sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Ur statistisk metodsynpunkt har emellertid metoden fått utstå hård kritik från forskare vid universitet och högskolor. Kritiken har bl.a. varit att valet av glidande medelvärde för att eliminera säsongvariationen är godtyckligt och inte tar hän- syn till olika tidsseriers egenskaper. I praktiken innebär detta att metoden fungerar väl endast under restriktiva antaganden. X-11-metoden har förbättrats genom att införa en modellering av tidsserien med utnyttjande av fem ARIMA-modeller, X-11- ARIMA-metoden. Denna utvecklades vid Statistics . ARI- MA-delen består i att tidsserien prognostiseras framåt. Dessa prognostiserade värden används sedan som om de vore faktiska värden. Den på så sätt utökade tidsserien säsongrensas därefter med X-11-programmet. Rätt utnyttjat ger X-11-ARIMA mindre revisioner än X-11. En stor begränsning med X-11-ARIMA är emellertid att de fem förspecificerade modellerna för tidsserien ofta inte är adekvata för en given tidsserie, vilket leder till försämrad säsongrensning. Metoderna TRAMO/SEATS bygger på s.k. modellbaserad säsong- rensning med utnyttjande av två integrerade program, TRAMO och SEATS. I TRAMO görs först en identifiering och estimation av en tidsseries komponenter, dvs. kalendereffekter och extremvärden (outliers) exklusive säsongeffekter. Kalendereffekter kan vara av Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt olika typ, t.ex. effekt av påsken, antal arbetsdagar i en månad men även antal dagar av viss typ, t.ex. antal . Extremvärden kan yttra sig som tillfälliga hopp orsakade av tillfälliga fel i statistiken eller andra störningar. De kan också vara nivåskiften i serien orsa- kade av t.ex. populationsförändringar eller ekonomisk-politiska åt- gärder, t.ex. förändringar av skatter. Om en tidsserie har signifikan- ta effekter av denna art, identifieras tidpunkterna för dem och deras storlek skattas i programmet TRAMO. Därefter elimineras dessa effekter från den faktiska serien varefter delkomponering av serien i säsong, trend och brus görs i programmet SEATS. Detta görs med stöd av metoder för s.k. optimala filter. Efter estimation av säsong, trend och brus i SEATS återförs effekter av extremvärden till den säsongrensade serien. En av fördelarna med de säsongrensade serierna är att de under- lättar för användarna att identifiera vändpunkter i konjunkturen. Från SCB:s nya webbplats för ekonomiska statistik ges exempel på detta i en rad diagram, som visar bl.a. trendskattade se- rier uppräknade till årstakt. Resultaten av en uppräkning av kort- tidsstatistik till årstakt blir med hjälp av TRAMO/SEATS rimliga i förhållande till den utveckling som årsstatistiken visar. En annan fördel med TRAMO/SEATS är förmågan att på ett effektivt sätt hantera tidsserier med förekomst av andra effekter än säsongvariationer. I nationalräkenskaperna finns det många exempel på nivåskiften och tillfälliga störningar som framträder i de säsong- rensade serierna. En analys av dessa effekter och deras orsaker skul- le kunna bidra till att förbättra underlagen och därmed statistiken. En bieffekt av TRAMO/SEATS är att bruset i den säsongrensa- de serien är mindre än med X-11-ARIMA-metoden. Flera använ- dare har fått intrycket att TRAMO/SEATS resulterar i för stor utjämning av de säsongrensade serierna. De befarar härmed att metoden rensar bort information om konjunkturvariationer. Det finns visserligen stor variabilitet hos flertalet av de närmare 160 serier som säsongrensas med TRAMO/SEATS i nationalräkenska- perna, men osäkerheten om säsongrensningen kvarstår i brist på in- formation. