sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — lämnade styrgruppen för SverigeDirekt en rapport. I rapporten uttalades att det var angeläget att SverigeDirekt skulle övergå från projektform till en permanent organisation. Styr- gruppen fann att tjänsten rimligen borde finnas kvar och att det inte var meningsfullt att fortsätta driften i en tillfällig organisation. I rapporten förordade styrgruppen att en statlig nämnd skulle inrättas att vara huvudman för all elektronisk samhällsinformation, dvs. SverigeDirekt och Samhällsguiden i såväl elektronisk som tryckt version. Styrgruppen uttalade också att man även kunde överväga att lägga ansvaret för rättsinformationssystemet och grunddatabasen på den förordade nämnden. Därefter har och tillsammans genomfört en översyn av verksamheten i syfte att klarlägga för ut- sättningarna för den fortsatta verksamheten för SverigeDirekt. Enligt översynen, som blev klar , borde man överväga att tillsätta en offentlig utredning för att göra fortsatta bedömningar om mål och inriktning för en verksamhet på . Utredningen borde också pröva behovet av närmare samord- ning med Samhällsguiden och rättsinformationssystemet. Vid översynen gjordes vidare bedömningen att det är naturligt att staten svarar för den fortsatta driften av SverigeDirekt såsom central portal för offentlig information i elektronisk form. Man ansåg därför inte att organisationsalternativen stiftelse, förening eller bolag med flera huvudmän var aktuella. Man ansåg i stället att en statlig myndighet under regeringen var det organisations- alternativ som principiellt och på var det naturliga för en verksamhet av den karaktär som avses med SverigeDirekt. I över- synen framhölls att det är viktigt att det bara finns en huvudman för verksamheten om den permanentas och att det är tydligt var ansvaret ligger. Enligt utredningens direktiv (dir. 2000:38, 2001:18 och 2001:98) ska vi föreslå hur den verksamhet som bedrivs i projektform under benämningen SverigeDirekt i sin permanenta form ska utvecklas och organiseras . Vi ska överväga hur man till- godoser behoven av samordning mellan den verksamhet som nu bedrivs under benämningen SverigeDirekt och annan närliggande IT-baserad samhällsinformation, som rättsinformationssystemet och Samhällsguiden. I utredningsuppdraget ingår också att kartlägga vilka andra informationssystem med söktjänster som finns när det gäller infor- mation om det offentliga och som har en verksamhet eller inriktning som liknar eller angränsar till den verksamhet som bedrivs inom SverigeDirekt. Med utgångspunkt i kartläggningen ska vi överväga vilka samordningsbehov och rationaliserings- möjligheter som finns. Utgångspunkten ska vara intresset av en tydlig och användar anpassad struktur på samhällsinformationen med så goda sökmöjligheter som möjligt. Därutöver ligger det i vårt uppdrag att föreslå vilken roll SverigeDirekt bör ha i förhållande till olika databaser med information om det offentliga . Med hänsyn till kommunernas och landstingens stora andelar av den samlade samhällsinformationen är det enligt direktiven viktigt att samarbetet med och fortsätter. Förbundens insatser är särskilt viktiga i fråga om samordning och sådant utvecklingsarbete som kan behövas när det gäller utformningen av och innehållet på kommunernas och landstingens webbplatser. Utredningsuppdraget ska vara slutfört . I enlighet med direktiven redovisade vi i ett delbetänkande grunddragen i förslaget om den framtida organisationen, dess verksamhet och finansiering. Våra fortsatta överväganden har lett till ändrat ställningstagande i ett avseende i förhållande till det förslag som lämnades i delbetänkandet. Vi föreslår inte längre att en ny myndighet ska inrättas för verksamheten inom SverigeDirekt och de uppgifter som föreslås bli samordnade med SverigeDirekt utan i stället att dessa uppgifter ska placeras på Statskontoret. Ett skäl till detta är den utveckling som skett av den elektroniska för- valtningen . Sedan delbetänkandet