sou · GQB352 · 2003-01-01 00:00:00 — 13Senaste lydelse 2001:336. 14Senaste lydelse 2001:336. ansökan som denne framställt hos skattemyndigheten, 2.skattemyndigheten har fattat ett beslut i saken och be- slutet gått den enskilde emot samt 3.det är av vikt för en en- hetlig lagtolkning eller rätts- tillämpning att förhandsbesked lämnas. ansökan som denne framställt hos skattemyndigheten, 2.skattemyndigheten har fattat ett beslut i saken och be- slutet gått den enskilde emot samt 3.det är av vikt för en enhetlig lagtolkning eller rätts- tillämpning att förhandsbesked lämnas. En enskilds ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 1 eller 4 skall ha kommit in till senast den dag då deklaration senast skall lämnas till ledning för den taxering som frågan avser. En enskilds ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 3 skall ha kommit in till innan den första redovisningsperiod som berörs av den fråga som ansökan avser har börjat. Om skatteredovisningen inte avser redovisningsperioder skall ansökan ha kommit in senast den dag då deklaration senast skall lämnas. En enskilds ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 5 skall ha kommit in till senast den dag då deklaration senast skall lämnas för skattens fastställande. ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 1 eller 4 skall ha kommit in till före utgången av året efter taxeringsåret. ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 3 skall ha kommit in till före utgången av andra året efter utgången av det kalenderår under vilket redovisningsperioden har gått ut eller, om skatte- redovisningen inte avser redovisningsperioder, den skattepliktiga händelsen har inträffat. 15 Senaste lydelse 2001:336. ansökan rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 5 skall ha kommit in till före utgången av andra året efter utgången av det kalenderår då tidpunkten för skattskyldigheten inträdde. rörande en fråga som avses i 1 § rörande en fråga som avses i 1 § första stycket 1 eller 4 får första stycket 1, 4 eller 5 får avgift av en enskild sökande avgift av en enskild sökande Om Regeringsrätten undanröjer ett förhandsbesked på grund av att det inte borde ha lämnats, skall avgiften betalas tillbaka. Denna lag träder i kraft . Vid begäran om förhandsbesked i en fråga där skattemyndigheten fattat beslut före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att nuvarande 30 kap. 11 § skall betecknas 30 kap. 11 a §, dels att 18 kap. 8 §, 19 kap. 18 §, 20 kap. 12, 24 och 28 §§, 22 kap. 5 §, 23 kap. 10 §, 26 kap. 2 §, 30 kap. 15 §, 33 kap. 15 och 17 §§, 34 kap. 8, 10, 18, 19, 21 och 22 § och 44 kap. 21 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya bestämmelser, 21 kap. 16 a §, 30 kap. 7 a och 11 §§, 34 kap. 18 a § samt närmast före 30 kap. 11 § och 34 kap. 22 a § två nya rubriker av följande lydelse. Om inventarierna ingår i en näringsverksamhet som den skattskyldige förvärvar genom bodelning med anledning av makes död eller genom arv eller testamente, anses det skattemässiga värde som gällde för den tidigare ägaren som anskaffningsvärde, om inte särskilda skäl talar emot det. Om inventarierna ingår i en näringsverksamhet som förvärvas genom gåva tillämpas bestäm- melserna i 22 och 23 kap. Om en byggnad förvärvas genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, inträder förvärvaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation när det gäller värdeminskningsavdrag samt utgifter för sådana förbättrande reparationer och underhåll som avses i 26 kap. 2 §. Om en gåvotagare har lämnat en sådan ersättning som anges i 44 kap. 21 § andra stycket för en fastighet eller en ideell andel av en fastighet och givaren har tagit upp kapitalvinsten till beskattning skall anskaffnings- värdet beräknas med utgångs- punkt i den lämnade ersättningen. Om en fastighet förvärvas genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, inträder förvärvaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation