sou · GQB366 · 2003-01-01 00:00:00 — Prismätning B har ett urval av titlar dragna genom ett systematiskt urval från den population av titlar, cirka 1 000 stycken per varuhus, som saluförs av res- pektive varuhuskedja. Urvalet av prismätta titlar är cirka 300 stycken per varuhus men varierar mellan Eftersom titeluppsättning och pris inte va- rierar mellan butiker inom varuhuskedjor har det varit möjligt att begränsa antalet undersökta försälj- ningsställen till en per kedja. Prismätning C har genomförts som en total under- sökning av samtliga titlar hos aktuella försäljnings- ställen. I denna prismätning är samtliga titlar pocket- böcker, priset för identiska titlar är dessutom det- samma inom företagets alla butiker. Därmed är det möjligt att begränsa prismätningen till två försäljnings- ställen. Antalet prismätta titlar är i snitt 115 stycken. Denna prismätning är genomförd på samma urval av titlar som prismätning A. De Internetbokhandlar som ingår i undersökningen har alla egenskapen att de är Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Drygt hälften av de Internetbokhandlar som ingår i urvalet är endast Internetbaserade, det vill säga saluför titlar endast över Internet, resterande saluför titlar även i reguljära butiker. Eftersom titelurvalet har egenskapen att samtliga titlar är utgivna av svenska förlag är det inte möjligt att jämföra svenskbaserade Internetbokhandlar med Internetbokhandlar lokalise- rade i andra länder. Böcker utgivna av svenska förlag saluförs inte av Internetbokhandlar i andra länder. Priser – historisk utveckling Med undantag av några enstaka tidpunkter, har pri- serna på böcker ökat snabbare i än för EU:s 15 medlemsländer. sjönk priserna på böcker i till följd av moms- sänkningen. Den finska bokmomsen sänktes från och till i ja- nuari 1998. I är bokmomsen . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Index, 1996 = 100 Prisutvecklingen på böcker i ett genomsnitt för EU:s 15 konsumentpriser (HIKP) Index, 1996 = 100 och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer, enligt EU:s konsumentpriser (HIKP) Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Index, 1980 = 100 KPI samt KPI totalt Prisutvecklingen för tidskrifter5 i har i stort och en bit in låg sett varit lika med prisutvecklingen för genomsnittet inflationen på relativt höga nivåer jämfört med , av EU:s 15 medlemsländer . under vissa perioder . Därefter och fram till momssänkningen snittliga inflationstakten, 12-månadersförändringen, 2002, då priserna sjönk, har prisutvecklingstakten var till och med decem- varit något högre i . ber 1992 jämfört för En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål för penningpolitiken Prisökningstakten på böcker6 och tidskrifter (exklu- är nog den viktigaste orsaken till denna nedgång i sive dagstidningar) har successivt ökat i förhållande Även andra politiska beslut har påverkat till KPI totalt från ungefär Där kan nämnas sänkningen av 2002, då skillnaden i prisökningstakt minskade till momsen på livsmedel samt avreg- följd av momssänkningen. leringarna på el- och telemarknaderna 5 För avses tidskrifter exkl. dagstidningar. För EU 15, Inflationsmålet från , inflatio- och avses samtliga tidskrifter. nen enligt måttet UND1 som beräknades av Riks- 6 Prismätningen för böcker i KPI tas fram genom att prisutvecklingen banken skulle inte öka. 1995 förändrades målet till för böcker i fem bokklubbar samt tio indikatorböcker i tio bokhandlar att inflationen enligt KPI ska hållas på med en accepterad avvikelse uppåt och nedåt på 1 procent- enheter. Ekonomisk utveckling hos tillverkare, distributörer och återförsäljare Ekonomisk utveckling för de branscher som tillverkar, distribuerar och säljer böcker och tidskrifter följs som komplement till priserna. I den här rapporten redovi- sas omsättningsutvecklingen för januari–och januari–. Omsättningen följs genom företagens mervärdesskattedeklarationer. Genom upp- gifter från företagens årsredovisningar och standardise- rade