vilka språk som kommer att påverka svenskan, lägger kommitténs handlingsprogram en viktig grund för det språkvårdande arbetet. DO noterar med särskild tillfredsställelse att kommittén inte ser något motsatsförhållande mellan att stärka svenska språkets ställning och att stödja invandrar- och minoritetsspråken. har med stort intresse tagit del av betänkande. Förbundet kan skriva under på målen att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk, att den offentliga svenskan ska vara korrekt, väl fungerande och att alla ska rätt till språk: svenska, modersmål och främmande språk. Kommitténs förslag är ambitiösa och, som det verkar, resurskrävande, men förefaller i stort sett väl avvägda. Ur betänkandets rika flora av förslag vill förbundet lyfta fram insatser på utbildningsområdet som särskilt viktiga. Det är bedrövligt att så många ungdomar lämnar skolan utan tillräckliga kunskaper i svenska språket. Åtgärder behöver stärkas på all nivåer inom utbildningsväsendet. Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS konstaterar med tillfredsställelse att kommittén lagt ner stor vikt vid att erkänna språket som identitets- och kulturbärande. Vidare, gläder det oss att notera att kommittén värdesätter den mångspråkighet som finns i . De förslag som presenteras utgör en plattform för bejakande och vidareutveckling av det mångspråkiga och mångkulturella . Men SIOS saknar en diskussion av statusen för övriga språk och anser det vara en brist i betänkandet. Vidare anser SIOS att begreppet invandrare i sig självt och i sammansättningar inte bör brukas eftersom det har blivit stigmatiserande. SIOS hänvisar till rapporten invandrare – användningen i lagar och förordningar (Ds 1999:48) men avvisar även dess förslag. Istället förordar SIOS användningen av olika perspektiv som skulle definiera individerna eller grupperna i sina sammanhang. SIOS saknar i betänkandet en diskussion om de etniska och minoritetsorganisationernas roll i bevarandet av de kulturella särdragen och etniska gruppernas modersmål. Mot bakgrund av att organisationernas betydelse och stöd på sina håll har ifrågasatts hade SIOS önskat att kommittén föreslagit att etniska organisationer som kult- och språkbevarande institutioner ska stärkas och ekonomiskt stödjas. LO delar kommitténs analys av behovet av att främja det svenska språket utifrån de motiv som anges. Yttrandefriheten och allas rätt tillspråket är viktiga principer för LO. LO noterar även med tillfredsställelse att kommittén inte enbart ägnat sig åt det svenska språket. Minoritets- och invandrarspråkens betydelse för allas delaktighet och rätten till en egen identitet är viktig i ett mångspråkigt och mångkulturellt . Engelskans utbredning inom olika områden uppmärksammas och de oönskade effekterna av detta bör nog inte underskattas. Inom svenskt näringsliv har engelska blivit alltmer förekommande och är i vissa företag koncernspråk. Detta bör analyseras och följas upp när det gäller de anställdas möjligheter till information, inflytande och medbestämmande. Det kommersialiserade kulturutbudet inom främst TV, film och video påverkar dagens ungdom i ganska stor utsträckning. Attityderna till och användandet av det svenska språket riskerar därmed att förändras i negativ riktning. Här har skolan ett betydelsefullt och grundläggande uppdrag att utföra. instämmer i de syften som utredningen anger: dels att främja svenskans ställning, dels att alla i skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. För detta behövs en medveten hållning och aktiv kulturpolitik, som betänkandet utvecklar väl. noterar med glädje att kommitténs förslag innebär att även andra språk än svenskan skall främjas. Betänkandet innehåller flera positiva förslag för de nationella minoriteterna och deras språk. Det är positivt att man i betänkandet har gett de nationella minoriteterna och deras språk mycket utrym- me, men SFRF anser att man skall göra tydligare skillnad mellan minoritetsspråk och invandrarspråk. anser att betänkandet är mycket välskrivet och kommer att få stor betydelse för det svenska språkets situation och utveckling . Med dess humanistiska syn på mångspråkighet kommer vi att få ett politiskt grundlagt skydd av det svenska språket och en översyn av hela det svenska språklandskapet. Till akademins stora glädje återfinns i betänkandet åtskilliga formuleringar som berör språket i . Eftersom dalmålet inte betraktas som historiskt