när det gäller värdeminsknings- avdrag samt utgifter för sådana förbättrande reparationer och underhåll som avses i 26 kap. 2 §. Om en gåvotagare har lämnat en sådan ersättning som anges i 44 kap. 21 § andra stycket för en fastighet eller en ideell andel av en fastighet och givaren har tagit upp kapitalvinsten till beskattning skall givaren dra av den del av anskaffningsvärdet för markan- läggningen som inte har dragits av tidigare. Vid avyttringen skall värdeminskningsavdrag samt avdrag för utgifter för sådana förbättrande reparationer och underhåll som avses i 26 kap. 2 § återföras. Anskaffningsvärdet för en naturtillgång som har förvärvats genom köp, byte eller på liknande sätt skall beräknas med utgångspunkt i utgiften för förvärvet. Om fastigheten har förvärvats genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, skall anskaffningsvärdet beräknas med utgångspunkt i utgiften vid närmast föregående köp, byte eller liknande förvärv. Om en gåvotagare har lämnat en sådan ersättning som anges i 44 kap. 21 § andra stycket för en fastighet eller en ideell andel av en fastighet och givaren har tagit upp kapitalvinsten till beskattning skall anskaffningsvärdet beräknas med utgångspunkt i den lämnade ersättningen. Om en fastighet där en naturtillgång har börjat utvinnas övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, inträder förvärvaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation när det gäller avdrag för substansminskning. Om en gåvotagare lämnar en sådan ersättning som anges i 44 kap. 21 § andra stycket för en fastighet eller en ideell andel av en fastighet och givaren har tagit upp kapitalvinsten till beskattning skall ersättningen utgöra underlag för beräkning av gåvotagarens avdrag för substansminskning. Om en gåvotagare lämnar en sådan ersättning som anges i 44 kap. 21 § andra stycket för en fastighet eller en ideell andel av en fastighet och givaren har tagit upp kapitalvinsten till beskattning skall anskaffningsvärdet beräknas med utgångspunkt i den lämnade ersättningen. Ersättningen skall också utgöra underlag för beräkning av gåvotagarens skogsavdrag. Som uttag räknas också att 1.en näringsverksamhet upphör, 2.skattskyldigheten för inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis upphör, 3.tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om skattskyldighet föreligger för inkomst från den förra delen men inte för inkomst från den senare delen, 4.inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis inte längre skall beskattas i på grund av ett skatteavtal, eller 5.tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om den senare delen men inte den förra är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal. eller bodelning med anledning av makes död skall inte räknas som med ett belopp som motsvarar ett belopp som motsvarar högst avyttras mot en ersättning som avyttras mot en ersättning som Tillgången anses i sådant fall förvärvad för samma belopp. Tillgången anses i sådant fall förvärvad för samma belopp. Om ersättning lämnas med ett belopp som överstiger tillgångens tillgången avyttras mot ersätt- Tillgången anses i sådant fall förvärvad för samma belopp. Vid avyttring av en näringsfastighet skall följande avdrag återföras: 1.värdeminskningsavdrag på byggnader och markanläggningar, 3.avdrag för substansminskning, 4.avdrag för sådana avskrivningar av byggnader och markanläggningar som gjorts i samband med att en ersättningsfond eller liknande fond har tagits i anspråk, och 5.avdrag som avser beskattningsåret och de fem föregående beskattningsåren för utgifter för förbättrande reparationer och underhåll av byggnader och markanläggningar. Reparationer och underhåll anses som förbättrande till den del fastigheten på grund av åtgärderna är i bättre skick vid avyttringen än vid ingången av det femte beskattningsåret före beskattningsåret eller, om fastigheten förvärvats senare genom köp, byte eller på liknande sätt, vid förvärvet. Med