sou · GQB338d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 7 Vad vill branschen? 7.1Samsyn eller skilda åsikter? Aktörerna i den svenska radiobranschen är i princip överens om bedömningen att radiomediet är på väg att digitaliseras. De olika aktörerna har också relativt likartade uppfattningar om de åtgärder som skulle behövas för att åstadkomma en positiv utveckling av digitalradion. Såväl SR som har uttalat sitt stöd för att bör introducera DAB-tekniken. Men det finns naturligtvis skillnader. Aktörerna har olika uppdrag, skilda finan- sieringskällor och som en följd av detta olika strategier. Det finns också andra än traditionella radioaktörer som har intresse av hur ett system för digital radio kommer att vara utformat. I detta kapitel presenteras de olika aktörernas närmare ställningstaganden, behov och önskemål när det gäller den fortsatta hanteringen av digital radio i . Presentationen bygger bl.a. på skrivelser och inter- vjuer. Jag har dessutom anordnat en hearing om frekvensutrymme för digital radio. I bilaga 3 finns en förteckning över deltagare. 7.1.1Sveriges Radio och Utbildningsradion SR har som public service-företag ett sändningstillstånd som gäller för begränsade tidsperioder. gäller tillståndet för perioden –2005. Uppdraget innebär att företaget vet vilka ramar man arbetar inom, vilket också omfattar de ekonomiska för- utsättningarna. Det regelverk som gäller för digital radio inne- bär att SR har tilldelats hela utrymmet i det nationella frekvens- blocket samt 25–beroende på sändningsområde i de regionala frekvensblock som finns i 19 områden. SR fick särskilda resurser från rundradiokontot (TV-avgiftsmedel) –2001 för verksamhet med ny teknik. Se kapitel 10. Vad vill branschen? SR:s viktigaste argument för digital radio är möjligheterna att få större sändningsutrymme och genom att använda tekniken flexibelt bättre kunna uppfylla sitt public service-uppdrag.1 SR menar att det finns många eftersatta publikgrupper, t.ex. äldre lyssnare och olika språkliga minoriteter, som företaget skulle kunna nå med ett mer riktat programutbud än , vilket inte är möjligt i den analoga FM-radion. SR vill också göra mer för att nå de yngre lyssnarna, vilka SR har svårt att nå. Dessutom bedömer SR att en digita- lisering av den marksända radion är en nödvändig förutsättning för att säkra radiomediets position och egenskaper i en miljö där andra medier blir digitala. Mot bakgrund av publikens behov och de krav som ställs på att ha en hög grad av tillgänglighet, säkerhet och god kvalitet i utsändningarna anser företaget att man måste kunna förfoga över stor överföringskapacitet. Därför anser SR att företaget på lång sikt behöver disponera utrymme i två frekvensblock, dels i en nationell multiplex, dels i en regional multiplex i de 19 olika sändningsom- rådena. SR kan tänka sig att utnyttja också det regionala frekvens- blocket för rikssändningar vid tillfällen då utrymmet i det natio- nella blocket är fullt. SR pekar på möjligheten att låta andra aktörer hyra delar av kapaciteten under en övergångstid till dess tillräckligt frekvensutrymme finns också för andra radioaktörer. SR menar också att det under ett inledningsskede kan vara lämpligt att av- vakta med sändningar i de regionala frekvensblocken, åtminstone till dess andra aktörer är beredda att dela utrymme med SR. SR anser vidare att företaget bör ges möjlighet att verka så fritt som möjligt inom ramen för ett övergripande regelverk. SR menar att företaget självt inom ramen för det övergripande public service- uppdraget och den kapacitet man tilldelas bör kunna avgöra vilka kanaler och nya tjänster man erbjuder. SR avser att utveckla syn- ergier mellan digitalradion och andra distributionsplattformar, t.ex. företagets Internetverksamhet. Mot bakgrund av DAB-teknikens möjligheter att använda kapacitet på ett flexibelt sätt, vilket t.ex. möjliggör tillfälliga radiokanaler, menar SR att det inte är önskvärt att staten på förhand bestämmer hur utrymmet ska fördelas, t.ex. genom