räkenskapsurval (SRU) följs kostnader, intäkter och lönsamhet för åren 1997–2002. De uppgifterna kommer att redovisas för perioden – 2002 (vissa uppgifter redovisas till och med ). Såväl inom tillverkningsbranscherna som inom de- taljhandeln finns det svårigheter med att urskilja och renodla den verksamhet som hänför sig till tillverk- ning och försäljning av de mervärdesskattesänkta va- rorna böcker och tidskrifter. Uppgifterna får därför tolkas med viss försiktighet. Tabell 3.1 Branscher som omfattas av analysen Boktryckerier, övriga tryckerier Bokbinderier och industri för trycksaksbehandling Ovanstående branscher framställer, trycker eller säljer böcker och tidskrifter. Man kan se det som två led i produktionskedjan, med förlagen i första led och 7 SNI – Svensk näringsgrensindelning Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter bok- och postorderhandeln i sista led. Tryckerierna kan till stor del ses som underleverantörer till förla- gen. Man måste vara medveten om att en viss bransch- blandning kan förekomma, framför allt för detalj- handelsbranscherna men även för tryckerierna. Enligt uppgifter från en sortimentsundersökning som gjor- des av SCB avseende , utgjorde inom Bok- och pappershandel respektive inom Postorderhandel med mediavaror av omsätt- ningen försäljning av böcker och tidskrifter. Reste- rande omsättning består av annan försäljning. För bokhandlarnas del är den troligen kontorsmaterial såsom papper, pennor och pärmar med mera. Post- orderhandeln omfattar även försäljning av CD-skivor, dataspel och annat. För industribranscherna finns uppgifter från SCB:s undersökning Industrins Varuproduktion att tillgå. Här syns att Bokförlagens försäljning i huvudsak be- står av varor som omfattas av momssänkningen (böcker, kartor, musiknoter med mera). Detsamma gäller även Tidskriftsförlagens produktion. Tryckerierna däremot är troligen ganska branschblandade inom SNI 22222. Tryckning av exempelvis dekaler, affi- scher, brevpapper och annat ingår. Eftersom trycke- rierna är underleverantörer till förlagen bör uppgifter för dem ses som ett komplement i analysen av förla- gen. Omsättningen i tryckerierna syns som råvaru- kostnader hos förlagen. Vid en jämförelse av bokförlagens intäkter med bokhandlarnas kostnader för råvaror/handelsvaror kan ett glapp noteras. Detta beror på att en stor del av förlagens försäljning sker via bokklubbar direkt till konsumenterna. Bokhandlarna har därmed inte några kostnader och får heller inga intäkter från denna bokförsäljning. En stigande omsättning inom bokförlagen kan alltså bero på merförsäljning an- tingen via bokklubbar direkt till konsument eller till bokhandlare. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Det är viktigt att ha i minnet att de redovisade uppgifterna är exklusive moms, vilket betyder att momssänkningen inte direkt påverkar intäkterna. Det borde därför vara ganska lätt att se om omsätt- ningen ökar efter momssänkningen. I vilken utsträck- ning som omsättningsökningen beror på ökat antal sålda böcker eller förändrade priser kan med nuva- rande information ej fastställas. Den så kallade Momsstatistiken baseras på upp- gifter från företagens mervärdesskattedeklarationer, vilka SCB får direkt från på månads- basis8. Uppgifterna visar omsättningen inom olika branscher, bland annat per skattesats, vilket blir extra intressant efter sänkningen av bokmomsen från . Genom att göra jämförelser för varor med olika momssatser, blir det framöver möjligt att urskilja omsättningsutvecklingen som hänför sig till böcker och tidskrifter. I de flesta av de studerade branscherna redovisades en liten del av omsättningen i skattesatsen . Det rör sig troligen om dagstidningar. Den stora ökningen mel- lan åren tyder dock på att övervägande delen av om- sättningen som redovisas inom moms ut- görs av böcker. I vissa branscher var omsättningen i denna skattesats noll och där bör man kunna konstatera att hela omsättningen inom den nya skattesatsen utgörs av böcker. Ett