avyttring likställs att en givare i enlighet med 44 kap. 21 § andra stycket tagit upp en kapitalvinst till beskattning. Från enskild näringsidkare till annan enskild näringsidkare En fysisk person som genom arv, testamente, gåva eller bodelning, helt eller delvis tar över tillgångar från en enskild näringsverksamhet får helt eller delvis ta över en periodiseringsfond om 1. övertagandet inte föranleder uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i 22 kap., 2. mottagaren vid arv eller testamente skriftligen förklarar att han tar över fonden/fonderna SOU 2002:52 Författningsförslag – generationsskiften 4. den övertagna delen av fonden uppgår högst till så stor del av hela fonden som motsvarar så stor del som de överlåtna tillgångar i givarens närings- som den övertagna fonden eller delen av fonden. mottagaren lämnat ersättning till givaren som motsvarar högst det skattemässiga värdet på till- marknadsvärdet på tillgångarna. Om en periodiseringsfond tas över, anses den som tar över den som tar över fonden själv ha gjort avsättningen och avdraget denna vid den taxering som för denna vid den taxering som avdraget faktiskt hänför sig till. avdraget faktiskt hänför sig till. Om samtliga realtillgångar i en övergår till en eller flera gåva eller bodelning får förvärv- aren ta över den tidigare ägarens Författningsförslag – generationsskiften SOU 2002:52 mottagaren lämnat ersättning till givaren som motsvarar högst det skattemässiga värdet på till- marknadsvärdet på tillgångarna.. En särskild post får beräknas En särskild post får beräknas genom arv, testamente eller gåva genom arv, testamente eller gåva eller makes död och det eller makes död och det fördelning som hänför sig till delning som hänför sig till Om den förre ägaren erhållit en sådan ersättning som anges i tagit upp denna till beskattning ligga till grund för beräkningen Vad som sägs i första och andra stycket gäller bara om fastigheten är kapitaltillgång såväl hos den Den särskilda posten uppgår till ett belopp som motsvarar det negativa kapitalunderlag för räntefördelning som hänför sig till förvärvet, beräknat vid förvärvstidpunkten. Posten får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar den ersättning som lämnas för fastigheten minskad med det högsta värdet för fastigheten vid förvärvstidpunkten enligt 12 § eller 13 § och ökad av en övertagen expansionsfond till den del den avser fastigheten. Ett åtagande att ta över expansionsfonden räknas inte som ersättning. Om en del av fastigheten övergår till någon annan ägare, skall posten minskas i motsvarande mån. Om fastigheten och driften av den räknas till olika näringsverk- samheter och förvärvaren eller hans närstående före förvärvet eller efter förvärvet skjutit till kapital i mer än obetydlig omfattning till den näringsverksamhet som driften räknas till, skall posten minskas i motsvarande mån. Den särskilda posten får öka delning med högst ett belopp som motsvarar det negativa kapital- före ökningen med posten. med posten bara så länge någon med den särskilda posten bara så del av fastigheten finns kvar i länge någon del av fastigheten finns kvar i näringsverksam- talunderlaget före ökningen med posten ett visst år är negativt, upphör rätten att öka kapitalunderlaget med posten. En särskild post får beräknas om en fastighet förvärvas genom arv, testamente eller gåva eller genom bodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller makes död och summan av egen och övertagen expansionsfond överstiger av summan av förvärvarens kapitalunderlag för expansionsfond och det Författningsförslag – generationsskiften SOU 2002:52 kapitalunderlag som hänför sig till förvärvet. Förvärvarens kapitalunderlag och expansionsfond skall beräknas vid utgången av beskattningsåret före förvärvet medan det kapitalunderlag som hänför sig till förvärvet och den övertagna expansionsfonden beräknas vid förvärvstidpunkten. Om den förre ägaren erhållit under förutsättning att villkoren en