sou · GQB387d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Begreppet författningsskydd ansågs därför bättre ägnat att beskriva säkerhetspolisens uppgift på detta område. /91 avsattes endast av budgeten för författningsskydd, medan dettas andel av budgeten uppgick till . Tidigt uppmärksammades rotelns bristande möjligheter att genomföra fördjupade analyser av de politiska ytterlighetspartier- nas verksamhet. Rotelns befattningshavare framhöll ofta att de an- såg sig sakna fördjupade kunskaper av samhällsvetenskaplig och politisk karaktär. inrättades en civil analysgrupp som även gavs uppgifter inom författningsskyddets arbetsområde. efterträddes av och denne ef- terträddes i sin tur av . 2.3Den militära säkerhetstjänstens organisation och uppgifter10 Den militära säkerhetstjänsten leddes under överbefälhavaren () centralt av chefen för försvarsstaben och sköttes i huvudsak av för- svarsstabens inrikesavdelning. Inrikesavdelningen utgjorde en del av sektion II inom staben, under vilken även bl.a. utrikesavdelning- en, sedermera underrättelseavdelningen, och det särskilda inhämt- ningsorganet T-kontoret sorterade. Vid tiden för slut var inrikesavdelningen in- delad i följande detaljer: mobiliseringsdetalj och krigspolisdetalj, personaldetalj, detalj för motverkande av främmande underrättelse- tjänst, detalj för sjöfartsärenden, detalj för industriskydd och juri- disk detalj, varjämte det fanns en expedition. Avdelningen omfatta- de då 14 officerare och ett tiotal andra befattningshavare.11 gavs order om en utredning av organisationen för kontra- 10Till grund för detta avsnitt ligger, förutom de källor som redovisas i noterna, uppgifter som lämnats till kommissionen av bl.a. följande personer: , , , och 11PM , F VIII o, vol. En något annorlunda beskrivning av avdel- ningens organisation finns i en skrivelse från tjf C Fst/In till C Fst/Sekt II enligt vilken det skulle ha funnits fem detaljer, nämligen Pd (detaljen för övervakningstjänst inom försvarsvä- sendet), Dd (detaljen för industriskyddstjänst), Ed (detaljen för främmande underrättelse- tjänst och utlänningskontroll), Md (detaljen för sekretess m.m.) och Sd (detaljen för sjö- fartsskyddstjänst), F VIII s, vol. Betr. avdelningens organisation före kri- get, se Instruktion för den svenska sektionen vid försvarsstabens underrättelseavdelning 29.11.1938, F VIII e, volym 1, . Källorna rörande organisationen under den är över huvud taget ofullständiga. spionaget 12 och kort därpå förelåg ett förslag till en ny organisation av inrikesavdelningen.13 Industriskyddsfrågorna överfördes till den nybildade civilförsvarsstyrelsen14 och övriga detaljer lades samman eller drogs in.15 Därefter fanns bara en personaldetalj (Pd) och en utlänningsdetalj, som även svarade för kontraspionage (Ed).16 Efter ytterligare övergick man till att beteckna detaljerna med nummer (In 1 och In 2). Avdelningen kom emellertid snart att åter växa och omorganiseras. Den organisation som gällde under huvuddelen av ut- gjordes av följande fem detaljer: kontraspionage- och utlänningsde- talj (detalj I), övervaknings- och personaldetalj (detalj II), rätts- vårds-, sekretess- och kontrolldetalj (detalj III), bevakningsdetalj (detalj IV) och centraldetalj för mobiliserings- och personalären- den samt utbildningsärenden (detalj V).17 Vid avdelningen fanns även en expedititionsofficer med ansvar för registrering av hand- lingar och auditörsärenden. Vid avdelningen tjänstgjorde ett tjugo- tal befattningshavare. Uppgifterna för detalj I var främst kontroll av utlänningars verk- samhet i riket, t.ex. vistelse inom skyddsområde, samt kontraspio- nage. Därtill kom bearbetning av inkommet underrättelsematerial, samarbete med statspolisen och andra myndigheter samt med ut- ländska tjänster.18 Detalj II handlade främst personalkontrollärenden, vilket skedde i intimt samarbete med statspolisen. Detaljchefen hade att direkt till försvarsgrenarna avge förslag i dessa ärenden. Vidare ålåg det detaljchefen att planera och