sou · GQB3109d1 · 2003-01-01 00:00:00 — För dessa företag får regeringen eller tillsynsmyndigheten efter be- myndigande föreskriva om skyldighet att redovisa viss del av den verksamhet som berörs av tillståndet avskild från annan verksamhet. I TL återfinns inte bara regler som riktar sig till enskilda aktörer på telemarknaden, utan även bestämmelser som reglerar förhållandet mellan operatörer som har ingått eller som avser att ingå avtal. Enligt TL skall PTS, om det uppkommer tvist som rör tillämpningen av lagen eller av föreskrifter eller tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen, skyndsamt undersöka förhållandena och, om inte särskilda skäl talar för annat, medla mellan parterna. För att vid en pågående förhandling sätta press på en part kan PTS på begäran av den andra parten bestämma en tidsgräns för när förhandlingen skall vara avslutad. Om tidsgränsen har passe- rats utan att parterna kunnat komma överens är PTS skyldig att medla. Om PTS under pågående tvist finner det befogat kan myndigheten göra en anmälan till KKV. Utöver den roll som tvistlösare som PTS ålagts i TL har myndigheten också uppdragits att verka som mer formell tvist- lösare i vissa fall. Tvistlösningen ingår därvid som en del av PTS tillsynsverksamhet. PTS skall enligt lagen på ansökan av en part besluta vad som skall gälla mellan parterna i frågor där de uppkommit tvist om samtrafikvillkor, villkor för samman- koppling av nätkapacitet, överlämnande av telefonnummer eller förval. Tvistlösningen skall endast bedrivas i den mån det är nödvändigt för att TL, tillståndsvillkor eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall kunna efterlevas. När det gäller vissa typer av tvister kan det förekomma att PTS agerar som tillsynsmyndighet gentemot en eller flera operatörer som myndigheten på begäran av en part fattar beslut för att lösa tvisten. PTS tillsynsfunktion och dess tvistlösande funktion går med andra ord delvis i varandra. Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation särskilda tvistefrågor som kan uppkomma vid tillämpning av TL kan vara ekonomiska, rättsliga eller tekniska. Tvistefrågorna kan också röra praktiska frågor såsom anslutningspunkter vid samtrafik och plats för dessa, tillämpning av befintlig teknik beträffande nummerfrågor, accesskoder och dirigeringsfrågor. För att PTS skall kunna bedriva en effektiv tillsyn och kunna sätta press på de olika aktörerna på marknaden att efterleva lagen, tillståndsvillkor eller föreskrifter som har meddelats med stöd av TL, får myndigheten meddela förelägganden och förbud, som vid behov kan förenas med vitesföreläggande. Enligt TL får vite inte dömas ut om någon har ålagts att betala kon- kurrensskadeavgift eller vite enligt konkurrenslagen för samma förfarande. I PTS tillsynsverksamhet kan myndigheten enligt TL också förelägga den som bedriver anmälningspliktig verksamhet i strid mot lagen, eller mot föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, att helt eller delvis upphöra med verksamheten. Myndig- heten får därvid bestämma hur verksamheten ska avvecklas. PTS beslut enligt TL eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Den ordning för tvistlösning som ges i TL hindrar inte parterna från att väcka talan i allmän domstol enligt avtalslagen eller att initiera en process enligt lagen om avtalsvillkor mellan näringsidkare. PTS skall bedriva tillsyn ur ett konkurrensperspektiv och därigenom bevaka att alla ges tillgång till effektiva telekommuni- kationer till ett rimligt pris. Detta sker bl.a. genom att PTS följer prisutvecklingen för olika tjänster samt arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts. PTS följer dessutom upp hur olika abonnentgruppers behov tillgodoses. Myndigheten skall analysera konkurrens- situationen på olika delmarknader och avrapportera till regeringen. I analyserna skall särskild betoning läggas på hinder för marknadstillträde. Detta arbete skall ske i samarbete med KKV. Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation Angående PTS insatser inom teleområdet har följande redo- visats i årsredovisningen . För att främja konkurrensen på telemarknaden infördes vissa ändringar i TL. Dessa ändringar innebar en skyldighet för mobilnätsoperatörer att på marknadsmässiga villkor upplåta nätkapacitet till andra anmälda operatörer eller tillståndshavare som inte har eget mobilnät. PTS saknar möjlighet att besluta i frågor som rör skyldighet att tillhandahålla mobil nätkapacitet. PTS försöker i stället löpande följa utvecklingen för andra operatörers möjligheter att få nätkapacitet. Som ett led i det arbetet har PTS redovisat en undersökning som visar att ett flertal av de företag som tillhandahåller tjänster anser att det är svårt eller mycket svårt att få tillgång till nätkapacitet av mobilnätoperatörerna på acceptabla villkor. PTS har också, i samråd med berörda teleoperatörer, utvecklat en modell för beräkning av tillgänglig kapacitet i GSM-nät. Modellen är ett användbart instrument i samband med förhandlingar och tvister. Flera åtgärder har vidtagits för att ytterligare främja konkurrensen inom området. PTS har bl.a. beslutat om före- skrifter för meddelande av ett nytt GSM-tillstånd. infördes nummerportabilitet även för mobiltele- abonnemang. har också en utredning genomförts om möjlighet till förval av annan operatör även från mobiltelefoner. PTS har vidare beslutat om ändrade samtrafikpriser för samtal till Telias mobilnät, ett beslut som har sin grund i Telias SMP- ställning på den svenska samtrafikmarknaden. Beslutet har överklagats. Beträffande UMTS har PTS förberett kontroll- åtgärder för att undersöka att tillståndshavarna kan tillhandahålla nätkapacitet i enlighet med tillståndsvillkoren fr.o.m. . Vad gäller fast telefoni trädde EG-förordningen om tillträde till accessnät i kraft . Förordningen innebar att är skyldigt att hyra ut accessnät till operatörer som begär det. PTS har granskat Telias prissättning. Sedan sänkt priserna med , har PTS konstaterat att Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation priserna numera är kostnadsorienterade och i överensstämmelse med regleringen. Vidare har PTS granskat den av aviserade höjningen av telefoniabonnemang. PTS mål för radioområdet är i huvudsak att genom erforderliga initiativ och med ändamålsenlig planering av spektrumutnyttjandet möjliggöra ett effektivt utnyttjande av spektrum för radiokommunikation. Myndigheten skall vidare verka för att enskilda och myndigheter skall erhålla en rimlig störningsfri radiokommunikation. Radiofrekvenser är en begränsad naturresurs som det råder brist på inom vissa delar av radiospektrum. PTS har därför ett ansvar för att fördela frekvenser inom landet samt verka för harmoniserad radioanvändning i och övriga världen. PTS svarar för förberedelserna för och genomförandet av möten och konferenser inom ITU och CEPT. Detta gäller bl.a. de regelbundet återkommande världsradiokonferenserna (WRC) inom ITU. Vid dessa fattas bl.a. beslut om fördelning av radiofrekvenser för olika radiotjänster på världsbasis. Konferenserna förbereds både vid nationella förberedelsemöten och vid europeiska möten inom CEPT. PTS svarar också för de särskilda planeringsmöten och konferenser för rundradio som genomföres inom ITU och CEPT. Detta har bl.a. gällt planeringsmötena om terrester digital ljudradio, DAB (och 2002) och planeringsmötet för digital terrester television, DVB-T (1997). PTS förbereder nu en för revision av frekvensplanen för TV, vars första session skall hållas . Målet för denna konferens är att ta fram en plan för ett totalt skifte från analog terrester till digital terrester . Mötena påverkar inte bara möjligheterna för rundradio utan har också effekter på andra typer av radioanvändning. Myndigheten utövar också marknadskontroll över de ut- rustningar som placeras på marknaden och utreder radio- störningar. Enligt LRK krävs tillstånd för att få använda radiosändare. Det skall av tillståndsbeslutet