sou · GQB351 · 2003-01-01 00:00:00 — Skälen till dessa svårigheter och misslyckanden kan växla. Inte sällan har ett tyd- ligt och uthålligt stöd från ledningen såväl som tyd- ligt nyttomål saknats. Tekniska problem har ofta gjort att de integrationsambitioner som initierat arbetet ej kunnat realiseras. Goda förutsättningar för förverkligande! I takt med att det utvecklas ett kraftfullt bredband kommer olikheter i terminologi och informationsstrukturer allt tydligare att framstå som ett akut problem som måste lösas. Budgetnedskärningar och effektivi- tetskrav framtvingar integration och samverkan, som medbor- gare, kunder och företag aktivt kräver att myndigheter, kommuner eller olika vårdenheter samverkar. Det finns allt fler praktiska föregångsex- empel som visar att ökad enhetlighet är möjlig att åstadkomma. En rad nationella IT-relaterade utredningar är på gång. "Vården ITiden" (SOU 2002:3) skisserar en nationell, samlad strategi för IT-användning- en i vården. Den pekar ut informationsområdet som ett av de viktiga åtgärdsom- rådena. Det saknas dock tydliga handlingsplaner för insatser inom de flesta samhällssektorer. Det är alltså ett bra läge för initiativ från det politiska ledarskapet och från ledningen för olika verksamheter. Utmaningen ligger främst i att samla, stimulera och fokusera de insatser som pågår för att lägga en bra grund . Flera angreppssätt – samlat perspektiv De framtidsbilder presenterar i detta dokument visar att omställningen till ett tjänstesamhälle som bygger på breddtjänster är ett naturligt nästa steg. Men det är också en rejäl utmaning som förut- sätter en ambition att dra maximal nytta av de teknikinvesteringar som tidigare genomförts. En viktig fråga är hur utmaningen kan delas upp i hanterbara bitar som kan lösas för sig utan att helheten går förlorad. Några av insatserna kan ske "nedifrån" för att lösa konkreta, avgränsade problem eller för att utnyttja de nya möjligheter som IT-utvecklingen erbjuder. Andra insatser behöver göras "uppifrån", för att få grepp om helhe- ten, underlätta samsyn och att se till att olika insatser stödjer varandra och blir hanterbara för oss i egenskap av medborgare, konsumenter och i arbetslivet. Medvetna och väl valda punktinsatser Biljettbeställningar, bil- och bostadsannonsering, samt information om lediga jobb är exempel på tidiga tjänster som växte fram på nätet . Några var och är företagsspecifika tjänster, andra sköts av branschgrupperingar. Denna typ av tjänster är inte sällan branschspecifikt utformade, med likartad form och likartade funktioner, vilket underlättar för användare som går från webbsida till webbsida för att söka och jämföra. steg i utvecklingen är att ytterligare samordna och bredda denna typ av tjänster. uppmärksammade flera sådana initiativ i en skrivelse till regeringen . Nedan några exempel på pågående projekt som visar att det går: -en bredare samannonsering av lediga jobb och av arbetssökande, som når en bredare krets av de som letar nytt arbete, respektive de som ska nyanställa. Här samarbetar och olika pri- vata förmedlingsföretag, -en samlad och mer lättillgänglig katalog över studievägar i gymnasiet, högskolan och även vuxenutbildningen, där de olika skolorna och universiteten samverkar, -samannonsering av turistevenemang, konferenser och andra arrange- mang, där både turistbranschen, kulturinstitutioner, idrottsrörelsen med flera har många fördelar att hämta. och myndigheter har visat vad som kan göras inom deras egna verksamhetsområden. inofficiellt världsrekord i att expediera pass. Från det att den sökande kom fram till disken hos pass- myndigheten tog det normalt cirka 6 minu- ter tills den sökande hade sitt pass i sin hand. Det var möjligt tack vare att kontrollen i polisens register automatiserats och att personbevis kunde hämtas från folk- Så fungerar det fort- farande, men av säkerhetsskäl måste passet nu tryckas centralt med mer avancerad teknik för att förhindra för- Vanligen