tillhandagå truppförbanden med anvis- ningar beträffande övervakande av misstänkta personer inom för- svaret. Han hade även till uppgift att tillgodogöra sig uppgifter er- hållna i samband med personalkontroll med hänsyn till krigsplacer- ing av personal samt att kontinuerligt hålla försvarsledningen ori- 12Helge Jungs anteckningar , arkiv, KrA 13PM , FVIII o, vol. 14MSU betänkande, del 1, 28.2.1964, H 9010, s. 18 f., F I, vol. 15PM , F VIII o, vol. 16Enligt den Militära säkerhetsutredningen skall säkerhetsunderrättelsetjänsten (kontraspio- naget) ha avvecklats i och med krigsslutet. Till följd av spionaffärerna Enbom och skall emellertid en särskild befattningshavare ha avdelats för säkerhetsunderrättelsetjänst inom krigsmakten, MSU betänkande, del 1, 28.2.1964, H 9010, s. 18 f., F I, vol. Enligt drogs visserligen det militära kontra- spionaget ned väsentligt efter krigsslutet men upphörde inte helt. Det ökade åter något efter spionavslöjandena. 17Avdelningsinstruktion för Fst/In , F VIII o vol. 2, och Översikt över inrikesavdelningens nuvarande och planerade organisation, Fst/In 140:1, 4, underbilaga 10:1 (bilaga 5 till HKV skr 10816:64570); detaljernas beteckningar växlar något. 18Bilaga H 12 till Fst:s äskanden för /57, KrA enterad om ytterlighetspartiernas verksamhet främst med hänsyn till försvarsväsendet.19 Detalj III hade till uppgift att från sekretessynpunkt granska kar- tor, film, fotografier och, , televisionsutsändningar, att utfärda bestämmelser rörande sekretess och rättsvård, att kon- trollera att dessa bestämmelser följdes och att utreda fall rörande förkomna hemliga handlingar.20 Detalj IV svarade för frågor rörande tillträdesskydd, dvs. yttre bevakning, låsanordningar och inpasseringskontroll vid försvarsan- läggningar m.m. Kontroll av vakttjänst genomfördes ibland av ci- vilklädd personal, som utgav sig för att vara t.ex. svampplockare, s.k. Knis- och Knaslund-operationer. förstärktes inrikesavdelningen.21 tillkom en s.k. bearbetningsdetalj (detalj VI), under ledning av Bir- ger . Denna detalj bröts ut ur inrikesavdelningen och bildade en inom Fst/sekt 2 självständig enhet under beteckningen Fst/In grupp B.22 Detaljerna III och IV sammanlades till en sekre- tess- och bevakningsdetalj.23 inrättades åter en industri- skyddsdetalj (detalj IV) med en kriminalkommissarie som chef. 24 Hos detaljen registrerades företag hos vilka utlagts eller skulle utläggas beställningar av hemlig natur.25 Detaljen svarade bl.a. för att de aktuella företagens tekniska skyddsanordningar var tillfredsställande. Den överfördes i samband med inrättandet av till dess säkerhetsavdelning. påbörjades en omorganisation av avdelningen. Ökad vikt lades vid säkerhetsunderrättelsetjänsten. Sedan början av 1950- talet hade diskuterats organiserandet av en militär säkerhetsunder- rättelsetjänst. Inga bestämmelser om säkerhetsunderrättelsetjänst fanns emellertid ännu i början av år 1962.26 Vid ingången av var avdelningen organiserad i en expedi- tion och fyra detaljgrupper: In I (utlänningsdetalj, utredningsdetalj, bearbetningsdetalj och säkerhetsunderrättelsearkiv), In II (perso- nalskyddsdetalj och övervakningsdetalj), In III (sekretessdetalj, 19Bilaga H 12 till Fst:s äskanden för /57, KrA 20Bilaga H 18 till anslagsäskandet för /58 och bilaga H 4 till Fst:s anslagsäs- kande för /59, Fst/Adj 5.10.1957, H 2:1, KrA. 21Nils Swedlunds anteckningar 11.9. och 7.11.1956, arkiv, KrA 22Thede Palms dagboksanteckningar , arkiv, KrA; detaljen och dess verksamhet kommer att närmare behandlas i kap. 9 23Bilaga H 4 till Fst:s anslagsäskande för /59, KrA 24Om bakgrunden till detaljens tillkomst, se Skrivelse till Konungen ang. inrättandet av en industriskyddsdetalj vid Fst, 13.12.1956, H 55.16, F III, vol. 1, och Sammanträdesträdespro- tokoll , H 5, F I, vol. 25Statspolisintendentens skrivelse 28.4.1960, HS 40/1960, 26PM av C Fst/In , arkiv, vol. rättsvårdsdetalj, bevakningsteknisk detalj och utbildningsdetalj), In IV (centraldetalj, militärdetalj och civildetalj) och en mobiliser- ingsdetalj.27 tjänstgjorde ca 40 personer vid avdel- ningen. Avdelningschefer var under dessa år (1943-45), Ha- kon (1946-54), Per (1954-57) och (1957-64). 