krav på ett visst antal kanaler eller tjänster. SR understryker att det är radiosändningar som är huvudsaken med den digitala radion. De nya tjänster som blir möjliga bör där- för huvudsakligen vara sådana som möjliggör en fördjupning av och 1 Presentationen bygger på en skrivelse från SR till utredningen . Vad vill branschen? ger ett mervärde till radiosändningarna. SR har antagit en policy när det gäller ljudkvalitet som innebär att 224 kbit/s per kanal bör vara bashastighet för fullgott ljud i den digitala radion. I ett inledningsskede anser SR att täckningsgraden för de digitala sändningarna bör återställas till den nivå som gällde , dvs. en hushållstäckning på . SR förutsätter att företaget tilldelas extra resurser dels för sändningskostnader, dels för utveckling av programproduktion för digital radio.2 UR ser DAB-tekniken som en viktig utveckling av företagets pedagogiska möjligheter. En målsättning för UR är generellt att göra det möjligt för användarna av utbildningsprogram att obe- roende av tid och rum kunna hitta UR:s produkter och få hjälp att utnyttja dem i lärandet. UR har inga planer på att öka sin DAB-satsning i avvaktan på det pågående utredningsarbetet om digital radio.3 Den kommersiella privata lokalradion har gentemot utredningen företrätts av intresseorganisationen (). Utredningen har också varit i kontakt med några av de största aktörerna, främst representerade av nätverken inom lokalradion. Generellt kan konstateras att den kommersiella radions företrädare i grunden har en positiv syn på de möjligheter som den digitala radion innebär och därför vill bejaka en successiv övergång från analog till digital sändningsteknik. RU lämnade en skrivelse till om den fortsatta hanteringen av digital radio.4 Föreningen har lämnat ytterligare en skrivelse till denna utredning.5 som RU förordar en övergång till digital marksänd radio är man tydlig på att detta måste ske på villkor som är kommersiellt gångbara och med ett regelverk som stimulerar innovationer. RU menar att den privata radion är en bransch i kris, vilket delvis beror på den vikande konjunkturen, men framför allt på den branschekonomi som blivit följden av det auktionssystem som infördes (se kapitel 2). RU anser att målen för privat 2SR begär i företagets budgetunderlag för ytterligare för digital radio. 3Sveriges Utbildningsradios skrivelse till utredningen . 4Radioutgivareföreningens skrivelse till , Ku2001/1138/Me. 5Radioutgivareföreningens skrivelse till utredningen . Vad vill branschen? lokalradio aldrig kommer att infrias, vare sig i analog eller i digital radio, om inte de grundläggande problemen för kommersiell radio ges en lösning. RU vill därför se en modell som innebär att den kommersiella radion ges möjlighet att delta i introduktionen av digitala radiosändningar som bättre förutsättningar ska- pas för den befintliga analoga radioverksamheten. RU föreslår att befintliga tillståndshavare erbjuds möjlighet att byta sitt nuvarande tillstånd för analog lokalradio mot ett nytt som innebär en skyldighet att sända med både digital och analog teknik. Det regelverk som gäller för nya lokalradiotillstånd (se kapitel 2) skulle gälla för det nya tillståndet och därmed omfatta också den analoga sändningsverksamheten. Det skulle bl.a. innebära att samt- liga stationer gör ökade åtaganden om att erbjuda eget material och skapa en tydligare lokal förankring. Avgiftssystemet för privat radio bör reformeras. RU föreslår att en ny avgift införs som utgör av varje radioföretags totala omsättning från reklamintäkter och sponsring.6 Tillståndsperioden föreslås löpa fr.o.m. t.o.m. med automatisk förlängning med två tillståndsperioder (dvs. sammanlagt ) för att motivera tillståndshavare att göra nödvändiga investeringar. Som en allmän utgångspunkt anser RU att det är naturligt att de analoga tillståndshavare, som har varit med att bygga upp kommersiell radio i , får delta också i den digitala radion. RU avvisar därför tanken på att utlysa digitala sändnings- tillstånd