minoritetsspråk är denna nya inriktning desto mer hoppingivande. hade gärna sett att man tillsammans med andra frivilligorganisationer på språkområdet hade fått vara med i diskussionen i ett tidigare skede, dessutom som remissinstans. konstaterar med beklagande att betänkandet helt saknar en analys av svenska språkets status i utlandet och dess betydelse för språket i . Med den breda beskrivning av det svenska språket som kommittén gör, är det förvånande att internationell svenska (jfr International English) inte uppmärksammas mer. Det hade varit värdefullt att i utredningen värdera vad det innebär för utvecklingen och kraften i det svenska språket att närmare 40 000 studenter i utlandet ägnar tid och kraft åt att lära sig detta språk. Den politiska betydelsen av att svenskstudier bedrivs i det f.d. socialistblocket ska inte underskattas, inte heller den Sverigefrämjande effekt det har att studenter av varierande studiebakgrund även i den övriga världen också ägnar sig åt det. SI lämnar en redovisning av vilka insatser för svenska språket i utlandet som SI gör och avslutar med att slå fast att det internationella sammanhang som svenska finns och verkar i, bl.a. vid de utländska universiteten, är en impuls även för språket i . beklagar att utredningen valt att ta upp funktionshin- der enbart i ett särskilt kapitel. Med en miljörelaterad syn på funktionshinder handlar diskussionen mer om samhällets utformning och hur det kan göras till- gängligt för alla istället för som fokuseras på problem hos enskilda individer. Med ett vidare synsätt hade diskussionen kunnat föras även i kapitlen 11, 12 och 13. Handikappförbundens beklagar att utredningen inte integrerat handikappaspekterna i hela betänkandet utan valt att behandla dessa frågor något ofullständigt i kapitel 14. Genom betänkandets uppläggning och uttryckssätt (de funktionshindrade) framträder bilden av en homogen grupp som begränsat deltar i samhällslivet. Det motsvarar inte verkligheten och strävanden inom svensk handikappolitik. Det är inte heller i enlighet med det arbete som nationellt och internationellt bedrivs för att FNs standardregler och mänskliga rättigheter ska få genomslagskraft. Detta är att beklaga då betänkandet har flera mycket kunskaps- rika och framåtsyftande avsnitt. Utredningen borde ha refererat och utgått från de förslag och bedömningar som framkommit i FNs standardregler för att tillför- säkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet samt den svenska nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Om detta skett skulle det ha givit mer tyngd åt handikappaspekterna och stöd för utredningens förslag. , Ungdomar och Vuxna lämnar i princip identiska generella synpunkter som Handikappförbunden ovan, där FUB är medlemsorganisation. menar, att det för flera av utredningens förslag, som syftar till stärka svenska språkets ställning, inte framgår i vilken omfattning de kan genom- föras, vilka effekter de kan få och vad ett genomförande kommer att kosta. Detta leder till att det inte är realistiskt att genomföra dessa förslag. skriver att betänkandet möjligen lider brist på nya vinklingar och förslag. Kommittén driver förslag som redan arbetar med. Vidare har några övergripande invändningar mot betänkandet som grundas på syn på språket som man menar skiljer sig från den som framkommer i betänkandet. urskiljer tre aspekter på språkets roll i skolan: språks betydelse för identitetsutvecklingen, den nödvändiga flerspråkig- heten och språk som verktyg för lärande. Med utgångspunkt i denna syn på språk avseende ställning, funktion och betydelse är inledande invändning att betänkandet i hög grad handlar om språk som företeelse, kommunikations- medel och skolämne. I betänkandet isoleras språk i viss mån från exempelvis frågor om både makt och kultur. Genom att sådana perspektiv saknas blir allt som gynnar språk lika viktigt i betänkandet. Även ur andra aspekter är kommitténs syn på svenska språkets och andra språks roll för snäv. Betänkandet är instrumentellt i sitt tänkande, snarare än individorienterat. Förslagen handlar till stor del om hur verksamheter kan regleras, organiseras och styras för att människor ska få ökade språkkunskaper. Det livslånga lärandets perspektiv, där individen står i fokus, tar ansvar och påverkar sin situation syns inte i betänkandet. framhåller att verket inte anser att svenska språket är hotat av engelskan, inte i skolans värld.