kommer passet på posten efter en (fortfarande en toppnotering internationellt). Exempel på sektor- och branschvisa initiativ Ambitionen att ge så snabb och direkt service som möjligt har lett till följande branschvisa initiativ och försök att skapa nya e-miljöer för kontakter och tjänsteutveckling: -Bilbranschens affärsmodell för e-handel. Här kan vi som nybilsköpare beställa precis den modell vi önskar, med rätt färg, motorstyrka och annan utrustning. Detta har vi bilbranschens interna datasystem att tacka för, som har automatiserat många av de vanligaste rutinerna mellan fabrikant, underleverantör och bilförsäljare. På så sätt kan våra önskningar översättas i frågor som "har vi detta på lager?". Systemet kan hantera nya beställningar, beräkna leveranstid med mera och ge oss ett direkt besked om bilen kan hämtas ut. Allt detta bygger bland annat på en långtgående standardisering av beteckningar på bildelar, av formulär för beställningar, leveransbesked, lagerställning med mera. Liknande system finns exempelvis inom konfektionsbranschen, möbelhandeln med flera. -Den offentliga förvaltningens pågående arbete med 24-timmarsmyn- digheten som bland annat omfattar insatser för att komplettera den tekniska plattformen. Syftet är att underlätta för framtida tjänsteut- veckling, liksom för enskilda och gemensamma pilotprojekt som både är förebilder och klargör vad som kan uppnås, och att beskriva hur arbetet kan bedrivas i större skala. -hantering av export och import av varor. Rapportering mellan de importerande eller exporterande företagen och sker i allt väsentligt digitalt, och på en bråkdel av den tid som fordra- des tidigare. Det är resultatet av rationalisering av informationen i fraktsedlar och andra handelsdokument. De legala varuflödena över gränserna kan följas i detalj, som systemet kan ge indikationer om var och när en mer ingående tullkontroll kan vara befogad. -Sektorer som vård, utbildning och kultur har tagit initiativ till nationella IT-strategier, som i varierande grad beaktar och utgår från den utveckling mot nya tjänster som här diskuteras. Dessa kan ge en ram för riktade och samlade insatser i syfte att lösa specifika problem och att bygga upp ett bredare och mer systema- tiskt kvalitetsarbete över institutions- och specialitetsgränserna. -Ett nytt område för breddtjänster öppnas i takt med att den nationella vägdatabasen kommer i reguljär drift och bidrar ytterligare till den expansiva utvecklingen av tjänster baserad på geografiska informa- tionssystem. Sökes: ledarskap och samlade initiativ Exemplen på utvecklingsinitiativ och konstruktivt infrastrukturbygge visar både att det går och att det fyller viktiga behov att utveckla breda, informationsbaserade tjänster. Men trots alla de goda exemplen är problemet att det saknas en kraftfull ledning och samlade initiativ som hanterar viktiga gemensam- ma frågor. På snart sagt varje område som nämnts tvingas enskil- da myndigheter eller branscher som är föregångare bestämma de stan- darder, gränssnitt och den terminologi som borde vara bransch- och myndighetsöverskridande. Det finns få, om ens något forum där breddtjänsternas frågor om prioriteringar av insatser, samverkan och ansvarsfördelning mellan sek- torer, branscher eller organisationer kan diskuteras. Även kompetens- försörjningen är ett gemensamt växande problem. Redan nu står vissa informations- och tjänsteområden inför vad som kan kallas en kompe- tenskris, där en stor del av dagens experter går i pension och återväxten inte alls svarar mot de väntande och väx- ande behoven. Öppenhet och transparens fordrar utbyggt skydd Flera av visionerna och situationsbilderna pekar mot ett ökat behov av transparens och öppenhet. Breddtjänsterna fordrar att information i större omfattning kan återanvändas, utan att ge avkall på traditionellt högt ställda krav på ett kvalificerat skydd av information om enskilda. Detta ställer även stora krav på de regelverk och praktiska