till fri ansökning, åtminstone i ett inledningsskede. RU anser att förutsättningarna redan från början bör vara sådana att utveckling av nya tjänster kan utgöra en viktig del av DAB-sänd- ningarna. RU anser att privat radio bör tilldelas två frekvensblock, ett för nationella och ett för regionala sändningar. RU menar att detta skulle ha ett starkt symbolvärde för att visa lyssnare att digital radio innebär något nytt och att det dessutom skulle ge den kommer- siella lokalradion incitament att delta i teknikskiftet. Utrymmet skulle ge möjligheter för såväl befintliga som nya tillstånds- havare att lansera nya radiokanaler och nya tjänster. 6 Baserat på den kommersiella radions intäkter (ca ) skulle detta förslag ge intäkter till staten på totalt ca , vilket ska jämföras med de ca som dagens system ger. Vid en förbättrad branschekonomi kommer dock avgiftsintäkterna att stiga i takt med ökade reklamintäkter. Vad vill branschen? Inom svensk närradio finns två intresseorganisationer, och Närradions Riksorganisation.7 Närradion har inte i organiserad form tagit ställning till frågan om intro- duktion av digital radio. Vid en hearing om frekvensutrymme för digital radio framförde företrädare för svensk närradio synpunkter på digital radio från närradions perspektiv. Närradions företrädare har noterat att hanteringen av digital radio i inte har inkluderat närradions behov och intressen. Man efterlyser därför ett förberedelsearbete för att också närradion ska tillförsäkras frekvensutrymme för digital radio. En bedömning är att de flesta närradiostationer i ett övergångsskede sannolikt inte kommer att ha ekonomiska resurser att klara de kostnader som DAB-tekniken innebär. Närradions företrädare menar därför att staten i ett inledningsskede måste bidra med eko- nomisk hjälp för att möjliggöra närradions medverkan. Närradions pekar också på att det inom närradion redan finns en uppbyggd organisation, dvs. de lokala närradioföreningarna, som kan medverka i den tekniska samverkan som digital radio kräver. framhåller att det kan bli särskilt svårt för den stora del av närradions lyssnare som består av äldre män- niskor att ta till sig den nya tekniken. Förbundet pekar på att det finns skäl som talar för att FM-sändningar med närradio kan be- höva behållas framöver. Svenskt DABForum har ingivit en skrivelse till utredningen där organisationen uttrycker sin uppfattning om digitalradions utveck- ling i Sverige.8 I DABForum ingår, förutom representanter för och privat kommersiell lokalradio, hemelektronikleve- rantörers förening ett antal mottagartillverkare, teknikföretag och innehållsproducenter. Närradion saknar dock representation i DABForum. Generellt kan sägas att de åsikter som uttrycks i skrivelsen till stora delar motsvarar de ställningstaganden som har 7Skrivelse från Närradions till utredningen . 8Svenskt DABForum, skrivelse till utredningen . Vad vill branschen? beskrivits ovan från såväl SR som från representanter för den kommersiella radion. DABForum lämnar ett antal rekommendationer för det fortsatta arbetet i en parlamentarisk digitalradiokommitté. DABForum anser bl.a. att kommittén bör rekommendera Eureka 147 som stan- dard för svensk digitalradio samt att ett uppdrag bör ges till PTS att redovisa de frekvensmässiga förutsättningarna för en snabb ut- byggnad. DABForum anser vidare att alla som sänder analog radio också bör erbjudas att sända digitalt och att ett tydligt regel- verk bör tas fram som tillåter möjligheter att sända även annat än traditionella radioprogram. Slutligen anser DABForum att staten bör stödja teknikskiftet genom öronmärkta resurser för , genom en reformering av avgiftssystemet för privat radio och genom punktinsatser för närradion. Som framgått av tidigare kapitel innebär den digitala tekniken att i stort sett vilken information som helst kan sändas ut i DAB- sändningarna. Det är svårt att på förhand veta hur innehållet i de digitala sändningarna kan komma att utvecklas, men radiosänd- ningarna