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt För att tillgodose användarnas behov av information om säsong- rensningsmetoden i nationalräkenskaperna välkomnade utredningen den beskrivning av TRAMO/SEATS, som , ansvarig för säsongrensning inom avdelningen för ekonomisk statistik vid SCB, utarbetade under 2002.1 Utredningen har lämnat synpunkter på innehållet och SCB avser att göra beskrivningen tillgänglig på SCB:s webbplats. Det huvudsakliga syftet med över- sikten är att på ett pedagogiskt sätt förklara hur säsongrensningen går till och vad som varit vägledande i produktionen av säsong- rensade tidsserier, vilket är information som användare efterfrågat. På initiativ från utredningen utarbetades även en bilaga till ovan nämnda beskrivning, med svar på de särskilda frågor som användar- na ställt till utredningen om säsongrensningen i nationalräkenska- perna. I bilagan finns svar på samtliga frågor som användarna ställ- de till utredningen angående säsongresningen. Vidare finns en sammanfattande beskrivning av säsongrensnings- metoden för nationalräkenskaperna i den särskilda rapport från utred- ningen, som beskriver nationalräkenskapernas beräkningsrutiner.2 Uppgifterna bygger på den mer omfattande beskrivningen av , som nämndes ovan. Utredningen har funnit att det finns ett stort behov av mer infor- mation om hur metoden för säsongrensning tillämpas vid SCB, för att klargöra hur enskilda serier rensas och exempelvis vilket s.k. brus, som rensas bort. Det finns behov av ytterligare information för att undanröja osäkerheten bland användare bl.a. angående om faktorer som påverkar konjunkturen ingår i de säsongrensade serierna eller rensats bort. Det kan också finnas anledning att diskutera de metoder som används, med både experter på området och använ- dare, för en vidareutveckling av säsongrensningen. Utredningen föreslår i sina överväganden och förslag flera aktivi- teter för att säkerställa att användarna blir uppdaterade med infor- mation om SCB:s kalender- och säsongrensningsmetoder. Betydelsen av en fortsatt dialog med användare och experter på området, för 1Säsongrensning av nationalräkenskaperna – En översikt, , SCB 2002. 2Bilaga 3 till föreliggande betänkande, Beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt en fortsatt utveckling av metoderna understryks. För att tillmötes- gå dessa behov framgår behovet av en utbyggnad av kompetensen för säsongrensning och tidsserieanalys vid SCB. Flertalet av de användare av ekonomisk statistik, som utredningen har intervjuat, tycker att SCB borde prioritera tidsserier i större ut- sträckning. , , och ett stort antal andra statistikanvändare är eniga om att det behövs en ambitionshöjning på detta område. Den största bristen är att de nya nationalräkenskaperna bara finns på detalje- rad nivå. är det viktigt att jämförbarheten över tiden bibehålls när en ny metod införs. Det kan ske genom omräkning av med de nya utgångspunkterna och förutsätter oftast dubbla mätningar enligt både den nya och den gamla metoden . Riktigt långa tidsserier för de viktigaste indikatorerna, t.ex. BNP och inflation, är något som ofta efterfrågas. Många forskare är helt beroende av långa och väldokumenterade tidsserier för att kunna genomföra modellberäkningar. Serier tillbaka är ett allmänt framfört önskemål. Några användare, främst från den finansiella sektorn, tycker dock att bättre aktuell statistik är vikti- gare än fler tidsserier långt tillbaka i tiden. En synpunkt som ofta framförs är att SCB, som vanligen har bättre kunskap än användare om metodförändringar, bör göra till- bakaräkningar och dokumentera gjorda justeringar. och tycker att SCB lägger över för mycket arbete på användarna när det gäller att skarva tidsserier. Att enskil- da användare gör egna länkningar är både ineffektivt och ger osäkra tidsserier. Eftersom uppbyggnaden av tidsserier tar mycket tid och resurser och därmed är svårt att reproducera av andra forskare finns tendenser att bristen på tidsserier skapar revirbeteende inom forskar- världen och att debatten är mer inriktad mot datainsamlingen än mot själva analysen. Förutom fler och längre tidsserier menar många användare att det behövs mer information om tidsserierna avseende metodänd- ringar och hur de har länkats ihop. Tryckta publikationer har för- delar när det gäller att i efterhand hitta förklaringar till tidsserie- brott, men det är