exempel är bran- schen postorderhandel med mediavaror. Totalt för hela branschen har omsättningen (oavsett skattesats) ökat med mellan . Om vi jämför med 8 I Momsstatistikens uppgifter på månadsbasis ingår inte företag med en omsättning på . De ingår endast vid redovisning av uppgifter per kalenderår. var ökningen , ökningen , medan preliminära siffror visar på en nedgång jämfört med . Variationerna mellan de olika branscherna och må- naderna var ganska stora. Exempelvis uppvisade bokförlagen en marginell ökning under årets första månad, medan omsättningsökningen uppgick till jämfört med samma månad föregående år. Tidskriftsförlagens omsättning låg högre än , men var istället lägre än under fe- bruari månad. Bok- och pappershandeln visade en jämnare utveckling av omsättningen . Ökningen uppgick till un- der januari och jämfört med nivåerna . Postorderhandeln, som är en relativt liten bransch, ökade också , . har bokförlag, bok- och pappershandel och postorder- handel haft en positiv omsättningsutveckling. Bokför- lagen ökade , bok- och pappershandel ökade och postorderhandel ökade med . Tidskriftsförlagens omsättning var relativt oförändrad jämfört med föregående år. Boktryckerier och bokbinderier har däremot minskat sin omsättning något. Boktryckerier minskade och bokbinderier . Omsättningen enligt momsstatistiken visar intäk- ten vid faktureringstillfället. Detta kan vara en förkla- ring till den ojämna utvecklingen . Ekonomisk utveckling – 2002 Är planerat att redovisas 2004. har tiden vi ägnar åt idrott och friluftsliv ökat något, medan tiden vi avsätter för social samvaro och läsning har minskat9. Trenden i minskat bokläsande förefaller dock ha avstannat.10 uppgick andelen som läser böcker i en genomsnittlig dag till närmare 40 pro- cent. Lästiden en genomsnittlig dag är . Det är fler som ägnar sig åt bokläsande än till exempel åt Internetanvändning, läsning av kvällspress eller tittande på video. Däremot kom- mer bokläsandet långt efter TV-tittande, radio- lyssnande samt läsning av morgontidningar. Ande- len som läser böcker är högre i och övriga än i generellt. I har vi också betydligt fler böcker i hemmet än genom- snittet i . Läsvaneundersökningar visar på ett klart samband mellan läsvanor å ena sidan och kön, ålder och ut- bildning å andra sidan. Kvinnor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, hög- utbildade mer än lågutbildade. Drygt fyra av tio () ungdomar mellan läser böcker eller . Men nästan en lika stor andel () uppger att de läser böcker mer sällan än en gång , eller aldrig. Barn i åldrarna 3–läses för/ läser själv en genomsnittlig dag (böcker, Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter serietidningar, dagstidningar, kvälls- och veckotid- ningar). I den här rapporten redovisas resultat från frågor ställda i SCB:s omnibuss som genomfördes . I omnibussen ställdes frågor om upplevd pris- sänkning och förändrade inköpsvanor med anledning av den sänkta mervärdesskatten på böcker och tid- skrifter. Det ställdes även frågor om frekvensen läs- ning av böcker, tidskrifter och på Internet. Resultat från Mediebarometern, som utges av NORDICOM- Sverige11, redovisas i rapporten i den digi- tala tidsåldern. Resultatet har tagits fram för SCB:s och kommissionens räkning. Rapporten beskriver bokläsandets utveckling i ett längre perspektiv . För att studera barns läsvanor redovisas en samman- ställning av Levnadsnivåundersökningen 2000 för barn (Barn-LNU), som genomförs av cial forskning () vid . Även utdrag ur Barnbarometern som genomförs av Mediamätning i () redovisas. Tabell 4.1 är en teknisk sammanställning av de un- dersökningar som beskriver läsandets utveckling. I tabellen går att utläsa grundläggande skillnader som särskiljer undersökningarna från varandra. Tabell 4.1 Undersökningar kring läsandets utveckling 16–74 år 9–79 år 10–18 år 3–8 år 9 SCB:s tidsanvändningsstudier /91 och 2000/01 12 vid , LNU står 10 Se rapporten i den digitala tidsåldern 13 Mediamätning i . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tidigare undersökningar om läsvanor samman- ställs för att allsidigt belysa läsandets utveckling. Nedan presenteras material ur Barns och ungdomars välfärd (Barn-LNU) och Barnbarometern. Resultaten från omnibussundersökningen pekar ge- nerellt på att läsvanor för böcker, tidskrifter och Internet samvarierar över alla grupper med utbild- ningsnivå. Ju högre utbildningsnivå desto högre an- del läsande. Hur ofta man läser böcker respektive tid- skrifter varierar inte över olika åldersgrupper. Majori- teten läser mellan till per tillfälle. För vissa grupper har det ej gått att utläsa tillförlitliga resultat på grund av låg svarsfrekvens inom respektive grupp. Det går inte att särskilja läsandet mellan socioekonomiska grupper (sysselsättningsförhållanden, utbildningsnivå, årsin- komst och facktillhörighet) eller urskilja läsvanor för svenskar med annat födelseland än . Även vid frågan om inkomstnivå var svarsfrekvensen för låg. Som tabell 4.2 visar läser kvinnor oftare böcker än män. Anmärkningsvärt är att andelen män som i stort sett aldrig läser en bok är så hög som . Tabellen visar även att frekvensen för läsandet ökar med utbildningsnivå och att andelen av de som läser sällan inte nämnvärt varierar mellan olika grupper. Läser sällan** Läser ofta*** * I procent. ** , söndag eller någon/. *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. Bokläsandet skiljer sig från övrigt läsande i hur mycket tid per lästillfälle som spenderas. Betydligt fler läser böcker i och betydligt färre i . Hälften av de svarande har uppmärksammat att böcker har blivit billigare. En tredjedel av dessa uppger att prissänkningen har lett till ökade inköp av böcker. Av de som inte läser böcker och som angav orsak till detta svarade drygt hälften brist på tid14 . 14 Av de som aldrig läser böcker var det som uppgav en orsak. ker var bland annat ointresse, dålig syn och läser i sitt yrke. Ingen uppgav pris på böcker som orsak. Män läser oftare tidskrifter än böcker. En fjärdedel av alla medverkande i undersökningen har uppmärksammat att priset på tidskrifter har sänkts. av dessa har ökat sina inköp i samband med prissänkningen. Som tabell 4.3 visar är skillnaderna små mellan olika grupper. Av de som läser tidskrifter är det ingen signifikant skillnad mellan kön, ej heller tycks utbild- ningsnivå påverka läsandet av tidskrifter. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Läser sällan** Läser ofta*** ** Heldag eller någon/ *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. Det är skillnad i läsvanor på Internet mel- lan åldersgrupper. Över hälften i åldersgruppen 18– läser något på Internet eller flera da- gar . Cirka en tredjedel i åldersgruppen 30– och i åldersgruppen 55–74 läser på Internet eller . Läsning på Internet, se tabell 4.4, är vanligare bland män än kvinnor. Internet ökar med utbildningsnivå. Anmärkningsvärt är att hälften av alla kvinnor oavsett utbildningsnivå och drygt hälften av samtliga med förgymnasial ut- bildning aldrig läser något på Internet. är det nästan hälften av de med eftergymnasial utbild- ning som ofta läser något på Internet. Andelen av de som läser sällan varierar inte nämnvärt mellan olika grupper. Läser sällan** Läser ofta*** * I procent. ** , söndag eller någon/. *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. Bokläsning i den digitala tidsåldern , knutet till , har anlitats av SCB för att ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i . NORDICOM:s redovisning återges delvis i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: I.Bokläsvanor i – stabilitet och förändring Läsvaneundersökningarnas tid var . Då ut- fördes flera stora studier som kulminerade med den av litteraturutredning beställda Läs- och bok- vanor i fem svenska samhällen (SOU 1972:20). Denna undersökning kan betecknas som en slutpunkt. har inga större läsvaneundersökningar redovisats. Däremot har bokläsningen ingått i baro- meterundersökningar som Mediebarometern (Nordi- com) och