redovisades har vi genomfört fem avstäm- ningsmöten med informationsansvariga i vissa kommuner, lands- ting, statliga myndigheter och för vissa s.k. nischportaler. Slutbetänkandet har disponerats så att det innehåller samtliga våra överväganden och kan således läsas självständigt i förhållande till delbetänkandet. Slutbetänkandet innehåller därför vissa upprep- ningar av de grunddrag som redovisades i delbetänkandet. Regering och riksdag har i olika sammanhang uttalat vilka mål som ska gälla för informationssamhället och användningen av informa- tionstekniken i förvaltningen. Så har t.ex. skett i regeringens propositioner Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, den s.k. förvaltningspolitiska propositionen) och Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, den s.k. IT- propositionen). Båda propositionerna har behandlats av , som i huvudsak ställt sig bakom förslagen (1997/98:KU31, rskr 1997/98:294-296, 1999/2000:TU9 och rskr 1999/2000:256). Utifrån den förvaltningspolitiska propositionen har regeringen lämnat handlingsprogrammet En förvaltning i demokratins tjänst. Vidare har Statskontoret på regeringens uppdrag lämnat rapporten 24-timmarsmyndighet – Förslag till kriterier för statlig elektronisk förvaltning i medborgarnas tjänst (Statskontoret 2000:21). Statsmakterna har genom IT-propositionen uttalat ambitionen att som första land ska bli ett informationssamhälle tillgängligt för alla. Allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i politiska beslutsprocesser ska öka genom användningen av IT. På det sättet ska demokrati och rättvisa främjas. Regeringen och konstaterar att en viktig förutsättning för att informa- tionen ska bli lätt tillgänglig är att det finns enkla ingångar till den offentliga informationen och nämner SverigeDirekt. Behovet av en portal som inkörsport till offentlig sektor och med koppling till olika specialtjänster – t.ex. ingångar för att underlätta sökning för företagare och andra användargrupper – kommer att öka i takt med att allt mer information produceras och publiceras i elektronisk form. I det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet anges att målet för 2000-talet är en statsförvaltning som med höga krav på rätts- säkerhet, effektivitet och demokrati är tillgänglig och tillmötes- gående. Regeringen pekar på att statliga myndigheter måste sam- verka såväl med varandra som med kommuner, landsting och näringsliv för att skapa rationella servicelösningar för alla parter. Enskilda individer och företag bör – så långt som det är möjligt – enkelt kunna hämta och lämna den information som är relevant i varje enskild situation oavsett hur informationsansvaret är fördelat mellan myndigheter eller mellan stat, kommun och landsting. I det sammanhanget nämns att en så långt möjligt heltäckande gemen- sam elektronisk ingång – SverigeDirekt – har tagits fram och att den tillsammans med mer specialiserade elektroniska ingångar ska kunna underlätta medborgar- och företagskontakterna. I hand- lingsprogrammets målbeskrivning ingår också att statliga myndig- heter bör ha en webbplats på Internet av hög kvalitet som snabbt bör leda användaren till grundläggande fakta om myndigheten och annan för medborgarna intressant sakinformation samt möjliggöra för medborgarna att sända in uppgifter till myndigheten och initiera ärenden elektroniskt. Det vägledande begreppet i arbetet med att öka myndigheternas tillgänglighet har blivit 24-timmarsmyndigheten. Begreppet syftar på myndigheter som är ständigt tillgängliga elektroniskt för informa- tionshämtande och ärendehantering. Ett mål är att medborgare och företag ska kunna få information, ställa frågor, lämna uppgifter samt uträtta andra ärenden när det passar dem oberoende av kontorstider och geografisk belägenhet. Statskontoret har i rapporten 24-timmarsmyndighet – Förslag till kriterier för statlig elektronisk förvaltning i medborgarnas tjänst definierat fyra utvecklingssteg i utvecklingen mot 24-timmarsmyndigheten. Steg 