också viktigt att informationen finns i databaser- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt na och på hemsidan. Kapitalstockar, löner, produktion och produk- tivitet, detaljhandel, nyföretagande, regionala BNP, utrikeshandel och kommunala kostnader är exempel på produkter som användar- na gärna vill ha längre tidsserier för. Flera användare utredningen har intervjuat menar vidare att SCB redan i planeringsprocessen inför en omläggning, exempelvis av nationalräkenskaperna, bör ta ställning till hur eventuella skarvar skall kunna överbryggas genom t.ex. metodlösningar och komplet- terande undersökningar. Dessutom bör SCB i ett tidigt skede be- akta vilka resurskrav en tillbakaräkning kräver. Kan inte SCB värna och bevara den historiska statistiken bör uppgiften läggas ut som uppdrag. EU har krav på hur långa tidsserierna i nationalräkenskaperna skall vara. För huvudaggregat skall det finnas tidsserier och kvartal. För andra delar – offentlig sektor, produktion, inves- teringar, sysselsättning, hushållens konsumtion – skall det finnas mer disaggregerade tidsserier årsvis. Tidsserier i den ekonomiska statistiken Historiska tidsserier som täcker finns tillgängliga endast för ett fåtal variabler i den ekonomiska statistiken. Konsis- tenta tidsserier från finns för arbetskraftsundersökningar- na, genomsnittliga löner för tillverkningsindustrin, fastighetspris- index, aktieägande, detaljhandelsförsäljningen totalt, industripro- duktionsindex totalt, utrikeshandel totalt, nationalräkenskaper på aggregerad nivå, statens lånebehov och svenska statsskulden, konsu- mentprisindex, faktorprisindex och fordon enligt bilregistret. Startår för ett antal tidsserier över ekonomisk statistik finns i appendix. Nationalräkenskaperna finns på huvudaggregat och på övriga delar . En beskrivning på detaljerad nivå av nationalräkenskapernas tidsserier och var de finns tillgängliga finns också i appendix. Under arbetet med att bygga upp en ekonomisk portal på SCB:s webbplats, ekonomi, som utredningen genomförde tillsam- mans med SCB, togs ett antal historiska tidsserier fram. Det gäller prisnivå och inflation respektive 1831, industriproduk- tion , ett antal serier för nationalräkenskaperna (försörjningsbalansen, BNP, BNP per capita, exportens och Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt importens betydelse för svensk ekonomi, konsumtion och investe- ringar som andel av BNP) och detaljhandels försäljning . Det är svårt och resurskrävande att få fram och upprätthålla långa tidsserier. Det finns många anledningar till att det uppstår problem med att jämföra data över tiden. Först och främst föränd- ras verkligheten och siffror som till synes visar samma sak speglar helt olika förhållanden. Inflationstakten speglar och avser den levnadsstandard folk hade då och har naturligt- vis föga att göra med den varukorg som prismäts i dagens konsu- mentprisindex. Icke desto mindre ger det en viss information att se den generella prisutvecklingen över så . Inom statistikproduktionen försöker man att anpassa statistiken till den förändrade verkligheten genom att förändra variabeldefini- tioner, avgränsa populationer på andra sätt och inte minst genom att införa nya klassifikationer. Införandet av en ny näringsgrens- klassificering , SNI92, moderniserade beskriv- ningen av ekonomin, men påverkade jämförbarheten över tiden för hela den ekonomiska statistiken. Metoderna att mäta och redovisa data förändras också, vilket påverkar jämförbarheten. Ny blankett, nytt sätt att ställa frågorna och nytt beräkningssystem kan påverka jämförbarheten mer än vad som är allmänt känt. Ett annat problem är att data kan vara lagrade på ett sätt som försvårar sammansättningen av tidsserier. Övergången vid SCB från stordator till PC-miljö gör att underlaget för tidsseriedata finns i olika system, vilket också försvårar arbetet med att presentera tidsserier. Äldre data finns huvudsakligen på pappers- media och det krävs ett omfattande registreringsarbete för att