sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Att behålla huset var dessutom så vik- tigt för oss att vi ansåg det berättigat att försvara det med ett visst mått våld mot till exempel snutar och skinnhuven. Naturligtvis var jag, när jag gick in i hu- set, inställd på en konfrontation med polisen. Stock- holmspolisens uppträdande vid tidigare husockupa- tioner hade lärt mig att utan huva, gasmask och sten är det omöjligt att stanna kvar i ett ockuperat hus i mer än 20 minuter.859 Hörnqvist pekade i sin debattartikel också ut tre grundpelare i samhället som ockupanterna genom sitt handlande brutit emot: Den privata äganderätten, kapitalackumulationen (det vill säga att man måste tjäna pengar på allt) och statens tvångsmonopol. En annan av ockupanterna, , menade att polisen upprät- tat en polisstat på östra . Både och må- lade i sina debattartiklar upp en mycket mörk bild av . Hörnqvist såg polisinsatserna mot ockupanterna på Fol- kungagatan som den yttersta utlöparen av den ocean av hat och våld som gör att det här samhället håller sig flytande. framhöll å sin sida att det gäller att freda vår rätt till motstånd i denna ohyggliga tid.860 Polisens insatser för att avbryta ockupationen kom i samtiden och även efteråt att bli föremål för en hel del kritik som i stort sett gick ut på att våldsanvändningen inte stod i proportion till vad sa- ken gällde eller det motstånd som ockupanterna gjorde. Krimino- logen menade i en artikel i 1993 att det svårt att värja sig mot misstanken att insatsens egentliga huvudsyfte var att fungera som en övning för polisens antiterrorist- styrkor.861 Och det är naturligtvis inte omöjligt att detta motiv spe- lade en roll för hur det hela utvecklades. bör det ha varit av stor betydelse att varken polis eller politiker ville se en upprep- ning av den långa ockupationen av tidiga- 859AB 16/6 1990. 861Flyghed, : Husockupanter och antiterrorpoliser. Särtryck nr 3 (ur nr 9/1993). re där ockupanterna faktiskt lyckade påverka den politiska besluts- gången. 1980-talets erfarenheter medförde att det utvecklades en svensk modell som även dansk polis började använda sig av: dvs man slår genast till och utrymmer huset för att inte ge ockupanterna möjlighet att bita sig fast.862 Metoden diskuterades på ett arbetsmöte med representanter för svensk och dansk säkerhetspolis i . Att man ändrat taktik hade dock fått vissa konsekvenser framhölls det. Ockupant- erna hade nu börjat förbereda sig bättre med välbyggda barrikader samt motangrepp mot polisen bl.a. genom att kasta ut partisanpi- kar på gatorna.863 Att upptrappningen av våldet och motståndet från ockupanterna sades vara en konsekvens av polisens nya taktik sida var ingenting som kommenterades utan tycks ha godtagits både av svensk och dansk säkerhetspolis. Det som diskuterades av- såg visserligen danska förhållanden men torde likväl ha haft sin motsvarighet i . Husockupationerna i var kanske de som fick mest uppmärksamhet i riksmedierna. Det var emellertid inte bara i hu- vudstaden som anarkistiskt orienterade ungdomar ockuperade hus. Som nämnts ovan uppträdde i Husnallarna som genomförde sin första ockupation . Aktionen, som avsåg ett hus på , betraktades av säkerhetspolisen som en följd av husockupationen på Luntmakar- gatan i . Ockupationen på följdes av flera andra bl.a. ett kvarter på där ockupanterna erbjöds att bo kvar med rivningskontrakt. Från säkerhetspolisens sida sågs detta som en stor seger för Husnallarna. Säkerhetspolisen förut- såg också stora problem när huset senare skulle utrymmas och menade att det förelåg en risk för en upptrappning av ockupatio- ner genom detta beslut. I likhet med ockupationerna i försökte säkerhetspolisen kartlägga och identifiera deltagarna ge- nom egen spaning samt även med hjälp av ett TV-program som bl.a. skildrade ockupationen av Även genomfördes flera ockupationer i . När polisen i avhyste ockupanter från fyra hus i på Hi- singen deltog personal från . 