framgå vilket slags radioanvändning det Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation rör sig om och för vilket ändamål radioanläggningen skall användas. Vägledande för tillståndsgivningen skall vara positiv inriktning, effektivitet och förutsebarhet i radioanvändningen samt särskild hänsyn till yttrandefriheten och försvarsmakten. Tillståndsplikten gäller emellertid inte alla användare. Exempel- vis undantas försvarsmakten och polismyndigheterna. PTS har att på olika sätt verka för att tillstånd skall kunna beviljas. Myndigheten har rätt att lämna ansökan utan bifall bara om det i särskilda fall brister i någon i LRK upptagen för- utsättning. Dessutom krävs det enligt LRK i vissa fall att det också enligt annan lagstiftning beviljats tillstånd för att använda radiosändare, för att tillstånd ska kunna meddelas enligt LRK. LRK reglerar hur fördelning skall ske av ett frekvensutrymme när det finns flera sökande för användning av samma spektrum- utrymme. Prövningen skall ske efter ett förfarande med allmän inbjudan till ansökan. Detta gäller även när det frekvensutrymme som avsatts för en viss radioanvändning utökas. I LRK anges undantag från inbjudningsförfaranden i vissa fall, bl.a. vad gäller radioanvändning som avser utsändning till allmänheten av radio- program, program i ljudradio och i television samt amatörradio för privat bruk. Ett tillstånd kan mot bakgrund av syftet att uppnå effektivitet i radioanvändningen med stöd av lagen förenas med villkor angående bl.a. den frekvens som sökanden tilldelats, utrustnings- standard, det geografiska område inom vilket en mobil radio- sändare ska vara belägen, kompetenskrav och skyldighet att dela frekvensutrymme med någon annan. De tillstånd som meddelas enligt LRK gäller . Tillstånden kan också återkallas under vissa förutsättningar som anges i lagen. Så kan exempelvis ske om de villkor som tillståndet förenats med inte följts eller om förutsättningarna för att sända förändrats. PTS är den civila myndighet som övergripande arbetar med att styra och följa upp hur radiofrekvenserna används och att lokalisera störkällor som kan inverka skadligt på radiokommu- Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation Tillsynen bedrivs såväl på PTS egna initiativ som efter anmälan. Myndigheten övervakar att all radio- och teleterminalutrust- ning som introduceras på marknaden uppfyller de tekniska krav som ställs på sådan utrustning. Teleterminaler kan bl.a. vara telefoner, mobiltelefoner, telefonsvarare, nummerpresentatörer, faxapparater och modem. Teleterminaler kan också innehålla radiosändare. Andra typer av radiosändare förekommer också t.ex. rundradiosändare, radiolänkar, kommunikationsradio för landmobil kommunikation såsom polis, räddningstjänster, åkerier samt radiosändare för sjöfart och luftfart. Felaktig användning av radiosändare kan få allvarliga konsekvenser som kan resultera i att t.ex. polisens och räddningstjänstens radio- användare störs. Målet för IT-området är enligt regleringsbrevet en god säkerhet för och hög tillit till elektronisk informations- hantering. PTS har också att utöva tillsyn enligt lagen om kvalificerade elektroniska signaturer. Inom IT-området har PTS getts ett utökat ansvar för regeringens mål om tillit och tillgänglighet till IT-tjänster och infrastruktur. Inom detta område har PTS framförallt en främjanderoll genom att tillsammans med sektorns övriga aktörer försöka hitta lösningar på de problem som identifieras. PTS följer utvecklingen av tillgängligheten till IT-infrastruktur med hög överförings- kapacitet genom att bl.a. kartlägga utvecklingen på bredbands- området i . PTS bistår i detta syfte även länsstyrelserna och kommunerna vid tillämpning av lagstiftningen i samband med utbyggnaden av IT-infrastrukturen. PTS fungerar som regeringens expertorgan på IT-området och har bl.a. lämnat ett antal rapporter om Internets säkerhet och robusthet. PTS har också i uppgift att följa utvecklingen och forskningen