sådan ersättning som anges i i 18 § är uppfyllda och om 44 kap. 21 § andra stycket och tagit upp denna till beskattning såväl hos den tidigare ägaren som hos förvärvaren. ligga till grund för beräkningen av kapitalunderlaget i 7 § för Vad som sägs i första och andra stycket gäller Den särskilda posten får öka fond med ett så stort belopp att kapitalunderlaget som avses i 8 §. med posten bara så länge någon med den särskilda posten bara så del av fastigheten finns kvar i länge någon del av fastigheten finns kvar i näringsverksam- uppgår till eller är lägre än 138,89 procent av kapital-underlaget före Om realtillgångar i en enskild delvis övergår till en obegränsat SOU 2002:52 Författningsförslag – generationsskiften eller bodelning får mottagaren ta över en expansionsfond om helt eller delvis ta över en – mottagaren vid arv eller – mottagaren vid arv eller att han tar över expansions- att han tar över expansions- – parterna vid gåva eller bodelning träffar skriftligt avtal – parterna vid gåva eller bodelning träffar skriftligt avtal inte tas över till den del den värde som real-tillgångarna i vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella realtillgångarna skall beräknas på det sätt som anges i 33 kap. 12 § och 13 §. expansionsfonden tas över, anses den som tar över fonden själv ha gjort avsättningarna och avdragen för dem. –den övertagna delen av fonden uppgår till högst så stor del av hela fonden som motsvarar så stor del som de överlåtna tillgångarna utgör av samtliga tillgångar i överlåtarens närings- verksamhet, och –de övertagna tillgångarna motsvarar av den övertagna fonden eller den övertagna delen av fonden. Med gåva jämställs att mottagaren lämnat ersättning till givaren som motsvarar högst det tillgångarna och som understiger marknadsvärdet på tillgångarna. Expansionsfonden får dock inte tas över till den del den överstiger av det värde som samtliga realtillgångar i näringsverksamheten uppgick till vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella beskattningsåret (jämförelsetidpunkten). Vid delvist övertagande av realtillgångar gäller vad som sägs i första stycket om värdet av samtliga realtillgångar i stället för så stor del av samtliga realtillgångar vid jämförelse- tidpunkten som den övertagna delen utgör av samtliga realtillgångar vid övertagandet. Värdet av realtillgångarna skall beräknas på det sätt som anges i 33 kap. 12 § första stycket och 13 §. En expansionsfond får föras över om en enskild näringsidkare –överlåter samtliga realtillgångar i näringsverksamheten till ett svenskt handelsbolag som han har en andel i eller genom överlåtelsen får en andel i och –begär att fonden inte skall återföras. Om expansionsfonden förs över, anses delägaren ha gjort avsättningarna och avdragen för dem såsom delägare i handels- bolaget. 21 § En expansionsfond får tas över om –en delägares andel i ett svenskt handelsbolag övergår till en obegränsat skattskyldig fysisk person genom arv, testamente, gåva eller bodelning, och –mottagaren vid arv eller testamente skriftligen förklarar att han tar över expansionsfonden, eller –parterna vid gåva eller bodelning träffar skriftligt avtal om övertagandet. Expansionsfonden får dock inte tas över till den del den överstiger den justerade anskaffningsutgiften enligt 50 kap. Den får inte heller tas över till den del den överstiger den justerade anskaffningsutgiften vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella ökad med en tredjedel. Om andelen i handelsbolaget är en lagertillgång, gäller i stället att expansionsfonden inte får tas över till den del den överstiger andelens skattemässiga värde. Den får inte heller tas över till den del den överstiger motsvarande värde vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella året ökat med en tredjedel. Om expansionsfonden tas över, anses den som tar över fonden själv ha gjort avsättningarna och avdragen för dem såsom delägare Om en delägare i ett svenskt handelsbolag