862Arbetsmöte i om militant anarkistisk/autonom verksamhet. PM författningsskyd- det, 4/2 1992. Akt löpnr 1. 864PM RPS/Säk 22/3 1988. Akt löpnr 1. rationen syftade till att underlätta polisinsatsen samt inhämta un- derrättelser om ockupanternas modus operandi. Avlyssningen rik- tades in mot mobiltelefoner och walkie-talkies men blev resultatlös då ockupanterna inte använde den typen av kom- munikation.865 ockuperades ett hus på i . Ockupa- tionen varade varefter polisen, som möttes av bl.a. mo- lotovcocktails, bröt sig in och grep samtliga därvarande ockupan- ter. Enligt säkerhetspolisens halvårs- rapport var detta första gången som ockupanter i kastat bensinbomber mot polis.866 Aktionen hade förberetts och föranledde inköp av specialutrustning som flamsäkra overaller och nya hjälmar till en kostnad av runt en miljon kronor.867 Säker- hetspolisen i bidrog med omfattande spaningsinsatser.868 Bland annat hade säkerhetspolisen två källor som då och då befann sig inne i huset. Dessutom bedrevs telefonavlyssning mot en av de tongivande ockupanternas hemtelefon vilken denne brukade då han inte befann sig i det ockuperade huset. Avlyssningen hade inletts efter misstankar om förberedelse till sabotage, framför allt riktat mot . Vid tiden för ockupationens slutfas synes telefon- avlyssningen dock framför allt ha syftat till att skaffa underrättelser om vilken beväpning ockupanterna hade samt vilka andra förbere- delser som gjordes för hindra polisens inbrytning. Det framhölls också vara av stort intresse att kunna via TK [telefonkontroll] få vetskap om de källor som fanns inne i fastigheten var pålitliga eller ej.869 Av allt att döma var säkerhetspolisen i mycket nöjda med operationen mot husockupanterna på . Enligt den bedömning som sektionen i gjorde skapade ockupationen på en klyfta mellan militanta ockupanter och de mer sansade anarkisterna i . De sistnämnda sades nu ta avstånd från de militanta och sektionen i bedömde att det skulle ta innan anarkisterna i staden åter kunde fungera som en samlad politisk kraft.870 I en PM hävdades att det var påtagligt att polisens ingripande mot husockupanterna inneburit 865Se handlingar i akt löpnr 1. Halvårsrapport gällande tiden 1/10 1990 - 31/3 1991. 867Hot och aktiviteter mot Polisen - tendenser och erfarenheter. PM 17/4 1991. Akt 001304- 8806 löpnr 1. 868Se handlingar i akt löpnr A 1. 869PM, 18/10 1990. personakt löpnr 1, C 1. Halvårsrapport gällande tiden 1/10 1990 - 31/3 1991. en mycket stor motgång för de autonoma i vilka heller inte lyckats reorganisera sig. Efter utrymningen av huset lät en polispiket följa ockupanterna runt om i i en veckas tid. Man lät även en polisbil stå parkerad utanför den an- arkistiska samlingspunkten katten på Bergsgatan.871 Att ockupationen av och polisens insatser vid ut- rymningen av huset fick konsekvenser för framtiden framhölls också i en artikel i . I artikeln, som byggde på intervjuer med två framträdande anarkister, och , hävdades att polisens stormning fick en avgörande betydelse för det unga motståndet i . Hatet - och vanmakten - växte.872 I ockuperades 1989 den Gillbergska gården belägen på . Säkerhetssektionen i framhöll i samband med detta att de tre som utpekades som initiativtagare hade ledande positioner inom varför det inte kunde uteslutas att partiet ligger bakom aktionen.873 6.71990-talet – Antifascism och miljöaktivism Ockupationen av huset på i marke- rade på många sätt slutet på husockupantrörelsen. En av deltagarna i ockupationen, , beskrev i en artikel vad hon såg som slutet på en epok. Slaget om (-91) satte på något vis punkt för ockupantrörelsen i , i alla fall för mig det var inte möjligt att gå längre, eller inte me- ningsfullt. Även om vi på känt manér i viss mån blottlade statens fascistiska ansikte och väldigt många människor reagerade på polisens övervåld och maktfullkomlighet, så var det inte riktigt värt det. Det var inte krig vi ville ha. Revolution i och för sig, nå- gon gång, men inte skyttegravskrig tre där folk (vi) blev allvarligt skadade och en hel stadsdel försattes i undantagstillstånd medan polisen löpte amok mot fabricerade hotbilder. Hur diskuterar man demokrati och rättvisefrågor under sådana omständ- PM 22/3 1991. personakt löpnr A 1. 