1 innebär en webbplats som innehåller paketerad information om myndigheten och dess tjänster. Steg 2 är en webbplats som inne- håller interaktiv information om myndigheten och dess tjänster, dvs. man kan såväl titta på som beställa och ladda ner information från myndigheten. Det tredje steget definieras som en webbplats och kommunikationsfunktioner som tillåter besökaren att lämna och hämta personlig information. Steg 4 ska möjliggöra integrerade elektroniska tjänster vilket förutsätter en webbplats och nätverks- funktioner med samverkan med andra myndigheter och samhälleliga instanser. Statskontorets rapport anger också att en god tillgänglighet till myndigheternas informationstjänster förutsätter att systemen erbjuder bästa möjliga användbarhet. En hög användbarhet är nöd- SOU 2002:20 Riktlinjer för informationssamhället vändig för att medborgarna ska acceptera systemen och vilja använda dem. När det gäller kommuner och landsting finns inte på samma sätt några gemensamma riktlinjer för IT-användningen. Varje kommun eller landsting formar självständigt sin strategi för information till medborgarna. På flera håll samverkar olika kommuner regionalt kring IT-användningen. och är medlemsorganisationer för kommuner respektive landsting. I respektive förbund är samtliga kommuner eller lands- ting medlemmar. Förbunden är dock inte överordnade sina med- lemmar utan intresse- och arbetsgivarorganisationer och erbjuder sina medlemmar forum för samverkan. eEuropa 2002 – ett informationssamhälle för alla (eEurope2002 For All. Action Plan) är för att snabbt ta till vara den nya tekniken och göra till den mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomin i världen. Vid Europeiska rådets möte i förband sig stats- och regeringscheferna att vidta ett antal åtgärder – inbegripet att fastställa tidsfrister – för att uppnå det övergripande målet om ett konkurrenskraftigt och dynamiskt . En handlingsplan antogs av vid dess möte i Feira . Åtgärderna i handlingsplanen är fördelade på tre nyckelmål: *att skapa ett billigare, snabbare och säkrare Internet *att investera i människor och kompetens och *att stimulera användandet av Internet. I handlingsplanen finns ett delmål som avser den s.k. elektro- niska förvaltningen: samhällsinformation på nätet: elektronisk tillgång till offentliga tjänster. Elektronisk tillgång till samhällsinformation och offentliga tjänster i uppmanade offentliga myndigheter på alla nivåer att göra insatser så att IT utnyttjas för att göra informa- tionen lättillgänglig, samt uttalade att medlemsstaterna ska säker- ställa elektronisk tillgång till de viktigaste offentliga tjänsterna . I handlingsplanen eEuropa 2002 betonas – som ett medel att öka användningen av Internet – att medborgarna lätt ska beredas elektronisk tillgång till viktiga offentliga uppgifter och att kommunikation på nätet mellan medborgare och myndigheter ska främjas. Medlemsstaterna och kommissionen samarbetar på detta område genom IDA-programmet (Interchange of Data between Administrations). Programmet ska ligga till grund för utvecklingen av alleuropeiska tjänster och utbytet av bästa metoder. I handlingsplanen eEuropa 2002 nämns bl.a. följande viktiga åtgärder inom området för elektronisk förvaltning: *Viktiga offentliga uppgifter ska tillhandahållas på nätet, inbegripet rättslig, administrativ och kulturell information samt information om miljö och trafik. Detta ska genomföras av medlemsländerna med stöd av Europeiska kommissionen och vara klart senast vid utgången av . *Medlemsstaterna ska säkerställa allmän elektronisk tillgång till de viktigaste allmänt tillgängliga tjänsterna, vilket ska vara klart /2003. *Europeiska kommissionen ska utveckla ett samordnat förhåll- ningssätt för information i den offentliga sektorn, även på europeisk nivå. Detta skulle ha varit klart vid utgången av 2000. Vad gäller den sista åtgärden har kommissionen i ett meddelande föreslagit en arbetsgrupp för att främja den digitala informationen