skyddsåtgär- der som ska garantera denna säkerhet. Informationssäkerheten har genomgående mycket stor betydelse i IT- Den information systemen hanterar är direkt kopplad dels till den enskildes personliga integritet eller säkerhet, dels till den säkerhet och sekretess som är en förutsättning för transaktioner inom näringslivet. Här bör en ökad användning bland annat av krypter- ing och elektroniska signaturer ske för att öka säkerheten av kommuni- kationen. Lagstiftning och andra regler behöver förändras, såväl för att skapa öppenhet och ökat informationsutbyte, som för att hantera konflikten mellan den enskildes integritet och behovet av informationstillgänglig- het inom nya strukturer hos olika myndigheter. Därför bör behörig- hetsreglerna ses över, liksom de behörighetssystem som finns inom organisationerna. Ett systematiskt arbete krävs för att förbättra informationskvaliteten så att en övergång till en rent digital hantering möjliggörs. Enhetlighet i begrepp, termer och informationsstruktur måste skapas för att integrera- de digitala tjänster ska utvecklas väl. Ansvaret för detta ligger främst på den organisation som "äger" ett register, en katalog eller en databas, som utnyttjas som en del av en tjänst av externa användare. Men det åligger även den som hämtar information hos annan organisation att både begä- ra en kvalitetsdeklaration när en tjänst startas och att rapportera de svag- heter som upptäcks i den praktiska hanteringen. Kvalitet i information är en viktig förutsättning för både säkerhet och transparens. Den enskilde ska kunna lita på att personliga uppgifter enbart används av den med korrekt behörighet. Utan sådana förbättringar av informationssäkerhet och integritetsskydd riskerar medborgare, företag och kunder att förlora tilliten till breddtjänsterna. Vänjer vi oss? I många sammanhang i livet tycks vi värdera nytta högre än säkerhet. Kanske är det i okunnighet om säkerhets- och integritetsriskerna vi för intima mobilsamtal offentligt -på bussen eller restaurangen – och använder e-post i alltfler samman- hang, både privat och i våra arbeten? Å andra sidan vill många ogärna använda betalkortsnumret för betalning över nätet. Breddtjänster aktualiserar svåra frågeställningar om säkerhet och integritet, varför det är viktigt att lösningarna utvecklas i takt med kommande användning. En strategi för förändring Våga tro på överraskningarnas möjligheter Tillväxten är beroende av tillgången på information och av de nya förutsättningar som breddtjänster kommer att föra med sig. Tillväxten rör i första hand näringslivet och marknaden, men frågan är om det går att förlita sig på att marknaden klarar av att få fram det som behövs för breddtjänster. Det är viktigt att medvetet skapa rätt förutsättningar för att marknadskrafterna ska dra åt rätt håll. Först då kan en ny företag- samhet växa på nya områden som bygger på breddtjänster. Det offent- liga har goda förutsättningar att agera förlöpare, så som skett tidigare i användningen av IT. Tillväxten är även beroende av innovationer. Med rätt åtgärder för bred information och breddtjänster kan vi skapa en grogrund för ett innovativt klimat. Det är inte säkert att det går att peka ut exakt vad som kommer ut av satsningarna. Men det är viktigt att våga tro på överraskningarnas möjligheter. En effektiv IT-infrastruktur, brett till- gänglig information och breddtjänster bildar förutsättningar för ett slags "digitala garage" där framtidens framgångsrika företag kan växa fram och ges tillväxtmöjligheter. Låt sektorerna gripa in i varandra Breddtjänster ger på nya förutsättningar för offentlig service och hur denna produceras. Arbetet med att skapa bred information inom offentlig sektor bör därför påskyndas. behöver de myndigheter som gemensamt skapar 24-timmarsmyndigheten automa- tiskt kunna använda varandras information. Många kommer att vinna på mindre dubbelarbete i skarven mellan olika IT-system och på snabbare informationstillgång. Näringslivet