kan komma att kompletteras med olika nya tjänster som ökar användarnyttan och servicen till publiken. Det kan också bli så att vissa av de tjänster som sänds ut inte kan betraktas som ut- sändning till allmänheten enligt radio- och TV-lagen. Distribu- tionsnät som tidigare endast utnyttjats för rundradiosändningar kan komma att innehålla teletjänster av olika slag. gäller olika regler för en tjänst beroende på om den är att betrakta som radio och TV (rundradio) eller som en teletjänst. Olika regler gäller ock- så för möjligheten att få tillträde till frekvensutrymmet. Vid den hearing om frekvensutrymme för digital radio som utredningen har anordnat var också några representanter för den svenska IT-branschen och mobiltelefonoperatörer inbjudna (se bilaga 3). Närvarande var också PTS. Syftet var att få synpunkter från andra aktörer än radioföretag om hur förutsättningarna för att få tillstånd att utnyttja kapacitet för sådana tjänster bör utformas. Någon heltäckande bild av andra aktörers synpunkter kan emeller- tid inte presenteras här. Allmänt kan sägas att det finns ett intresse för DAB-teknikens möjligheter att sända datatjänster också hos andra än radioföretag. Vad vill branschen? Det pågår olika utvecklingsprojekt för tjänster i DAB, både i sam- arbete med, och vid sidan av, traditionella radioföretag. Gemensamt för dessa aktörer är att de anser att möjligheten att bedriva sådana tjänster i princip bör vara öppen på konkurrensneutrala villkor. PTS har när det gäller digital TV konstaterat att det ur användar- synpunkt är önskvärt att televerksamhet kan tillhandahållas in- tegrerat med de digitala TV-sändningarna.9 En sådan utveckling, skriver PTS, kan möjliggöra att en mängd attraktiva tjänster lan- seras, vilket kommer medborgarna till godo och vilket sin tur kan medföra en ökad efterfrågan på mottagningsutrustning för digitala TV-sändningar. Därigenom kan en tidig avveckling av de analoga sändningarna underlättas. PTS påpekar att det är viktigt att möjligheten att utnyttja digital TV för sådana tjänster sker på ett konkurrensneutralt sätt. När det gäller DAB-sändningar för andra ändamål än ljudradio har PTS uppmärksammat regeringen på att man givit ett tidsbegränsat tillstånd att utnyttja en kanal i L-bandet för infor- mationsöverföring till den nyhetstjänst som erbjuds på Express mellan och flygplats.10 PTS pekar på att sådan informationsöverföring omfattas av telelagen. Tillståndet har begränsats i tiden på grund av att sådan användning inte ska hindra att frekvenserna utnyttjas för sänd- ningar till allmänheten. PTS har fått ta emot ytterligare ansök- ningar från två företag att bedriva liknande verksamhet i L-bandet. anser att den övergripande uppgiften för en digital- radiokommitté bör vara att stimulera såväl public service-radions som den kommersiella radions möjligheter att utveckla digital radio och ny programverksamhet.11 pekar på att dagens situation innebär att delar av sändningskapaciteten för digital radio står outnyttjad, vilket innebär att går miste om nöd- vändiga intäkter. förordar därför att sändningarna bör återupptas på den nivå som gällde före . förordar en tillståndsgivning på multiplexoperatörsnivå (se kapitel 12) för att skapa bättre affärsmässiga möjligheter för utveckling av digital radio. Regelverket bör enligt vara utformat för att tillåta ett flexibelt utnyttjande av kapaciteten i DAB-radion. anser vidare att PTS bör ges i uppdrag att koordinera ytterligare frekvensutrymme för DAB-sändningar. 9PTS Den framtida användningen av frekvensområdet . 10PTS skrivelse till . 