från den offentliga sektorn samt tagit upp frågan om ett direktiv om kommersiellt och icke-kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn. Meddelandet bygger på yttranden som har inkommit med anledning av grönboken från den offentliga sektorn: en värdefull resurs för , KOM(1998)585, som antogs av kommissionen . i konstaterade att särskild uppmärk- samhet borde ägnas åt funktionshindrade personer och kampen mot att någon utestängs från informationssamhället, den s.k. digi- tala klyftan. Enligt handlingsplanen innebär det att eEuropa bör utvidga inriktningen på sina åtgärder för elektroniskt deltagande. Allteftersom samhällsservice och viktig information i allt högre grad blir tillgänglig på nätet, blir tillträde till myndigheternas webbplatser för alla medborgare lika viktigt som tillträde till offentliga byggnader. Åtgärder som förhindrar att någon utestängs från information måste prioriteras om eEuropa-målet ett informationssamhälle för alla ska kunna uppnås. I handlingsplanen slås fast att den offentliga sektorns webb- platser i medlemsstaterna och i de europeiska institutionerna måste utformas så att medborgare med funktionshinder kan få tillgång till information och därmed kan utnyttja den potential som elektro- nisk samhällsinformation innebär. En av de konkreta åtgärder som nämns i handlingsplanen i denna del är att riktlinjerna i initiativet för webbtillgänglighet (Web Accessibility Initiative – ) ska tillämpas på offentliga webbplatser. Åtgärden ska enligt planen genomföras av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna samt vara genomförd vid utgången av . IDA-programmet startades för att underlätta utvecklingen av transeuropeiska nät och för elektroniskt utbyte av data mellan förvaltningar i samt för att stödja gemenskapens politik. antog och ministerrådet den andra fasen av Europeiska kommissionens program för datautbyte mellan förvaltningar () (och rådets beslut /1999/EG och 1720/1999/EG). IDA-programmets uppgift är att fastställa projekt av gemensamt intresse för transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar samt att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elek- troniskt datautbyte mellan förvaltningarna i . TAC (mellan förvaltningar) består av representanter för medlemsstaterna och bistår kommissionen vid genomförandet av IDA-programmet. Som ett resultat av förvaltningsministrarnas möte i finns inom ramen för IDA-programmet ett projekt som syftar till att skapa en portaltjänst som stöd för de fria rörligheterna i . En grupp bestående av nationella experter har tillsatts för att bereda arbetet. En förstudie som syftade till att skapa förbättrade EU-gemensamma tjänster för medborgare och företag har presenterats. En utgångspunkt i studien är att tjänsterna i portalen ska stödja vissa identifierade livssituationer. Inom ramen för arbetet ska förutsättningar klar- läggas för att stegvis länka ihop de nationella portalerna i en gemensam EU-portal. Projektet stödjer målsättningarna inom området för elektronisk förvaltning i eEuropa 2002 och var ett av de viktigaste IDA-projekten . 3 Ett offentligt åtagande Vårt förslag: Det allmänna ska svara för att det finns en samlad vägvisning till den samhällsinformation som myndigheter, kommuner och andra offentliga organ gör tillgänglig via Internet. Det är grundläggande för ett demokratiskt samhälle att med- borgarna lätt kan få tillgång till samhällsinformation av god kvalitet. Den svenska förvaltningen och rättskipningen präglas tradi- tionellt av offentlighetsprincipen. Allmänheten och massmedia har en vidsträckt insyn i de offentliga organens verksamhet. Principen att myndigheternas handlingar och beslut ska vara tillgängliga för alla har ansetts så viktig att den är grundlagsfäst. Datoriseringen av den offentliga förvaltningen har pågått . Utvecklingen av informationstekniken har inne- burit att en stor del av all offentlig information numera är elektro- niskt producerad, lagrad och distribuerad. Framväxten