Kulturbarometern (). På så sätt kan viss kunskap erhållas om dagens läsvanor i ett 20-årsperspektiv. Nedanstående redovisning är i huvudsak hämtad från Nordicoms Mediebarometer. Mediebarometern är en årlig räckviddsundersök- ning som avser att belysa hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag tagit del av ett antal enskilda medier: radio, TV, text-TV, video, bio, kassettband, CD/grammofonskiva, mor- gontidning, kvällstidning, vecko-/månadstidning, tid- skrift, bok, reklam och ny medieteknologi. Ett sär- skilt frågeområde rör Internet-användningen. Syftet är att beskriva trender och förändringar i människors nyttjande av massmedier. Undersökningen bygger på telefonintervjuer till ett slumpmässigt urval av befolkningen . Mediebarometern genomfördes första gången och har därefter genomförts . Frågorna avser om man t ex läste någon bok, tittade på TV eller lyssnade på CD-skivor. För vissa medier kan gårdagen uppfattas som ett något missvis- ande mått. Detta gäller t ex böcker, bio och tidskrif- ter. Mot den bakgrunden redovisar Mediebarometern veckoräckvidd för samtliga medier. För vissa medier ställs också frågor om antalet böcker/tidningar/TV- kanaler etc som man tagit del av. Därmed kan ande- len exponerade för t ex två eller fler böcker redovisas. Till dem som tagit del av ett medium under den givna tidsrymden ställs frågan om hur de äg- nat åt mediet. Detta är ett relativt grovt mått som primärt tar sikte på människors subjektivt uppskat- tade tid. En sådan skattning gör det möjligt att följa utvecklingen . Mediebarometern har sedan starten tilldragit sig ett betydande allmänt intresse. Genom att den har organiserats som en oberoende medieundersökning med full insyn samt möjlighet till vidareanalyser, har den successivt fått karaktären av basundersökning för andra mediemätningar. Genom ett relativt enkelt undersökningsförfarande och med många påbygg- nadsmöjligheter har det skapats ett kraftfullt instru- ment i kunskapsutvecklingen rörande vårt medie- system. Andelen bokläsare en genomsnittlig dag uppgår 2001 till . Alla läsvaneundersökningar visar på ett klart samband mellan läsvanor å ena si- dan och kön, ålder och utbildning å den andra. Kvin- nor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. 43 pro- cent av kvinnorna läser i en bok en genomsnittlig dag, medan andelen bland män är . När det gäller barn och unga i skolåldern är andelen bok- läsare föga överraskande klart större än bland vuxna. Bokläsning bland vuxna minskar med ålder. Bokläsning i den digitala tidsåldern Andel av befolkningen 9–som använder olika massmedier en genomsnittlig dag 2001 34 Vecko-/månadstidning 21 Special-/facktidskrift Anm: Med användning avses hur stor andel av befolkningen som tagit del av respektive medium en genomsnittlig dag. En klassificering av medierna redovisas i avsnittet Fakta om undersökningen Mediebarometern. Andelen Internetanvändare bygger på en sammanvägning av användare en genomsnittlig dag i hemmet, på arbetet, i skolan och andelen användare på annan plats. högutbildade läser närmare hälften, , i en bok en genomsnittlig dag – motsvarande siffra bland lågutbildade är . Andelen bokläsare är re- lativt låg i arbetarfamiljer och bland egna företagare, samma sak gäller även i glesbygd. av svenskarna läser eller tittar i mer än en bok en genomsnittlig dag. Andelen flerboks- läsare är störst bland barn och ungdom, som genom sin skolgång oftare än andra grupper även läser olika typer av böcker. av befolkningen läser böcker en genomsnittsvecka. Veckoläsning är mer utbredd bland kvinnor, unga och högutbildade. De mönster som visat sig i läsning en genomsnittlig dag förstärks följaktligen i veckoläsningen. Det fanns en svagt vikande trend för bokläsningen, som dock synes ha avstannat kring . En svag minskning av andelen bok- läsare bland män och barn/unga, samt en svag ökning bland ålderspensionärerna kan noteras under de se- naste åren. Även om bokläsningen kommer långt efter TV- tittande, radiolyssnande