publi- cera en tidsserie. En annan viktig faktor är att regelverket för statistiken föränd- ras. EU-förordningen om strukturstatistik innebar att hela den svenska företagsstatistiken lades om och att t.o.m. de mest centrala variablerna fick nya definitioner. För nationalräken- skaperna har det europeiska nationalräkenskapssystemet, ENS 95, inneburit att de svenska nationalräkenskaperna har gjorts om, med stora problem att upprätthålla tidsserierna som följd. Det finns en tendens att se de snabba förändringarna i samhället som något övergående. När så nya förändringar uppstår blir resul- tatet ett antal korta tidsserier som hänger i luften. har ambitionsnivån varit så hög vid omräkning av gammalt material att uppgiften att klara av arbetet blivit oöverstiglig. Med för hög ambi- tionsnivå är risken att man hamnar i en situation som gör att det Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt inte går att genomföra en länkning. Det har inte heller funnits eko- nomiskt utrymme och direkt uttalat ansvar inom SCB för att ta fram tidsserier. Alla dessa svårigheter till trots återstår ändå ett stort behov av att se data presenterade som tidsserier. Data som inte går att relatera till hur det varit tidigare perioder har mycket mindre värde. I andra länder har man ofta längre tidsserier än i . Anledningarna är ibland att man har accepterat enklare metoder för omräkning av äldre statistik. En del länder har också tillsatt särskilda grupper som arbetar med en tillbakaskrivning eller länkning vid större omlägg- ningar av statistiken. Det finns olika metoder att göra tillbakaskrivningar eller att län- ka ihop två serier. Vid en ny klassificering av t.ex. näringsgrenar innebär en ambitiös metod att man går igenom alla fö- retag och ger dem en kod enligt den nya klassificeringen. Denna metod användes vid införandet av näringsgrensklassificeringen SNI 92. Metoden är resurskrävande och går att genomföra endast för ett begränsat antal år. SCB tog fram data över företagsstatistik , , med denna metod. En metod som används av bl.a. och många användare i är att länka ihop serierna med en kvot. Det krävs överlappan- de data från två olika tidsserier och kvoten används sedan för att räkna om data för tidigare perioder. Om man länkar flera serier, som varit konsistenta, med kvoter så kommer de länkade serierna inte längre att vara konsistenta. Detta kräver ytterligare korrektio- ner som kan vara besvärliga om användarna själva måste göra dessa korrektioner. Det finns också metoder som bygger på att man lägger in vikter i de mikroregister som används för att ta fram tidsserierna. Genom att använda dessa vikter i gamla mikrodataregister kan man skatta nya tidsserievärden, som är länkade till de nya tidsserierna och dess- utom är serierna sinsemellan konsistenta. 7.10Ekonomisk statistik ur ett könsperspektiv Regeringens mål för jämställdhetspolitiken är ett samhälle där kvin- nor och män har lika möjligheter, skyldigheter och rättigheter på livets alla områden. Jämställdhet är en förutsättning i ett demokra- tiskt samhälle med hållbar utveckling. Det råder en bred politisk enighet om att vi strävar efter fullständig jämställdhet i . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Gender mainstreaming är ett begrepp som ofta används i detta sammanhang. Det kan översättas med integrering av jämställdhets- perspektivet i jämställdhetsarbetet på alla områden. Det innebär att jämställdhet – från att ha haft en sidoordnad position – skall ingå som en naturlig del i verksamhetens alla delar. För den officiella statistiken betyder det konkret att all statistik om individer skall vara könsuppdelad samt att statistiken även skall spegla centrala jämställdhetsfrågor i samhället. I statistikförordning- ens § 14 anges att individbaserad officiell statistik skall vara upp- delad på kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Vidare har regeringen i propositionen Delad makt delat ansvar1 betonat att jämställdhetsaspekten skall beaktas vid all statistikproduk- tion, såväl