av Internet har lett till att spridningen av infor- mation ur svenska offentliga databaser ökat snabbt. På detta sätt har olika typer av information blivit enkelt åtkomlig för stora grupper både inom och utom den offentliga förvaltningen. Ett problem i sammanhanget är att det är svårt att hitta den informa- tion man behöver i det svåröverskådliga material som finns på Internet. Vi anser därför att det allmänna måste ta ett ansvar för att i möjligaste mån lotsa medborgarna rätt. Samhällsinformationen ska ge förutsättningar för medborgarna att hävda sina intressen i den demokratiska processen och möjlig- göra insyn och kontroll i den offentliga verksamheten. Tillgång till begriplig samhällsinformation främjar också integration i samhälls- livet. Det är enligt vår mening en så central förutsättning för ett modernt demokratiskt samhälle att medborgarna och företagen på ett enkelt sätt kan få tillgång till samhällsinformation av god kvalitet även via Internet att det måste vara ett offentligt åtagande att säkerställa detta. Myndigheternas ansvar att informera inom sina respektive verk- samhetsområden är bl.a. reglerat i förvaltningslagen (1986:223). Kommuner och landsting har inget lagreglerat ansvar för samhälls- informationsfrågorna men spelar ändå en viktig roll när det gäller samhällsinformation inom sina områden. På central nivå vilar det samlade ansvaret för samhällsinformationsfrågorna på regeringen (1994/95:KU41). ansvarsområde omfattar beslut om riktlinjer för samhällsinformationen, uppföljning och utvärdering av dessa riktlinjer och av andra beslut rörande samhällsinformation samt egen informationsskyldighet mot medborgarna. För att tillgodose behovet av samhällsinformation är det inte till- räckligt att varje myndighet, kommun och landsting tillhandahåller information inom sitt verksamhetsområde. Samhällslivet är komplext och informationsutbudet är mycket stort och därmed svårt att överblicka. Det är svårt – inte bara för informationssvaga grupper – att identifiera var viss information lättast finns till- gänglig. Det allmänna måste därför ansvara för att det finns en officiell vägvisare till det offentliga på Internet. Enligt vår uppfattning ska det allmänna också svara för att det finns en begriplig introduktion till informationsutbudet från den offentliga sektorn. På så sätt ökar det offentliga tillgäng- lighet för dem som saknar förkunskaper om var viss information finns att tillgå. Denna nya funktion måste utformas så att medborgarnas och företagarnas behov av information gagnas. Den måste också utformas så att den bidrar till att arbetet inom den offentliga sektorn effektiviseras. 4Inriktningen av verksamheten inom SverigeDirekt Vårt förslag: SverigeDirekt ska vara en samlad plats för väg- visning till de olika offentliga informations- och själv- betjäningstjänster som myndigheter, kommuner och landsting tillhandahåller. Vägvisningstjänsten ska vara tillgänglig inte bara som en portal på Internet utan också per telefon, e-post, brev och telefax. Syftet ska vara att göra den offentliga sektorn mer tillgänglig för medborgare och företag och på så sätt stärka demokratin och förbättra det allmännas service. Tjänsten ska utformas med detta syfte i fokus och erbjuda användarna effektiva verktyg för att snabbt nå den elektroniska samhälls- service de söker. Enligt direktiven ska vi överväga hur verksamheten inom Sverige- Direkt ska utvecklas . I första hand handlar det givetvis om utvecklingen av portalen SverigeDirekt men vi ser också verk- samheten inom SverigeDirekt som en viktig del i ett större sammanhang – utvecklingen av det allmännas service till med- borgare och företag. Det övergripande syftet med verksamheten är att vara en resurs i mötet mellan medborgare och offentlig sektor och därmed underlätta för medborgare och företag att leva och verka i samhället. Verksamheten måste ta sin utgångspunkt i de förväntningar och anspråk som medborgare och företag har på en effektiv, tillgänglig, rättssäker