inom tillitsområdet. PTS har också fått i uppdrag att införa en rikscentral för IT- incidentrapportering. anmälde sig en utfärdare av kvalificerade elektro- niska certifikat. Av förarbetena till lagen framgår att den tillsyn Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation som utövas bör vara så marknadsorienterad som möjligt. PTS har inte funnit anledning att bedriva tillsyn i traditionell mening gentemot certifikatutfärdaren. Inom ramen för arbetet i refe- rensgruppen och i andra sammanhang har diskuterats en utvidgad roll för PTS som innebär att t.ex. användare av certifikat kan informeras i olika avseenden. PTS arbetar med att utreda förutsättningarna och möjligheterna att göra detta. PTS har i rapporten på Internet- marknaden, beskrivit ett antal konkurrensrelaterade problem som observerats på marknaden för Internetaccess. På postområdet handlägger och beslutar PTS i tillstånds- ärenden och utövar tillsyn över att verksamheten bedrivs på ett tillförlitligt sätt. finns konkurrens på brevmarknaden främst när det gäller försorterade sändningar och adresserad direktreklam via CityMail och SDR Gruppen. Det finns också ett antal lokala postföretag som samlar in och delar ut post inom begränsade områden. Inom postområdet har PTS också ansvaret för hanteringen av obeställbara brev, alltså brev som inte kan delas ut eller skickas tillbaka eftersom både avsändare och mottagare är okända. Inom området totalförsvar arbetar PTS med beredskapsfrågor av olika slag för att post- och telekommunikationer skall kunna fungera med hög säkerhet även om landet utsätts för sabotage, terroristattacker eller väpnat angrepp. PTS upphandlar åtgärder för att minska sårbarheten i transmissionsnät och de samhällsviktiga teleoperatörernas nät och tjänster. Planeringen av beredskapsåtgärder sker i dialog med teleoperatörerna och i samverkan med det militära och civila försvaret. PTS har ungefärligen 200 anställda med kompetenser inom bl.a. ekonomi, juridik och teknik. De flesta arbetar vid huvud- kontoret i , men myndigheten har också lokalkontor i , och . Lokalkontoren har till uppgift att Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation SOU 2002:109 Dessutom finns en enhet för obeställbara brev i . PTS verksamhet är organiserad i följande avdelningar, post- avdelningen (tillsyn, obeställbara brev och PTS registratur), tele- avdelningen (telefrågor och teletillsyn), radioavdelningen (ledning och stab, fast radio, kundtjänst, landmobil radio, maritim och luftfart, rundradio samt satellit), tekniska avdelningen (utrustning samt radiotillsyn i , och ), avdelningen för Internet och säkerhet (samhällsåtaganden, informationssäkerhet, tillgänglighet-IT och IT-incidenter), administrativa avdelningen (personal, data, intendentur och upphandling), planeringsavdelningen, rättsavdelningen (rättsfrågor och förvaltningsjuridik) och informationsavdelningen För stöd till generaldirektören finns också ett särskilt kansli. PTS leds av en styrelse med s.k. fullt ansvar. Detta innebär att vissa bestämmelser i verksförordningen om ansvar för myndig- hetens chef inte gäller. Styrelsen ansvarar således för myndig- hetens verksamhet och prövar om den bedrivs effektivt och i överensstämmelse med syftet med verksamheten. Arbetsför- delningen mellan styrelsen och generaldirektören har lagts fast av styrelsen genom ett särskilt delegationsbeslut. Styrelsen beslutar om årsredovisning, delårsrapporter och budgetunderlag, åtgärder med anledning av RRV:s revisions- rapporter, föreskrifter riktade till enskilda, kommun eller lands- ting, PTS avgifter samt ärenden som myndighetens chef hän- skjuter för avgörande i styrelsen. PTS verksamhet finansieras på olika sätt beroende av vilken verksamhetsgren som avses. Förvaltningen finansieras genom avgifter samt anslag för totalförsvar, samhällsåtaganden, kassa- service, del av tillit-IT, del av tillgänglighet-IT och IT-incidenter. Upphandlingsverksamheten finansieras däremot i sin helhet av