blir allt mer tjänsteproducerande, även de traditionellt varuproducerande delarna av industrin. Näringslivet och den offentliga sektorn samverkar på många områden. Sektorerna griper in i varandra, och gränsöverskridande förskjutningar sker av vem som tar ansvar för vad. Detta får betydelse också för informationsbehoven på ömse håll. Även näringslivet måste ta sitt ansvar för den breda informationen. Utnyttja industrins fokuserade satsningar Utvecklingen inom IT-industrin utgår från en ökande informationstill- gänglighet och krav på integration mellan system. Världens ledande är mycket aktiva i anpassning och utveckling av sina affärsidéer, strategier och produktprogram. Stora resurser läggs på att standardisera samverkan mellan olika system och applikationer. Detta är en viktig del av utvecklingen som kräver att information kan utväxlas mellan syste- men. Här öppnas ett nytt område för den kommersiella IT-utveckling- en. Inte minst därför är det viktigt för det offentliga att snabbt ställa höga krav på tekniken, något hela samhället kan dra nytta av. Undanröj byråkratiska hinder och underlätta förändring Parallellt med förslag till åtgärder för att gynna tillgången till bred information och utvecklingen av breddtjänster, finns även behov av åtgärder som öppnar upp gamla strukturer eller på annat sätt undan- röjer hinder som ligger i vägen för utvecklingen. Trögheter finns i byrå- kratin och i de byråkratiska systemen som motverkar förändring. Detta kräver översyn av arbetsrutiner, inrättande av nya roller av typen "Officer" och andra åtgärder för att minimera dessa problem. Det är också möjligt att förändra förvaltningsorganisationen för att därmed underlätta och påskynda utvecklingen. Ny kunskap och nya metoder för nya tjänster I en samhällsmiljö där digitala tjänster är en allt större del av vardags- och arbetslivet blir frågor om öppenhet och tillgänglighet, standardiser- ing och enkelhet, kvalitet och tillförlitlighet samt integration och sam- verkan mellan tjänster, viktiga forskningsområden. Metoder för effektiv informationssökning, strukturering och organisa- tion av digital information, informationsanalys och modellering, funk- tioner för interaktivitet och dialog, strategier för digitalisering, tjänste- utformning och utveckling av nya gränssnitt är centrala kunskapsområ- den för en högkvalitativ tjänsteutveckling. Detta gäller i näringsliv, för- valtning och i samhället i övrigt. förslag till handling- sprogram för breddtjänster – ett steg i IT- politiken De flesta samhällssektorer och medborgare kommer att påverkas eller bli beroende av de breddtjänster som blir grunden i det framtida tjänstesamhället. Det är viktigt för framväxten av breddtjänster att myndigheter, före- tag och högskolor ges förutsättningar att bedriva gemensam utveckling. Därför krävs kraftfulla initiativ för att snabbt hitta sätt att arbeta som ökar kvaliteten och sänker kostnaderna i samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv. Även om breddtjänster kommer att utvecklas på lång sikt, kan reger- ingen skynda på förloppet så att tidigt kan hämta hem vinster- na. Det handlingsprogram som föreslår syftar till att stimulera utvecklingen av breddtjänster i . Programmet ger en ram för åtgärdsförslag. Tyngdpunkten ligger på bred information – själva nyckeln till tjänsteutvecklingen, och på en fram- tidssäker IT-infrastruktur, i första hand vidareutveckling av bredband. Satsningar på breddkompetens, kunskapsutveckling och på kunnig personal för förändringsarbetet är nödvändiga om ska kunna ta steget in i det framtida tjänstesamhället. Handlingsprogrammet för breddtjänster består av två huvuddelar: långsiktiga satsningar på bred information. vidareutveckling av bredband, en framtidssäker IT-infrastruktur. föreslår därför att: Regeringen utformar ett främjandeprogram för att stimulera utveck- lingen av offentliga breddtjänster. I programmet bör klargöras vilka mål för tillväxt, samhällsservice, vardagsliv