tillskiftas realtillgångar vid bolagets upplösning får en expansionsfond föras över om –delägaren begär att expansionsfonden inte skall återföras, –överföringen inte föranleder uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i 22 kap. Om expansionsfonden förs över, anses delägaren ha gjort avsättningarna och avdragen för den i enskild näringsverksamhet. Författningsförslag – generationsskiften SOU 2002:52 Effekter hos den som tar över fonden eller delvis tas över, anses den som tar över fonden själv ha gjort denna vid den taxering som avdraget faktiskt hänför sig till. bodelning eller på liknande sätt, bodelning eller på liknande sätt, skall, om inte annat sägs i nästa Detta skall även gälla vid förvärv av en andel av en tillgång. Om tillgången är en fastighet och ersättningen från gåvotagaren överlåtelsen i sin helhet behandlas som en gåva. om tillgången är en tomträtt och om att givaren skall ta upp kapitalvinsten till beskattning. I sådant fall skall ersättningen utgöra anskaffningsutgift för fastigheten respektive tomträtten. Om givaren och gåvotagaren inte avtalar om att givaren skall ta upp vinsten till beskattning inträder gåvotagaren i den tidigare ägarens skattemässiga situation. Detta skall även gälla vid förvärv av en ideell andel av en fastighet eller tomträtt. I fråga om delägarrätter, fordringsrätter och sådana tillgångar som avses i 52 kap. skall som anskaffningsutgift räknas ett belopp som motsvarar det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om den tidigare ägaren i stället hade avyttrat tillgångarna för äganderättsövergången. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3:12-utredningen tillsattes först efter regering- ens bemyndigande för att, enligt direktiven (se bilaga 1), se över de regler som gäller för beskattning av utdelning från och reavinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag samt de särskilda regler i arvs- och gåvoskattelagstiftningen som gäller vid arv och gåva av företag. I uppdraget ingick också att föreslå hur de skatteregler skall vara utformade som tillämpas när aktiebolag i vissa fall förvärvar aktier i det egna bolaget. En annan – i direktiven mera undanskymd men mycket omfattande – uppgift var att göra en samlad översyn av de olika närståendebegrepp som förekommer inom skattelagstiftningen. I fråga om 3:12-reglerna är utgångspunkten i direktiven att ett system med samma grundläggande funktioner som dagens inte kan undvaras. Jämfört med när det nuvarande regelverket infördes och vid senare ändringar har i riktlinjerna för utredningens analyser behovet av att utforma beskattningen så att tillväxt, risktagande och investeringar främjas, skjutits i förgrunden på ett annat sätt. påminns utredningen i alla grundläggande hänseenden om vad principerna för beskattningen kräver. Det påtagliga mot- satsförhållandet mellan de uttalade näringspolitiska ambitionerna och de skatterättsliga principerna går som en röd tråd genom direk- tiven. Den avvägning mellan önskemålet att skapa goda villkor för realinvesteringar och tillväxt i fåmansägda företag och önskemålet att begränsa utrymmet för skattemässig omvandling av arbets- inkomster till kapitalinkomster har, som det så försiktigt förut- skickas i direktiven, varit en grannlaga uppgift. Den utvärdering av de nu tioåriga 3:12-reglerna som direktiven talar om har bl.a. bestått i att experten gjort en statistisk bearbetning av ett omfattande deklarationsmaterial röran- de 3:12-bolagen och dess ägare (se bilaga 1). En annan av experter- na, , har undersökt effekterna av 3:12-reglerna när det gäller kapitalkostnader och risktagande (se bilaga 2). Sistnämnda frågeställningar har också belysts av Näringslivets skattesakkunnige (se bilaga 5). Arbetet med 3:12-frågorna har präglats av ständiga kollisioner mellan de oförenliga krav som de näringspolitiska och beskattningsprincipiella intressena reser på ett reformerat system. Den i huvudsak tekniskt inriktade översyn, som varit ut- redningens