anslag för samhällsåtaganden, totalförsvar och telegramtjänster. PTS totala kostnader uppgick till . Den största kostnaden utgjordes av kostnaderna för upphandling av samhällsåtaganden, totalförsvar och telegram- SOU 2002:109 Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation , varav kostnaderna för internationella medlems- avgifter uppgick till . PTS verksamhet finansierades dels med anslags- medel, , dels med intäkter av avgifter och andra ersättningar samt ränteintäkter om totalt . Intäkterna av anslag för samhällsåtaganden och totalförsvar uppgick till eller av totala intäkter av anslag. Utfallet av PTS uppbördsverksamhet uppgick till . De totala förvaltningskostnaderna för PTS beräknas uppgå till ca 2002. Intäkter av avgifter och andra ersätt- ningar samt ränteintäkter beräknas uppgå till ca . PTS anslag för förvaltning är ca 2002. Kostnaderna för upphandling av samhällsåtagande, totalförsvar och telegramtjänster beräknas bli ca 2002. Detta finansieras via anslag. beräknas PTS totalkostnad uppgå till ca . Uppbördsverksamheten beräknas att uppgå till . Samtliga intäkter av avgifter som inte disponeras av PTS har tillförts inkomsttitel på statsbudgeten. PTS, KKV och KOV utarbetade rapporten ur ett konsument- och konkurrens- perspektiv. har myndigheterna fortsatt analysen av mobilmarknaden och en ny rapport, Mobil- telemarknaden i ur ett konsument- och konkurrens- perspektiv, presenterades . I den sistnämnda rapporten konstaterades att mobilmarknaden i princip fort- farande präglas av samma oligopolliknande struktur som tidigare och att det finns brister i konkurrensen på mobilteleområdet. Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation Det finns ett fortsatt utrymme för ökad priskonkurrens på mobiltelemarknaden. PTS påbörjade tillsammans med KKV och KOV ett arbete med en rapport om konsumenternas ställning på bredbandsmarknaden. Rapporten, Alltid på. Bred- bandsmarknaden ur ett konsumentperspektiv, presenterades under första halvan av 2002. I förordet till rapporten framhölls att de tre myndigheterna avser att fortsätta samarbetet med att gemensamt följa utvecklingen på bredbandsmarknaden. Vissa av de planerade åtgärderna kommer också att genomföras i sam- arbete mellan myndigheterna. 2.2.1Allmänt om Radio- och uppgifter I regeringens prop. 1993/94:160, Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området, föreslogs att en ny myndighets- organisation skulle införas fr.o.m. . Den nya organisationen innebar att två nya myndigheter – RTVV och och TV – skulle ersätta , , och Styrelsen för lokalradiotillstånd. När verket bildades var verksamheten inriktad på traditionell ärendehandläggning, i första hand beträffande när- radiosändningar. Regeringen har emellertid givit verket ytterligare arbetsuppgifter. Detta har inneburit att det förutom ärendehantering har tillkommit informativ och ut- vecklande verksamhet inom medieområdet. – beträffande marksänd digital TV – fått i uppdrag att bereda ansökningar och lämna förslag till regeringen på hur sändningstillstånd skall fördelas. Syftet med förändringen var att få till stånd en mer sammanhållen och överskådlig organisation inom radio- och TV- området. Detta innebar bl.a. att ansvaret för tillståndsgivning för Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation olika sändningsformer placerades hos en och samma myndighet samt att tillsynen av efterlevnaden av reklamregler och andra programregler för de olika sändningsformerna utövades av en och samma instans. Ansvaret för tillståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten uppdrogs åt RTVV, i den mån uppgiften inte ankom på regeringen. och TV fick till uppgift att ha tillsyn över efterlevnaden av regler för sänd- ningarnas innehåll, både enligt de särskilda lagarna för ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten och enligt de dåvarande avtal som slutits efter bemyndigande i radiolagen. fick också i uppgift att besluta om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådana regler. Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mång- fald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att mot- verka skadliga inslag i massmedierna. Det övergripande målet för RTVV:s verksamhet är att främja möjligheterna till mångfald i radio och television genom att ansvara för all tillståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio- och televisions- sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. RTVV:s uppgift är att arbeta med frågor om tillstånd att bedriva sändningsverksamhet. Verket handlägger ärenden om och beviljar tillstånd för lokal- och närradiosändningar och för tillfällig sändningsverksamhet. Verket förordnar också om lokala kabelsändarföretag. Vad gäller tillstånd att sända digital marksänd TV och radio är verkets uppgift bl.a. att lämna förslag till regeringen om hur tillstånden skall fördelas. Verket registrerar de som bedriver sändningsverksamhet enligt radio- och TV-lagen (1996:844), RTVL, samt den beteckning dessa använder för sina sändningar. Hos verket registreras också de som bedriver sändningsverksamhet som inte kräver tillstånd, dvs. de som sänder ursprungligt genom kabel eller som sänder program över satellit eller upplåter satellitkapacitet. Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation Verket har också till uppgift att registrera utgivare för närradio-, lokalradio-, kabelsändningar och tillfälliga sändningar samt utgivare för information från vissa databaser. kommer denna verksamhet att utvidgas genom att s.k. frivilliga utgivningsbevis kommer att kunna ut- färdas för webbplatser på Internet. Vidare handlägger verket ärenden om avgifter för lokalradio och reklamfinansierad marksänd TV. RTVV kan besluta om sanktioner om vissa regler för sändningsverksamhet inte följs. Verket fastställer även före- skrifter om TV-standarder och bedriver tillsyn inom området. I RTVV:s verksamhet ingår att följa utvecklingen inom medieområdet. Uppgiften innebär att verket löpande skall inhämta, sammanställa och publicera statistik och annan relevant information beträffande ägande- och branschstruktur samt teknik och ekonomi. Verket skall förse regeringen och andra intressenter med information om utvecklingen inom området. Härvid svarar verket för audiovisuell statistik, dvs. statistik rörande radio, TV, video, kabel, satellit, film och ljud- inspelningar. Verksamhetsmålet 2001 för RTVV var att löpande förse regeringen och andra intressenter med information om ut- vecklingen inom medieområdet. Målet var också att öka kun- skapen om utvecklingen inom medieområdet. Verket skulle i detta arbete publicera statistik och annan information be- träffande ägande- och branschstruktur, teknik samt ekonomi inom medieområdet. I frågor som rör ägande- och bransch- struktur skulle RTVV samarbeta, i lämpliga former, med . Samverkan med har främst avsett arbetet med rapporten , som berörs närmare nedan, och insamlande av audiovisuell statistik. Målet var i stort sett detsamma. Tillägg har dock gjorts Myndigheter inom området för elektronisk kommunikation när det gäller samverkan som 2002 skall ske med för radio och TV, , , samt . RTVV deltog i arbets- och referensgrupper inom och andra myndigheter. Dessutom har verket deltagit vid ett flertal seminarier, konferenser och kurser inom medieområdet. publicerade RTVV rapporterna Mediestatistik 2000 och Medieutveckling . Den sistnämnda rapporten utgjorde ett led i verkets arbete att följa medieutvecklingen. Statistiken är en sammanställning från verkets register samt från andra källor inom områdena radio, TV och branschekonomi. Rapporten innehåller en guide till mediesituationen i . Den är avsedd att fungera som en faktabas, men innehåller också hänvisningar till var man kan finna ytterligare information och analys av den aktuella svenska mediesituationen. I rapporten har verket redogjort för utvecklingen inom medieområdet, bl.a. beskrivs ägande och branschstruktur, teknik samt ekonomi.