11Teracoms skrivelse till . Vad vill branschen? Sammantaget kan man konstatera att det finns en samsyn i många frågor som rör introduktionen av digital radio i . Branschen anser att om man vill slå vakt om radiomediets särart så bör också den marksända radion digitaliseras. SR:s intresse av digital radio ligger framför allt i möjligheterna att bredda sitt utbud genom sändningar i fler kanaler än . SR vill dessutom utnyttja teknikens möjligheter till flexibilitet så att sändningsverksamheten kan anpassas efter behov. Dessutom ser SR stora möjligheter att öka servicen till lyssnarna genom utveckling av nya tjänster och tillämpningar. SR utgår dock från att företaget tilldelas extra medel både för distributionskostnader och för ut- veckling av programverksamheten i den digitala radion. Det viktigaste budskapet från den privata radion är att man anser att branschens ekonomiska problem bör ges en lösning genom en reformering av dagens avgiftssystem. Utan en sådan åtgärd tycks branschen överhuvudtaget inte vara beredd att investera i digital sändningsverksamhet. Dessutom ser man sannolikt möjligheterna att med digital radio nå fler lyssnare och därigenom få ett bättre underlag för reklamintäkter. De nya tjänster som blir möjliga förväntas också kunna bidra till att komplettera reklambudskap i radion på ett sätt som kan förbättra branschens intäktsmöjligheter. Närradion har stått utanför den digitala radion, men dess företrädare understryker att också närradions behov och intressen måste tas tillvara vid introduktionen av ny teknik. Den samlade bilden av SR:s och RU:s önskemål när det gäller frekvensutrymme är följande. Utöver det nationella och de 19 re- gionala frekvensblock som finns skulle behöva koor- dinera ytterligare ett rikstäckande och ett regionalt nedbrytbart sändarnät. Det är oklart huruvida det finns möjligheter för och den kommersiella radion att kunna samutnyttja frekvensblock i de 19 regionala områdena på det sätt som varit avsikten under försöksverksamheten. Om detta inte blir fallet kommer det att innebära avsevärt ökade kostnader för SR:s regionala sänd- ningar. Se också kapitel 9. Möjligheten att bedriva interaktiva teletjänster i digitalradion har aktualiserat frågan om under vilka förutsättningar olika aktörer kan ansöka om att erbjuda sådana tjänster. Det finns intressen hos andra aktörer än radiobranschen att få tillgång till kapacitet för att bedriva andra tjänster än radio och radioanknutna tilläggstjänster. Vad vill branschen? Det kommer att bli nödvändigt att finna en balans så att möjlig- heten att bedriva interaktiva tjänster i DAB-radion sker på kon- kurrensneutrala villkor som den digitala radions möjlig- heter att utveckla mervärden för publiken genom nya tjänster och tillämpningar inte hindras. Det huvudsakliga syftet med att använ- da frekvensutrymme för DAB-nät bör dock vara sändningar av ljudradio. Dessa frågor berörs närmare i betänkandets avslutande kapitel. Regering och riksdag kommer att behöva göra samlade bedöm- ningar av de krav som branschen har framfört. Introduktionen av digital radio kräver en bedömning av den framtida strukturen för svensk radio. Regering och riksdag kommer bl.a. att ställas inför behovet att avgöra hur fördelning av frekvensutrymme ska ske mellan olika typer av radio och mellan radio och nya tjänster. I detta ingår också ett göra en avvägning mellan rikstäckande, re- gionala och lokala sändningar. DAB-radions största problem har varit den mycket be- gränsade tillgången på radiomottagare till rimliga priser. Även om det finns vissa tecken på att det börjar finnas fler mottagare på marknaden, t.ex. i , så är mottagarna fortfarande DAB-radions huvudproblem. tycks de flesta tillverkare inta en avvaktande hållning till att introducera mottagare för digital radio i större skala. Den viktigaste skillnaden mellan DAB och andra tekniska inno- vationer är att DAB-systemet för att kunna motsvara förvänt- ningarna om att vara en mer frekvenssnål sändningsteknik kräver att den gamla analoga radiotekniken kan stängas av. Detta innebär att inte bara stora delar av befolkningen förväntas skaffa sig en ny apparat (som i fallet med mobiltelefoner, CD- spelare, datorer och i viss mån digital TV) utan alla måste köpa nya mottagare. Dessutom räcker det inte med en ny radioapparat. Ett kännetecken för radiolyssnande är att människor är vana att kunna lyssna i många olika situationer och på många platser. Den eko- nomiska livslängden för en radiomottagare är normalt längre än för t.ex. en TV-apparat. De flesta hushåll har ett stort antal radio- apparater. En bedömning av radio- och hemelektronik- leverantörers förening är att det finns ca 25 miljoner radioapparater i . För att inte radiolyssnandet ska falla drastiskt vid en eventuell avstängning av analog radio måste alltså publiken på lång sikt ersätta i stort sett samtliga radioapparater. Kraven på framgång för digital radio är därför långt större än för andra jämförbara tek- niska system. 