vad gäller innehåll, mätinstrument, insamling och analy- ser som presentation av data. Ett problem är att beslutsfattare och planerare inte ställer de i sammanhanget viktiga frågorna och därmed inte efterfrågar statistik som underlag för en könsanalys. Även likheter mellan kvinnor och män bör redovisas. Den användarundersökning som utredningen presenterade visade på några områden där det saknas ett könsperspektiv. saknar statistik över hälso- och sjukvårdskostnader uppdelade på kön och åldersgrupper. saknar också uppgifter om värdet av frivilligt arbete inom hälso- och sjukvård och uppgifter om svartjobb. Även företrädare för Socialdeparte- mentet påpekar att oavlönat arbete saknas i nationalräkenskaperna och menar att det kan ge en snedvriden bild, särskilt vid internatio- nella jämförelser, eftersom det varierar mellan länder hur mycket arbete man gör själv. Uppgifterna skulle kunna bygga på SCB:s tidsanvändningsundersökningar. Andra frågor togs också upp. Det gäller exempelvis huruvida statistiken kan fånga upp produktion, som har lagts över på hushål- len och som har legat hos företag. Som exempel nämndes montering av IKEA-möbler och biljettbokning via Internet. Detta borde ju påverka produktiviteten både vad gäller produktion och arbetade timmar. Andra exempel som nämndes var sopsortering, 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. SOU 2001:34 Behovet av ekonomisk statistik. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Internet-shopping, Internet-banking, väntetider, restider och flyg- platsväntan etc. TCO:s ekonomer tog dessutom upp frågan hur den obetalda övertiden fångas i statistiken. Om mängden obetald övertid ökar och det inte fångas in i statistiken så överskattas produktiviteten. Det behövs, menade de, två till tre mått som belyser olika typer av arbetstid, t.ex. arbetskraftsundersökningarna och tidsanvändnings- undersökningen. Mikrostudier skulle kunna vara ett komplement. Frågan om obetalt hushållsarbete diskuterades också vid ett semi- narium som utredningen ordnade . Antal arbetade timmar avser normalt bara näringsliv och offentlig sektor och sällan antal arbetade timmar i hushållen. Ändå är antalet arbetade timmar i hushållen dubbelt så stort som i tillverkningsindustrin. Den eko- nomiska utvecklingen påverkas av hur hushållen väljer att fördela sitt arbete mellan betalt och obetalt arbete. Kvinnor och män väljer olika sätt att fördela sin tid mellan betalt och obetalt arbete och påverkas på olika sätt av den ekonomiska utvecklingen. Vid den internationella kvinnokonferensen i accep- terade att göra satelliträkenskaper till nationalräkenskaper- na över det obetalda hushållsarbetet, se avsnitt om satelliträkenska- per för hushållsproduktion nedan. Vid seminariet framkom dessutom önskemål om könsuppdelad statistik över förmögenhet och konsumtion. Löner är ett område som ofta står i fokus i jämställdhetsanalyser. Många jämförelser tar dock inte hänsyn till yrke på detaljerad nivå. Möjligheterna att göra bättre analyser, inte minst av löneskillnader mellan kvinnor och män, förbättras när en mer detaljerad yrkesklassificering tas i bruk 2004. Jämställdhetsenheten vid har inkommit med en promemoria till utredningen om behovet av att belysa köns-- och jämställdhetsperspektiv inom den ekonomiska statistiken, se bilaga 9. Där pekar man på att ekonomisk-politiska mål blir allt viktigare som instrument och då måste rymma ett köns- och jäm- ställdhetsperspektiv. Kvinnor och män påverkas på olika sätt och i olika utsträckning av förändringar i utgiftstak, offentliga sektorns sparande, förändringar på arbetsmarknaden, avregleringar, struktur- förändringar och förändringar av verksamhetsformer. 1 I seminariet deltog (), , (båda ), (), (), , , och (samtliga SCB) samt från utredningen , , och . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt statistik med köns- och jämställdhetsperspektiv visar på vilket sätt så sker. Att den ekonomiska fördelningsstatistiken innehåller köns- och jämställdhetsperspektiv är av avgörande betydelse för att utvärdera den ekonomiska politiken och dess konsekvenser för medborgarna. bör även visa på betydelsen av könsuppdelad statistik i det internationella samarbetet. Tätare tidsanvändningsstudier är viktigt för att kunna ta hänsyn till hushållssektorn som en sektor i eko- nomin. Ett köns- och jämställdhetsperspektiv är också viktigt vid statistik över regional utveckling och över löner. Ett annat viktigt område är att visa hur våra gemensamma resurser, t.ex. inom sjuk- och hälsovård, fördelas ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Även skatter anges i promemoria som ett viktigt område där det behövs statistik som möjliggör analyser av skatter och skattebaser ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. SCB:s arbete med jämställdhetsstatistik Vid SCB arbetar två personer aktivt med att förbättra statisti- ken ur ett jämställdhetsperspektiv. De har tre arbetsområden: att ge användarna könsuppdelad statistik som underlag för jämställdhets- analyser, vilket omfattar praktiskt arbete i statistikproduktion, ut- vecklingsarbete och uppdragsverksamhet; att utbilda användarna i användningen av statistik med ett könsperspektiv, vilket görs i form av kurser, utbildningar och att medverka som föreläsare; att utbilda producenterna i produktion av jämställdhetsstatistik, vilket innebär dels att arbeta för att användare och producenter möts, dels att utbilda angående innebörden av vad som står i lagar och förord- ningar om jämställdhetsstatistik. För detta arbete har SCB anslags- finansiering med ca . SCB genomför inom ramen för detta arbete inventeringar av hur kravet på könsuppdelad statistik efterlevs. Som en del av verkets mätning av kvaliteten i statistikprodukterna undersöker man huru- vida uppgifter om individer samlas in, redovisas efter kön och i vil- ken utsträckning uppgifterna presenteras efter kön som indelnings- grund i olika spridningsformer. Statistiken har förbättrats i vissa avseenden, men fortfarande finns det brister. I ett internationellt perspektiv har en väl utvecklad jäm- ställdhetsstatistik. ses i detta sammanhang som ett före- gångsland. Lathunden om jämställdhet På tal om kvinnor och män, Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt som har gjorts av SCB , har t.ex. fått många efterföljare över hela världen. I många länder ingår kön i det insamlade materia- let, men presenteras inte alltid så att kvinnor och män går att sär- skilja. Det är inte heller ovanligt att könsuppdelad statistik innebär att man redovisar data för kvinnor men inte för män, eftersom jäm- ställdhet uppfattas som ett kvinnoproblem. EU:s handlingsprogram för jämställdhet 2001–2005 lyfter också fram betydelsen av könsuppdelad statistik. Olika åtgärdspunkter beskriver att det är viktigt att utarbeta och sprida jämförbar stati- stik, uppdelad efter kön och om möjligt efter ålder, samt statistiska serier om kvinnors och mäns situation inom olika åtgärdsområden. Man skall enligt handlingsprogrammet också utarbeta och sprida metoder och indikatorer för utvärdering av hur effektiva jämställd- hetspolitikens åtgärder och metoder är. När det gäller den ekonomiska statistiken finns ingen tradi- tion att formulera frågor som leder till att kvinnors och mäns situa- tion och behov kan analyseras. Ofta har inte användarna styrt efter- frågan åt detta håll och statistiken blir därmed underutnyttjad. Den totalräknade inkomststatistiken är uppbyggd på individer- nas taxeringsuppgifter och därmed finns alla möjligheter till redo- visning av kvinnor och män. I det statistiska meddelande som avser inkomster genomförs detta också konsekvent. Undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) bygger i första hand på intervjuer med hushållen och därmed blir individperspekti- vet något underordnat. Ensamhushåll redovisas vanligen fördelade på kvinnor och män. Undersökningar av reavinster, reaförluster och förmögenhet har tidigare gjorts med mellanrum på uppdrag av Finansde- partementet.