2.3.2Den militära säkerhetsorganisationen i övrigt åren 1945-65 Den militära säkerhetstjänsten var hårt centraliserad till inrikesav- delningen. Undantagandes ett par befattningshavare vid flygför- valtningen och fortifikationsförvaltningen fanns det i övrigt inom försvaret inga som uteslutande ägnade sig åt säkerhetstjänst. Vid staber, förband, verk och anstalter fanns säkerhetschefer med uppgift att svara för den lokala säkerhetstjänsten vid sidan av ordinarie verksamhet. De skulle, ef- ter att ha genomgått en kort utbildning, handlägga ärenden rörande säkerhetstjänst, leda upplysning och utbildning inom detta område samt fortlöpande kontrollera bestämmelsernas efterlevnad.28 Om- kring tillkom befattningar som säkerhetsofficerare i de re- gionala militärbefälstabernas personalsektioner (sektion IV). I samband med att inrikesavdelningen bytte beteckning till säkerhetsavdelningen ändrades organisationen. Säkerhetsunderrät- telsetjänsten betonades genom att en särskild detaljgrupp (Säk 1), inrättades för sådana uppgifter. I detaljgruppen ingick en inhämt- ningsdetalj, en bearbetningsdetalj och arkiv/delgivningsdetalj. Infil- trationsskydd, personalkontroll och utlänningskontroll hölls sam- lade i Säk 2 medan säkerhetsskyddsfrågor (sekretesskydd, tillträ- desskydd, kontroll och rättsvård) handlades vid Säk 3. Vidare fanns en fristående utredningsdetalj för säkerhetsutredningar, en central- detalj för bl.a. mobiliserings-, personal- och utbildningsfrågor och en expedition.29 Denna organisation behölls i sina huvuddrag fram 27Bilaga 5 MSU pärm 2 , H 5, 28Bilaga H 4 till Fst:s anslagsäskande för /59, KrA. : Militär sä- kerhetstjänst, Vecko-Journalen 18/1952. Försvarsminister i AK 14.11.1951. 29Fst/Säk , H 804, bilaga 7 jämte underbilaga, till mitten av 1980-talet.30 Personalstyrkan uppgick till mel- lan 60 och 70 personer.31 Vissa organisationsförändringar förtjänar att nämnas. bröts ur bearbetningsdetaljen ut en analysdetalj med uppgift att ar- beta med försvarsfientlig verksamhet. Efter ett tiotal år fördes den- na uppgift åter in under säkerhetsunderrättelsegruppen (Säk 1). Denna detaljgrupp kom då att vara organiserad i en aktualitetsdetalj (hade det funnits två aktualitetsdetaljer), en bakgrundsdetalj och en delgivningsdetalj. tillkom en subversivdetalj med uppgift att söka klarlägga subversiv verksamhet inom försvarsmak- ten.32 Utredningsdetaljen som svarade för säkerhetsutredningar fördes in under Säk 2. Inom Säk 3 tillkom en datasäkerhetsdetalj. Avdelningens uppgifter specificerades på följande sätt. -föreslå säkerhetsunderrättelsebehov i samverkan främst med Op-sekt, Fst/Und och RPS/Säk -inhämta, bearbeta och delge underrättelser rörande säker- hetshotande verksamhet berörande krigsmakten -sammanställa och ständigt kunna presentera säkerhetsläget. -föreslå åtgärder till skydd mot säkerhetshotande verksam- het berörande krigsmakten -föreslå säkerhetsoperationer i samverkan med Op-sekt -bistå myndigheter m.fl. lydande under FöD med råd och anvisningar rörande säkerhetsskyddet -utfärda de order och anvisningar som krävs för säkerhets- tjänstens samordning med den operativa verksamheten och med totalförsvarets säkerhetsmyndigheter -utfärda anvisningar för utbildning/upplysning i säkerhets- tjänst för myndigheter m.fl. lydande under FöD -kontrollera att utfärdade order följs samt att säkerhets- skyddet är betryggande.33 30Arb Fst/Säk , H 804, Arb Fst/Säk fred , H 804, Arb Fst/Säk fred , H 804, bilaga 12, ändringstryck 5.10.1979, Prov Arb Fst/Säk Fred, , H 807, . Enheternas beteckningar förändrades något över tiden. 