och sammanhållen förvaltning. Den offentliga sektorn är till för alla som vistas i . Vi vet att distributionen av resurser för digital kommunikation är snabbt växande i befolkningen, men att den är ojämnt fördelad. Framför allt är det åldersgruppen som riskerar att förlora i den offentliga sektorns fokusering på digitala medier som Internet. Detta kräver vaksamhet och eftertanke, liksom komplement i form Inriktningen av verksamheten inom SverigeDirekt av t.ex. publika terminaler och andra insatser för att överbrygga risken att vi bygger in nya klyftor i samhället. Det är mot denna bakgrund vi gör våra överväganden om hur verksamheten inom SverigeDirekt bör utvecklas. 4.2Utveckling av portalen SverigeDirekt Sedan starten har verksamheten inom SverigeDirekt haft som sin huvudsakliga uppgift att genom en portal fungera som en struk- turerad vägvisare till det offentliga på Internet, och på så sätt underlätta medborgarnas och företagens kontakter med det allmänna. Sedan SverigeDirekt tillkom har fler myndigheter och kommuner öppnat egna webbplatser. har alla kommuner och landsting samt de allra flesta statliga myndigheter egna webb- platser. Med en sådan utveckling ökar den informationssökandes behov av att snabbt och enkelt kunna söka sig fram till relevant information och sålla bort sådan information som inte är relevant. Det finns således ännu mer än tidigare behov av en gemen- sam ingång till det offentliga på Internet. Det behövs en ingång där medborgare och företag dels kan få en överblick över den offentliga sektorn, dels kan få hjälp att söka sig fram till de olika Internetbaserade informations- och självbetjäningstjänster som de har behov av. Genom att öka tillgängligheten till den offentliga informationen kan också medborgarnas och därmed demokratins roll stärkas. Detta bör vara det övergripande målet för verksamheten. Med den beskrivna inriktningen blir SverigeDirekt dessutom ett värdefullt stöd för att uppnå målsättningen med den s.k. 24-timmarsmyndigheten, dvs. att medborgare och företag ska kunna sköta så många kontakter med det offentliga som möjligt på elektronisk väg. På så sätt bidrar portalen SverigeDirekt till att medborgare och företag kan få en förbättrad service från samhälls- organen. Vi anser att det är ett rimligt åtagande från det allmännas sida att genom en gemensam portal göra den offentliga sektorn mer tillgänglig för medborgare och företag. Verksamheten inom SverigeDirekt har haft – och bör också fort- sätta ha – till uppgift att lotsa medborgare och företag fram till information och tjänster som de söker efter, dvs. att vara en väg- visare. SverigeDirekt syftar till att vara ett hjälpmedel för de med- borgare och företag som inte redan hittar till t.ex. den webbplats de söker eller som saknar kunskap om vilken myndighet eller annat Inriktningen av verksamheten inom SverigeDirekt offentligt organ som ansvarar för, och därför har information om, en viss fråga. En väsentlig fråga, som kan påverka förtroendet för - Direkt-portalen, är vilken information som portalen bör länka till. Portalen bör enligt vår mening utformas med utgångspunkt i med- borgares och företags behov av information. är det viktigt att SverigeDirekt inte ges större omfattning än vad som svarar mot det offentliga åtagandet. Vi anser att SverigeDirekt bara ska länka till information som på ett eller annat sätt har sitt ursprung i offentlig sektor. När vi i betänkandet talar om offentlig information menar vi just informa- tion som har sitt ursprung i offentlig sektor. En sådan avgränsning av länkarna på portalen SverigeDirekt menar vi är rimlig. När det totala informationsutbudet växer ökar också den informations- sökandes behov av att identifiera information som är tillförlitlig och kommer från en pålitlig källa. Det måste då vara en fördel om SverigeDirekt kan hjälpa den informationssökande att snabbt avgränsa och få tillgång till den offentliga information som finns på området. En sådan ordning gör tjänsten trovärdig.