872AB 8/1 1994. 873PM 12/12 1989. Akt löpnr A 1. Möjligtvis kunde det tillfredsställa en ung anarkists behov av aktion och adrenalin, men som po- litisk metod kändes det onekligen som ett steg bakåt. Den politiska scen som husockupationerna hade ska- pat var mycket förändrad. Vi hade försatts, och kan- ske också försatt oss själva, i en situation inte helt olik delar av den tyska 70talsvänstern.874 Den anarkistiska rörelsen satte nu i stället kampen mot den fram- växande nazismen i första rummet. genomfördes ett 15-tal attentat mot flyktingförläggningar och det förekom flera fall av mord och grovt våld från nazistiskt håll. Detta var utgångspunkten när de autonoma och anarkistiska grupperna på allvar började enga- gera sig som en motkraft till en alltmer aggressiv och våldsbenägen svensk nazism. Aktivt arbete mot rasism, främlingsfientlighet och nazism har be- drivits på olika sätt , främst från vänsterhåll. bildades Kommittén mot nynazism och ras- fördomar av bl.a. . fungerade tidskriften och det 1985 bildade riksförbundet med samma namn som samlingspunkter för den antirasistiska rö- relsen. Säkerhetspolisen såg på Kommittén mot ny- nazism och rasfördomar som en kommunistisk täckorganisation. Stoppa rasismen betraktades ett 20-tal år senare på ett likartat sätt, dvs. som ett försök till enhetsfront från den revolutionära vänstern och då framför allt Socialistiska Partiet.875 blev det allt vanligare med konfrontationer mellan vänster- och högergrupper i samband med de senares hög- tidlighållande av dödsdag. Från att ha varit då åld- rade farbröder från och Nysvenska rö- 874Moberg, : Uppgång och fall: Historien om BZ. Frihetlig Press nr 1. . Signaturen Hickory gav i tidningen följande bild av 1990-talets förändrade läge: Början innebar en knäck för såväl husockupantrörelsen som yuppiseringen. Husockupanterna hade svårt att hävda sig mot den strategi som ministrarna enats om på EU-nivå - att alla ockuperade hus antingen skulle stormas eller skriva detaljerade kontrakt med myndigheterna. Det sas aldrig offentligt, men lär ha fungerat som tidsgräns. Sorgligt nog gick det mesta enligt deras planer. Hickory: Party for your right to fight. 875Ang Stoppa rasismen se akt . relsen mindes fornstora dar kom att i allt högre grad få karaktären av generalmönstring av nazister och höger- extremister.876 Parallellt med de ökade konfrontationerna mellan högerextre- mister och olika vänstergrupper pågick en strävan att försöka orga- nisera det anarkistiska nätverket i på ett bättre sätt. Som ett led i detta genomfördes A 90 dvs. ett nationellt anarkistmöte på i . Av det diskussionsunderlag som skickades ut före mötet framgick att en av diskussionspunkterna var frågan om våld eller icke-våld. En av de tongivande Stock- holmsanarkisterna , presenterade frågan på följande sätt: Frågan i vilken utsträckning man kan tänka sig att an- vända våld i den politiska kampen har diskute- rats inom anarkistiska rörelserIstället för att accep- tera en pluralism av kampmetoder, som kompletterar varandra, har man låst sig i onyanserade synsätt. En diskussion om det är rätt eller fel att använda våld i allmänhet är enligt min mening, inte bara utsiktslös utan även meningslös. För att en diskussion om våld (i betydelsen individuellt till skillnad från strukturellt våld) ska ha en klar mening krävs att den knyts till bestämda situationer. De enda situationer där frågan om användande av våld uppkommer i är i samband med försvaret av ockuperade hus, bekäm- pande av fascistiska organisationer och självförsvar i demonstrationer. Många andra situationer kan natur- ligtvis vara intressanta att diskutera, men det är inte troligt att de uppkommer i dagens Sverige.877 Andra inlägg i diskussionsunderlaget handlade om den antifascis- tiska kampen. Två andra tongivande anarkister framhöll att hade 30 novemberdemonstrationerna i in- neburit att man jönsat runt mot tre fiender (nassarna, skinsen, po- lisen) varav den ena är så otroligt överlägsen (polisen, som vet pre- cis hur och var vi och dom går - det är ju samma sak - de har total kontroll). Demonstrationerna hade lett till vad man be- tecknade som massarresteringar; 150 omhändertagna motdemon- stranter 1988 och 47 stycken 1989. Orsaken till misslyckandet för- klarades vara ingen organisation samt att alla haft olika idéer om 876Akt innehåller PM om 1988. 