och läsning av morgon- tidningar, är det ändå så att det en vanlig dag är fler människor som ägnar sig åt bokläsning än åt Internetanvändning, läsning av kvällspressen och tit- tande på video. Det har inte sällan uttryckts farhågor för vad som händer med tryckta medier som boken när radio, TV och Internet ökar sin spridning. Bokläsning i den digitala tidsåldern Bokläsare 9–en genomsnittlig dag/vecka 2001 (procent) Mindre än ½ tim Mer än 2 tim Anm: Med böcker avses såväl skön- och facklitteratur som barn/ungdoms-och läroböcker. Lästiden är baserad på en fråga, där svarspersonerna fått göra en uppskattning av sin lästid under gårdagen densen i Mediebarometerns mätningar är att de tryckta medierna klarar sig väl. Bokläsningens ställ- ning måste fortfarande betecknas som stark och inget tyder egentligen på att t ex Internetanvändningen hit- tills utgör något större hot (se vidare avsnitt III). Bokläsningen i ett europeiskt perspektiv Även i ett vidare sammanhang visar det sig att bok- läsningen i (och övriga nordiska länder) ligger högt, vilket framgår av en , på uppdrag av , genomförd Eurobarometer avse- ende kulturvanorna i 15 EU-länder. de tillfrågade svenskarna säger sig ha läst någon bok (för EU totalt ca en femtedel). I an- dra länder är motsvarande siffra: i Stor- , kring i resp Frank- rike, i samt i . I är det som svarar att de inte har läst någon bok – i är det , i samt och i rör det sig om en fjärdedel av befolkningen som inte har läst någon bok . På frågan om hur många böcker man har läst un- der ligger över genomsnittet för de undersökta EU-länderna när det gäller 1–3 böcker och 13 eller fler böcker. Det är alltså fler i som läser böcker än i flertalet andra länder, medan de som läser böcker i dessa länder läser något fler böcker . I är det av de tillfrågade som läser 1–3 böcker (för EU totalt), läser 4–7 böcker (för EU totalt), 8–12 böcker (för EU totalt) och läser 13 eller fler böcker (för EU totalt). När det gäller en fråga om hur många böcker man har i hemmet ligger långt över genomsnittet för EU-länderna. Drygt en tredjedel av den svenska befolkningen uppger att de har fler än 200 böcker i hemmet, motsvarande siffra är för t ex , , samt för resp kring . Tid som ägnas bokläsning Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning är och . Med bruttotid menas sum- man av den självuppskattade tiden för användning av enskilda medier och måttet tar inte hänsyn till att man kan använda flera medier , t ex lyssna på musik när man läser en bok. Svenskarnas bruttotid för medieanvändning har varit relativt stabil . Radio () och TV () dominerar den tid som ägnas massmedier. Ljudmedierna (radio, CD, ljudkassett) står tillsammans för av den tid befolkningen ägnar åt medier en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för rörliga bilder (TV, video, bio) är . Den tid som ägnas de tryckta me- dierna – böcker, tidskrifter, dagspress – uppgår till av medietiden. Boken står för av medietiden – samma som Internetanvänd- ningen. Boken och morgontidningen är de tryckta medier som läses längst tid. Bokläsning i den digitala tidsåldern En svag nedgång kan noteras för de tryckta medi- ernas andel av medietiden – det gäller även boken – men den tycks ha avstan- nat om man ser till de senaste årens resultat. Det kan tyckas anmärkningsvärt att de tryckta medierna häv- dat sig så väl med tanke på de drastiska förändringar som skett i medielandskapet under det senaste årti- ondet. I det sammanhanget spelar den lästradition som finns i stor roll. Tidig läskunnighet i be- folkningen, en stark press och folkbiblioteken är vik- tiga förklaringsfaktorer. Dessutom vet vi att männi- skors grundläggande vanor förändras mycket lång- samt. Den samlade bruttotiden för medier ökar i huvud- sak med ålder. Bland barn är den samlade medietiden en genomsnittlig dag, bland ålderspensionärerna . Den andel av bruttotiden som avsätts för läsning är lägst, , bland personer . Bland de yngsta och bland personer är den eller högre.