8.1Introduktion av nya tjänster som förutsätter komplicerade tekniska system Nya tjänster som bygger på komplicerade tekniska system, t.ex. mobiltelefoni, digital TV eller digital radio, kräver stora investe- ringar i det tekniska systemet innan tjänster eller konsument- produkter kan börja marknadsföras. Det innebär att det krävs en ekonomisk uthållighet av de som gör investeringen. Om introduk- tionen av en ny tjänst som bygger på ett nytt tekniskt system ska lyckas krävs att någon eller några tar ansvar för själva systemet. Sådana aktörer bör ha goda kapitalresurser, ett intresse av att just denna tjänst och detta system blir framgångsrikt samt begränsade möjligheter att tjäna pengar på andra tjänster och system. är det viktigt att kundtillströmningen går snabbt när investeringen väl är gjord, eftersom den som investerar har dragit på sig stora kostnader som måste täckas med intäkter. För konsumenterna finns en tröskel genom att de måste skaffa ny utrustning innan de kan bedöma innehållet i de nya tjänsterna. Om man vill åstadkomma en snabb tillväxt av antalet konsumenter kan det därför finnas anledning att göra tröskeln så låg som möj- ligt, t.ex. genom att subventionera utrustningen. Om en aktör ska välja att ta den ekonomiska risken att subventionera utrustning måste denne naturligt nog kunna förvänta sig att få framtida intäk- ter som minst motsvarar investeringen. När konsumenterna väl har skaffat ny utrustning beror de nya tjänsternas framgång på vilken nytta konsumenterna upplever. När det gäller konsumenternas villighet att spendera pengar på olika slags konsumtion finns ett kortsiktigt och ett långsiktigt synsätt. N På kort sikt har de enskilda konsumenterna relativt fasta före- ställningar om vad olika slags konsumtion får kosta. De flesta har en matbudget, en fritidsbudget, en mediebudget etc. Dessa budgetar skiljer sig mellan olika individer och för samma individ i olika livssituationer, men ändras i övrigt ganska lite för varje individ.1 N På kan stora förändringar i de yttre omständlig- heterna leda till stora förändringar i konsumtionsmönstren. Bilismen, konfektionsmarknaden och ökad fritid är exempel på sådana förändringar. Ett i tiden mer näraliggande exempel är 1 Se bl.a. McCombs, M. 1972 och Picard, R. mobiltelefonin som har mångdubblat konsumenternas budgetar för telefoni. För företagen påverkas strategin om de bedömer att de verkar inom ett budgetområde som är eller som är under långsiktig förändring. Om t.ex. tillverkare av mottagarutrustning för audio/video anser att konsumentutgifterna kommer att vara oför- ändrade inom området som helhet (den som köper en dvd-spelare avstår t.ex. från att köpa en ny stereoanläggning) kan de komma att satsa på de produkter som är mest fördelaktiga för företaget i ter- mer av risk, produktionskostnader, synergier m.m. Om de däremot tror att konsumenternas utgifter som helhet kommer att stiga genom ökad efterfrågan på vissa produkter bör de också satsa på dessa produkter i förhoppningen att få del av större framtida intäkter för området som helhet. Det finns en risk att om inte producenterna blir övertygade om att DAB av sig självt kommer att vara ett tillväxtområde så kommer inte mottagare att tillverkas i stor skala med mindre än att någon aktör går in och beställer eller subventionerar mottagare. En viktig skillnad mellan radio och TV som eventuellt kan för- klara en del av den digitala radions misslyckande ligger i ekonomiska realiteter.