31Prov arbetsordning 5.12.1974, H 807, F I, vol. 32HPM 463, 11.10.1982, SäkU HPM, 33Provisorisk arbetsordning 5.12.1974, H 807, F I, vol. En mer kortfat- tad presentation av Fst/Säk:s uppgifter ges : Fst/Säk skall enligt särskild arbetsord- ning klarlägga den säkerhetshotande verksamheten inom landet, åstadkomma skydd inom försvarsmakten mot sådan verksamhet samt inom Fst handlägga ärenden beträffande säker- genomfördes en omorganisation av försvarsstaben. För sä- kerhetsavdelningens del innebar denna att avdelningen tillsammans med bl.a. underrättelseavdelningen kom att ingå i sektion 5 i sta- bens operationsledning (Op 5). Avdelningschefer var (1964- 67), (1967-70), (1970-73), (1973-75), (1975-78), (1978-83) och (1983-87). 2.3.4Den militära säkerhetstjänstens organisation i övrigt 1965-85 Försvarsgrenscheferna svarade för säkerhetstjänst i samband med utbildningsverksamhet inom resp. försvarsgren. Det ålåg dem att bearbeta säkerhetsunderrättelser i syfte att skapa underlag för sä- kerhetsskyddsåtgärder och för att klarlägga det men eller den skada som uppkommit till följd av den säkerhetshotande verksamheten.34 omvandlades militärbefälsstaberna till integrerade staber för samtliga försvarsgrenar under beteckningen militärområdessta- ber (milostaber). Dessa var så organiserade att sektion I omfattade de mark-, sjö- och luftoperativa avdelningarna samt underrättelse- och säkerhetsavdelningen. Antalet officerare i säkerhetstjänst på denna högre regionala nivå var mycket begränsat (en eller två vid varje milostab). var avdelningens organisation i huvudsak följande: säker- hetsunderrättelseenhet (Säk U) omfattande bakgrundsdetalj, aktualitetsdetalj, verksamhetsdetalj, subversivdetalj och delgivningsdetalj, infiltrationsskyddsenhet (Säk I) omfattande personalkontrolldetalj och utredningsdetalj samt säkerhetsskyddsenhet (Säk S), planeringsenhet (Säk P), juridisk hetstjänstens organisation och ledning inom försvarsmakten, militärpolistjänst och medver- kan vid handläggning av ärenden rörande studier, reglementen, övningar m.m. Samverkan skulle ske med RPS och bl.a. luftfartsverket, , kartverket, och läns- styrelserna; HPM , Ö VIII, vol. 34 Säkerhetsreglemente för försvarsmakten (utkast 2) 25.10.1974, H 8041, F I, vol. planeringsenhet (Säk P), juridisk enhet (Säk JUR) och administra- tiv enhet (Säk A).35 infördes en ny organisation av underrättelse- och säker- hetstjänsten. Den inriktande och ledande verksamheten bedrevs inom en underrättelse- och säkerhetsledning (USL) medan den be- arbetande och analyserande verksamheten ankom på ett underrät- (). I USK ingick bl.a. en säkerhets- underrättelseavdelning (Säk U) och en säkerhetsskyddsavdelning (Säk S). Inom Säk U fanns bl.a. en enhet som studerade främmande makt (U/F) och en enhet som behandlade incidenter i (U/M). Säk S hanterade bl.a. infiltrationsskydd, personalkontroll och utredningar.36 Den senaste större omorganisationen av intresse i detta sam- manhang skedde . Inom ramen för den nya högkvartersor- ganisationen etablerades då, direkt under ÖB, bl.a. en enhet för mi- litär underrättelse- och säkerhetstjänst (MUST). Inom MUST finns bl.a. en säkerhetsavdelning. Chefer för den militära säkerhetstjänsten har varit (1987-90), (1990-94), (1994-2000) och (2000-). 2.3.6IB och dess efterföljare bildades IB genom en sammanslagning av T-kontoret och grupp B. IB sorterade först under chefen för sektion 2 men ställdes direkt under ÖB. Uppgiften var att inhämta underrät- telser genom förfaringssätt som det inte ankom på andra myndig- heter att använda. IB:s roll var att ge försvarsmakten möjlighet att ta tillvara tillfällen till underrättelseinhämtning genom bl.a. agent- verksamhet och kontakter med utländska underrättelseorganisatio- ner, som andra organ inte kunde utnyttja på grund av att de inte hade ett tillräckligt säkerhetsskydd för verksamheten.37 Vid IB fanns fram till utgången av en särskild enhet, IB/03, som svarade för inhämtning av säkerhetsunderrättelser. var IB, enligt en organisationsskiss, indelad i tre sektioner, nämligen en administrativ enhet, en enhet som svarade för bl.a be- redskapsplanering och utbildning av krigsplacerad personal samt en 35Arb Fst/Säk Fred 21.1.1985, H 807; se även för