uppgift, har på avgörande punkter utvecklats till diskus- sioner med tydliga politiska förtecken. Ståndpunkterna har på ömse sidor haft en dragning åt det dogmatiska hållet och gjort det mycket svårt att driva utredningsarbetet framåt. När det gäller frågan om sambandet mellan 3:12-reglerna och bestämmelserna om andelsbyten – en del av det övergripande uppdraget – förrycktes utredningens arbete då det under den intensiva Pomperipossadebatten ifrågasattes om inte utred- ningen med förtur borde redovisa förslag till lösningar på proble- met. I samband med den anbefallda kartläggningen av vissa utländska regelsystem har utredaren tillsammans med sekreterarna besökt i och Skattestyrelsen i . har besökt Kommunala Skattekontoret i . Till utredningen har varit knuten en referensgrupp med före- trädare för olika organisationer. Tre sammanträden har hållits med gruppen. I fråga om 3:12-bestämmelserna har till utredningen getts in ett antal förslag till reformering av det nuvarande systemet. har skissat en omläggning till en modell som han kallar kapitalmetoden. föreslår att klyvningsreglerna, som han vill ändra på i olika avseenden, skall gälla för såväl aktiva som passiva delägare för att man skall komma ifrån den svåra avgränsningen av vad som är kvalificerade andelar i ett fåmansföretag. Företagareförbundet Företagarforum (FF) har lämnat ett förslag till nya regler för beskattning av utdelning och avyttring av andelar i fåmansföretag i publikationen FFP 2001:01. Genom beslut av regeringen har följande framställningar rörande generationsskiftesfrågorna överlämnats till utredningen. har i en skrivelse (Fi1065/87) hemställt om klarare regler för tillämpningen av vederlagsreverser. Småföretagens , , och har i en gemensam skrivelse (dnr 1191/87) hemställt om lagändring som gör lätt- nadsreglerna tillämpliga vid generationsskiften genom gåva och en översyn av AGL med utgångspunkten att generationsskiften skall vara möjliga utan alltför stor belastning på företagen. LRF har i en skrivelse (dnr 1987/786) begärt att lättnadsreglernas tillämplighet vid gåvobeskattningen utreds. har i en skrivelse (Fi1987/620) hemställt om ändrad lagstiftning så att villkoren för de särskilda värderingsreglerna skall få tillämpas vid gåvor av före- tag utifrån utgångspunkten att förvärv av företag genom gåva skall ha en likvärdig behandling med förvärv genom arv. har i skrivelser (dnr 760/89) och (dnr 760/89) hemställt om en positiv behandling av dispensärenden rörande vederlagsreverser och att nya klara regler tas fram som underlättar generationsskiften i familjeföretag. har i en skrivelse (dnr 3539/91) föreslagit att det skall lämnas utrymme för användandet av vederlagsreverser i samband med tillämpningen av lättnadsregeln samt att AGK:s förslag till lagändring antas så att vederlagsreverser kan användas vid generationsskiften . , har i en skrivelse den (Fi1998/3088) hemställt om en översyn av reglerna för genera- tionsskiften av lantbruksfastigheter samt de skattefrågor som rör skogskonton. har i en skrivelse (Fi1999/1982) hemställt om att regeringen vidtar åtgärder som underlättar genera- tionsskiften och i första hand låter successiva gåvor omfattas av lättnadsregeln. har i en skrivelse (Fi94/496) hemställt att reglerna om förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt skall ändras så att alla näringsfastigheter behandlas enligt de lättnadsregler som gäller för fastigheter som tidigare hänfördes till inkomstslaget jordbruksfastighet och rörelse. Regeringen har i samband med överlämnandet upplyst om att kapital som nedlagts i fastighetsförvaltning numera inte är skatte- pliktigt enligt NSFL. har i en skrivelse (Fi98/888) ifrågasatt det principiellt riktiga i den åtskillnad som görs vid värderingen i samband med arv och gåva av onoterade svenska aktier respektive onoterade utländska aktier (23 § B. AGL) och framhållit att det inte är uteslutet att reglerna strider mot den fria etableringsrätten inom EU/EES.