877Diskussionsunderlaget finns i akt löpnr 1. hur och vad man skulle göra.878 Ytterligare ett diskussionstema in- för A 90 gällde frågan om legalitet/illegalitet: All revolutionär verksamhet i dagens måste arbeta både på ett legalt och ett illegalt plan. Inte samma personer nödvändigtvis; det räcker med att kampen på de båda sidorna på något sätt håller kon- takt med varandra och samverkar. Sabotageaktionerna mot måste till exempel kombineras med legal verksamhet som tidningsutgivning och demonstra- tioner för att bli meningsfulla.879 Med frågor som dessa på agendan bör det inte förvåna någon att bedrev spaning mot mötet. Genom fotografering av delta- garna kunde 43 av dem identifieras. Deltagarlistan visar att det fanns en viss kontinuitet . Tre av deltagarna var föd- da varav två tillhörde dem som dömdes i Kröchermå- let 1978. De flesta andra hade dock förmodligen sina rötter i 1980- talets husockupantrörelse. Det som säkerhetspolisen fann mest in- tressant var dock att frågor om våld och illegalitet var uppe till dis- kussion.880 I samband med 30 novemberdemonstrationerna i förekom Antifascistisk Aktion som organi- sationsnamn. Det var dock först som for- mellt bildades som ett landsomfattande nätverk. Liknande gruppe- ringar fanns bl.a. i () samt bildades även i de skandinaviska grannländerna. Redan vid starten var inriktning mot en konfrontativ och militant antifascism klar.881 Kopplingar fanns dock även bakåt antirasis- tiska arbete, t.ex. inom Stoppa rasismen. En källa som för säkerhetspolisens räkning infiltrerade det anar- kistiska nätverket rapporterade att anarkisterna i den antifascistiska kampen använde sig av Stoppa Rasismens namn i olika sammanhang. Flera lokala AFA-grupper sades också använda ortens som frontorganisation.882 Källan läm- 880Angående A 90, nationellt anarkistmöte i . PM 7/2 1990. 881För en historik skriven av en medlem i se , : AntiFascistisk Aktion, en kort historik. 882Angående användande av andra organisationer för olika ändamål se även , andra sitter bara och pratar - AntiFascistisk Aktion, ett exempel på en social rö- nade också information om att anarkisterna förde register över na- zister samt att de med gott resultat lyckats infiltrera höger- extremistiska grupper.883 Genom källans rapportering framkom också att i samband med 30 novemberdemonstrationer i avlyssnade polisradion för att kunna dirigera demonstranter. För postgång användes ett system med regionala huvudadresser där adressaterna saknade koppling till . Brev inom nätverket skulle ställas till dessa adresser varefter de verkliga breven placerades i in- nerkuvert med rätt adress på. Källan kunde också lämna informa- tion om den taktik som tänkte använda sig av vid motdemon- strationer mot : Huvudstyrkan har civil vanlig klädsel - infiltrerar i in- ledningsskedet övriga publiken. En diversion utföres av ett 20-tal maskerade anarkodemonstranter en bit bort från själva demonstrationsplatsen. Avsikten med detta är att dra till sig polisen. När polisen riktar uppmärksamheten mot de maskerade personerna an- faller huvudstyrkan SD:s demonstrationsvakter samt - eventuellt tänker de bära bort honom.884 Den konspirativa postgången har även beskrivits av en annan källa. Post skulle inte skickas direkt till adressaten utan gå omvägar via vissa kontaktpersoner som svarade för bestämda områden. Om medlem X vill sända ett brev till medlem Y, vil- ken bor i t.ex. x-stads distributionsområde, lägger X sitt brev i ett kuvert och skriver Y:s namn på kuver- tet. Han lämnar det sedan till adressen i x-stad. Brevet distribueras därefter till Y genom att läggas i ett nytt ytterkuvert och sänds till kontaktmannen under vil- ken Y finns.885 Samma källa rapporterade också om planläggningen inför en mot- demonstration mot 1994. Enligt källan skulle huvuddelen av motdemonstranterna agera som vanliga åhörare utan relse och ungdomsarbetarnas förhållningssätt. Otryckt D-uppsats, bete, 1999. s. 13-14. 