säkerhetsavdelningen fred 21.1.1987, 36Arb USK Fred 1.11.1990, bilaga 1, 37SOU 1999:37 s. 78 Som närmare framgår av kapitel 9 har det för- hållandet att någon motsvarighet till enhet 03 inte finns upptagen i denna skiss inte hindrat att personal från denna enhet åter- upptagit sin verksamhet inom organisationen. IB hade lokalkontor i och och fram i . Chef för IB var . avslöjades IB:s existens och verksamheten omorganise- rades under beteckningen GBU. underställdes GBU på nytt chefen för sektion 2 i försvarsstaben. Chef för GBU var övers- ten . I samband med omorganisation av försvarsstaben knöts GBU, kallad sektionen för särskild inhämtning (SSI), organisatoriskt till sektion 5 inom operationsledningen. Den direk- ta ledningen av SSI utövades emellertid under ÖB av en chef, vilken inte redovisades öppet. Då MUST bildades kom SSI under beteckningen kontoret för särskild inhämtning (KSI) att understäl- las chefen för . I vissa frågor lyder dock chefen för di- rekt under ÖB. KSI liksom tidigare SSI har till uppgift att med s.k. särskilda medel inhämta underrättelser. 2.4Kontroll och insyn i säkerhetstjänsternas verksamhet Säkerhetspolisen och den militära säkerhetstjänsten utgör verk- samheter inom myndigheter som lyder under regeringen. Reger- ingens styrning av verksamheterna utövas huvudsakligen genom beslut i samband med behandlingen av budgetfrågor. I bilagor till regleringsbreven ges numera riktlinjer för respektive den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens (MUST) verksam- het.39 Regeringen kan utfärda generella riktlinjer för myndigheter- nas handläggning av ärenden. Regeringen kan också ge direktiv för hur ett enskilt ärende skall hanteras utom i fråga om ärenden som rör myndighetsutövning eller tillämpning av lag. Det är regeringen som kollektiv, inte något enskilt statsråd, som har denna befälsrätt. Det är dock en erkänd princip att det finns ett utrymme för infor- mella kontakter mellan och myndigheterna.40 På försvarets område finns ett begränsat utrymme för försvarsminis- tern att i vissa särskilt angivna ärenden ensam fatta beslut under 38SOU 1999:37 s. 80 ff. 39Se t.ex. 1990/91:JuU 31 och SOU 1999:37 bilaga 2 40SOU 1999:37 s. 205 f. statsministerns överinseende, nämligen i de s.k. kommandomålen, jfr. 7 kap. 3 § regeringsformen.41 och dess organ utövar sin granskning av regeringen och förvaltningen på olika sätt. granskar statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Justitie- och försvarsutskotten har granskat sä- kerhetstjänsternas verksamhet. JO utövar tillsyn över tillämpning- en i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar.42 Hela den offentliga förvaltningen står alltså under JO:s tillsyn. Denna omfattar dock inte regeringen och dess ledamöter. Sekretess gäller inte gentemot JO. revisorer granskar den statliga verk- samheten. En statlig myndighet skall lämna upplysningar och avge yttrande då ett riksdagsutskott begär det. En enskild tjänsteman hos en myndighet kan däremot inte av ett utskott åläggas att lämna upplysningar eller yttranden. En myndighet som fått en begäran av ett utskott om upplysningar eller yttrande har rätt att hänskjuta en sådan begäran till regeringens avgörande. Omfattas uppgifter av sekretess föreligger inte skyldighet att lämna dem under offentlig del av utskottets sammanträde. Till kontrollmakten hör också in- terpellations- och frågeinstituten. Här har också möjligheten att anordna särskilda debatter sin betydelse.43 Även regeringen har under sig särskilda myndigheter för tillsyn och kontroll av intresse i sammanhanget. Justitiekanslern () har generella tillsynsuppgifter liknande JO:s. () utövar granskning i form av ekonomisk revision och för- valtningsrevision.44 För säkerhetstjänsterna finns även särskilda or- gan för insyn och kontroll. Nämnden har till uppgift att i ärenden om registerkontroll pröva frågor om utlämnande av upp- gifter i polisregister och uppgifter som framkommit vid särskild personundersökning och att granska behandling av uppgif- ter enligt polisdatalagen. 