883Se handlingar i akt , löpnr 1. 884Se rapport i akt . 885Se handlingar i akt löpnr 1. särskilda kläder och symboler med anknytning till . En mindre grupp skulle däremot vara klädd på ett sådant sätt att polisens uppmärksamhet riktades mot denna grupp. Den mindre gruppen skulle också gå till angrepp mot SD:s demonstration i syfte att av- leda polisens uppmärksamhet. När polisen därmed var engagerad av den mindre gruppen skulle huvuddelen av motdemonstranterna gå till aktion för att då förhoppningsvis bara möta ett mindre antal po- liser.886 En affischkampanj skulle också dras igång för att locka ungdomsgäng, framför allt invandrare från s.k. kickersgäng, att delta i motdemonstrationen. var hu- vudmotståndare utan tvekan . Kampen fördes på många olika sätt och inte bara som i fallet ovan genom direkt konfrontation. Även metoder som att plocka bort samtliga SD-valsedlar från postkontor och vallokaler samt flygbladsutdelning och annan traditionell opinionsbildning använ- des. följde säkerhetspolisen en motdemonstration riktad mot . Det konstaterades härvid att flera av an- arkisterna var maskerade och att en i förväg upplagd hög med ste- nar hade placerats i anslutning till SD:s mötesplats. Säkerhets- polisens övervakare kunde i sin efteråt författade PM dock inte undvika att uttrycka viss beundran för anarkisternas organisation: Efter att under i stort sett följt anarkister- na framstår de i stort som en grupp vilken präglas av i vissa stycken god disciplin och målmedvetenhet. Det- ta har framgått genom att de på förhand verkar veta hur de ska agera, hur de kan förflytta sig i mindre grupper för att helt plötsligt gå samman i en större grupp, allt under ledning av vissa personer som med små handtecken och också med visselpipor leder och samlar gruppen/grupperna i syfte att nå sitt mål. Vid en jämförelse med högerextremisterna framstår anarkisterna en sådan här dag som mer tänkande och planerande både som individer och gruppSlutomdömet om de aktioner som företogs av anarkisterna torde ge vid handen att man även i fortsättningen i görligaste mån bör följa anarkisterna vid de tillfällen de sluter sig samman för att angripa de/det som anses vara främsta målet för dagen.887 Centralt i verksamhet är att bemöta högerextrem verk- samhet var den än dyker upp. I detta ingår att kartlägga motstån- darsidans medlemmar, sympatisörer och verksamhet. har utvecklat en effektiv apparat för att övervaka och kartläg- ga sina meningsmotståndare. Kartläggningen bedrivs dels genom öppna källor som Internet, myndighetsregister och press, dels ge- nom yttre spaning mot personers bostäder, mot nazistiska mötes- lokaler och butiker. Syftet kan ibland vara att fastställa var ett viss möte eller en konsert ska hållas eller var en viss framträdande per- son inom den nazistiska rörelsen bor. Flera attacker har genom- förts mot nazistiska lokaler i bl.a. i , och Södermalm.888 Man hjälper även kamrater i andra länder vid demonstrationer framför allt i och . Det framstår också som klart att man har kontakter inne i den högerextrema världen. Det rör sig om personer i dess periferi, om avhoppare och kanske även egna infiltratörer. Det finns källuppgifter som pekar på en långt gången sektione- ring med hög intern sekretess inom . T.ex. hävdades från flera håll att den s.k. researchgruppens med- lemmar var okända för vanliga AFA-medlemmar. Researchgruppen uppges bl.a. ha sysslat just med kartläggning av högerextremister.889 Sektioneringen och sekretessen syftar också till att hindra läckor inför en demonstration. Därför är det vanligt att bara en grupp inom nätverket har full insyn i planeringen.890 Det lär även före- komma att uppgifter och bilder från den egna researchverksamhe- ten lämnas till pressen.891 höll möte i . När den faktiska mötesplatsen blev känd distribuerades den- na via SMS inom det antifascistiska nätverket. bedrev sedan spaning genom fotografering och genom att registrera bilnum- mer.892 I samband med manifestationen i noterades att både nazister och kartlade varandra. 