45 Nämnden består av fem av regeringen utsedda ledamöter, varav två är eller har varit parlamentariker. Tidi- gare hade () styrelse, i vilken ingår lekman- narepresentanter med parlamentarisk förankring, att besluta om ut- lämnande av uppgifter vid personalkontroll. 42Fram t.o.m. fanns en särskild ombudsman för tillsyn över försvarsväsendet, mili- tieombudsmannen (MO). 43SOU 1999:37 s. 206 sammanslås RRV med revisorer till . 45Registernämndens instruktion, se SFS 1996:730 () utgör regeringens sär- skilda organ för insyn i och kontroll av den militära underrättelse- tjänsten m.m. FUN inrättades och består av sex av reger- ingen utsedda ledamöter. FUN har till uppgift att fortlöpande följa och informera sig om underrättelseverksamheten på central och högre regional nivå. FUN:s insyns- och kontrollverksamhet utövas i första hand genom s.k. underrättelsegenomgångar. Därvid kon- trolleras bl.a. att de riktlinjer som regeringen har angett för under- rättelse- och säkerhetstjänstens verksamhet följs.46 Som tidigare framgått (avsnitt 1.3) har såväl som FUN fått uppdrag av regeringen att speciellt granska vissa förhållanden rörande den polisiära respektive den militära säker- hetstjänsten. 46 FUN:s instruktion, se SFS 1988:552, senast ändrad genom SFS 1997:624 3.1Vad utredningen inriktats på Kommissionen skall alltså enligt direktiven kartlägga och granska de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet när det gäller hot som härrör ur inrikes förhållanden. Med de svenska säkerhetstjänsterna avses i första hand de polisiära och militära säkerhetstjänsterna. Kommissionen har kraftsamlat ar- betet till verksamheten inom och dess föregångare (statspo- lisen och ), vilket varit och är den i särklass största och mest betydelsefulla säkerhetstjänsten. På militär sida har den säkerhetstjänst som bedrivits och bedrivs centralt inom Högkvarteret (tidigare försvarsstaben) stått i för- grunden. Den säkerhetstjänst som bedrevs inom de tidigare för- svarsgrensstaberna och milostaberna liksom vid lägre regionala sta- ber, förband och skolor har ägnats föga uppmärksamhet. Detta förklaras av det förhållandet att den militära säkerhetstjänsten länge var starkt koncentrerad till försvarsstaben, särskilt såvitt avser sä- kerhetsunderrättelsetjänsten. har också genom rapporter och orienteringar hållit försvarsstaben underrättad om viktigare förhållanden. Det hindrar inte att det hade varit av intres- se att systematiskt granska åtminstone någon milostabs hantering av säkerhetsfrågor. Tiden har emellertid inte medgivit en sådan genomgång. Även den militära underrättelsetjänsten har i viss utsträckning ägnat sig åt säkerhetstjänst (vid sidan av säkerhetsskyddet för den egna verksamheten). Det gäller såväl T-kontoret som grupp B och den sammanslagna organisationen . Inte minst med hänsyn till det intresse som verksamheten vid grupp B/IB kommit att tilldra sig i den allmänna debatten har kommissionen lagt ned mycket möda på kartläggningen av den säkerhetsunderrättelsetjänst som bedrivits inom den organisationen. Säkerhetsarbete har naturligtvis också bedrivits och bedrivs allt- jämt inom andra statliga myndigheter och också inom vissa företag. Det har då väsentligen rört sig om säkerhetsskyddet för den egna verksamheten. Det har även förekommit att myndigheterna eller anställda vid dessa rapporterat till säkerhetspolisen eller den militä- ra säkerhetstjänsten om misstänkt säkerhetshotande verksamhet. Detta innebär givetvis inte att de kan betecknas som säkerhets- tjänster. De har därför inte ägnats någon särskild granskning. Ett undantag utgör /TV med dess särställning som ny- hetsförmedlare och kulturbärare och dess centrala roll inom total- försvaret. Med författningsskyddande verksamhet avses enligt direktiven sä- kerhetstjänsternas arbete med att kartlägga sådana svenska politiska ytterlighetsorganisationer och grupperingar som har bedömts ut- göra eller kan komma att utgöra ett hot mot rikets säkerhet.