887PM angående anarkisternas aktiviteter i samband med demonstration av högerextremisterna, vid m.fl. platser . PM Författningsskyddet 27/4 1994. personakt löpnr A 1. 888Se t.ex. angående AFA-Stockholms aktion mot högerextremistisk verksamhet i , . PM 12/5 1998. Akt löpnr 8. 889Se handlingar i akt samt akt . 890Se handlingar i akt . 891Se handlingar i akt . 892Se handlingar i akt löpnr 2. zisterna fotograferade AFA-anhängare och en person från ta- lade in bilars registreringsnummer på en bandspelare.893 En vanlig metod som används både av anarkister och nazister är att rekvirera bilder från passregistret. beställer alltså passbil- der på nazister samt uppges även kartlägga om nazister beställt bil- der, vilka personer som beställt många bilder, vilka inom vänstern vars passbilder beställts samt och öppna polisens beställ- ningar. Det senare möjliggjordes genom ett misstag från passenhe- ten. Det uppges även ha förekommit beställningar av passbilder i falskt namn för att skapa oro och förvirring.894 kom över en intern från det landsmöte som hölls i . Rapporten innehåller dels översikter över olika nazistiska grupper i , dels rapporter från olika lokala AFA-grupper rörande läget på nazistfronten. Rapporterna påmin- ner på många sätt om egna periodiska sammanställningar över nazistisk verksamhet i Sverige.895 Vid sidan av den antifascistiska rörelsen kom en ny radikal och aktivistisk miljörörelse att växa fram. Under ru- briken Kulturkrock genomfördes bl.a. trafikblockader i . Genom arrangemang som ickevåldshelg och mot- ståndshelg växten ett nätverk fram som tog namnet Roundtable of KulturKrockers (STRoKK). kom en öppet verkande aktionsgrupp att bildas under namnet Kokosbollarna. Namnet lär ha tagits efter en kokosbollsfabrik som revs för att ge plats för en väg inom Dennispaketet. Lokaler fick Kokosbollarna hos Grön Ungdom på i . Kopplingen mellan Grön Ungdom och utomparlamentariska ak- tivistkretsar medförde att två telefoner på avlyssnades . Brottsmisstanken var förberedelse till sabotage riktat mot och avsåg en medlem i Grön Ungdom. Vid sidan om den öppet verkande gruppen Kokosbollar- na fanns en sluten aktionsgrupp som enligt Socialekologisk Ak- tions motståndshistorik bedrev följande verksamhet: 893Se handlingar i personakt löpnr 2. 894AFA kartlägger passfotobeställningar. PM 19/11 1999. planerar att störa nazis- ter med falska passfotobeställningar m.m. PM 22/12 1999. Akt löpnr 8. 895Rapporten finns i akt 001306-37030 löpnr 10. Den slutna aktionsgruppen genomförde aktioner mot , Bilistpartiet och företag bakom Dennis- paketet. I maj- 93 höll de en aktionshelg (där alla STRoKK-grupper deltog). Aktionsgruppen blev en länk som förde flera aktivister in i anarkistmiljön. Hösten -93 var gruppen med och öppnade anarkist- centret RSM, som förvandlades till eko- aktivisthaket Cafe Monkeywrench ("Monkeywren- ching" är amerikansk slang för ekosabotage). -93 och våren genomförde monkey- wrenchaktivister några småaktioner (en offentlig bil- smash på , monkeywrenchhelg och en hel del smashade fönsterrutor) under namnet Asfalt- djungelns Indianer.896 hölls en rad planeringsmöten i syfte att effektivisera motståndet mot Dennispaketet. Som ett resultat av detta bildades det ekoanarkistiska aktion med tidning- en Ekologisten som organ. Redan det första numret av 1996 diskuterade sabotageaktioner eller ekoförsvar som man val- de att kalla det: De aktioner som gjorts mot vägbygget i har innefattat komponenter som eld och sönderskurna hydraulikslangar.