och demokrati som ska vara vägledande för att snabbt uppnå resultat med breddtjänster. Programmet bör peka ut intressenter, förutsättningar och vilka handlingsvägar som står till buds. Huvudsyftet med programmet är att skapa en kraftsamling kring utvecklingen av breddtjänster, där intres- senter och aktörer från olika delar av samhälle och näringsliv samver- kar. Programmet ska ge den vägledning och sammanhållning som efterlyses inom många områden. Det är viktigt att klargöra de nya förutsättningar som bör gälla för digitala tjänster: servicekrav, konsumentskydd, kvalitetsgarantier samt sekretess och etik vid hantering av den digitalt registrerade informatio- nen kring en tjänst. Nya regler, kvalitetskriterier och kontroll- eller skyddsmekanismer är kritiska för breddtjänsternas användning och fordrar framförhållning från både lagstiftares och tjänsteutvecklares sida. I främjandeprogrammet ingår att regeringen aktivt skapar utveckling- smiljöer för breddtjänster inom den offentliga sektorn och att detta görs i samverkan med näringslivet. De nya utvecklingsmiljöerna bör bygga på samordning och kombinationer av redan existerande resurser inom forskning, offentliga organ och näringsliv. Inledningsvis bör de inriktas på de stora offentliga tjänsteområdena som skola, vård, omsorg och förvaltning. Arbetet kan där visa vägen för nya breddtjänster i sam- verkan med näringslivet och på helt andra områden, till exempel inom e-handel, underhållning och arbetsliv. För att säkerställa att handlingsprogrammet ger de avsedda samhälls- vinsterna bör regeringen också planera särskilda insatser för uppföljning och utvärdering. Vinster och eventuella negativa effekter bör identifie- ras och dokumenteras. föreslår också att: Regeringen tillsätter en främjandekommission som driver på arbetet med utveckling, samverkan och uppföljning inom ramen för handling- sprogrammet. Arbetet med breddtjänster och bred information kräver både kun- skapsstöd och resurser för gemensamt arbete och ledning för att nå en effektiv samordning av utvecklingsarbetet. Handlingsprogram för utvecklingen av bred information föreslår att regeringen tar initiativ till ett handling- sprogram för utveckling av bred information. har en guldgruva av information inom den offentliga sektorn. Informationen är vik- tig som underlag för planering, men är underskattad som förutsättning för ett rationellt och mångsidigt näringsliv. Om informationen hos myndigheter, kommuner och andra offentliga organisationer görs tillgänglig i digital och strukturerad form, frigörs en ny resurs i samhället för helt nya tjänster vilka ger ökad nytta för många till låg kostnad. Programmet ska ge en bättre överblick över den del av samhällets informationsresurser som myndigheterna ansvarar för, få fram konkreta förslag till hur de kan vidareutvecklas som underlag för morgondagens tjänster, och hur informationsutbytet kan underlättas genom enhetlig terminologi och informationsstandardisering. Det är viktigt att en stark samverkan kan etableras mellan sektorerna. För detta behövs också finansieringsformer och prissättningsregler som möjliggör investeringar i och utnyttjande av gemensam information. Det behövs även besluts- och samrådsprocesser för denna samverkan, särskilt kring olika grundläggande informationsinvesteringar samt inve- steringar i terminologi, standarder med mera. ska program- met bidra till att lösa akuta och långsiktiga frågor om säkerhet, ansvars- fördelning med mera. På flera av dessa punkter har konkreta förslag till regeringen. Inventera resurser, digitalisera regeringen ger myndigheterna i uppdrag att inventera sin del av sam- hällets informationsresurser och att utarbeta en plan för att digitalisera sådan icke digital information, som är en resurs i den breda informationen. Varje myndighet bör beskriva vilken information den förfogar över så att denna information kan utgöra en del av samhällets samlade infor- regeringen ger myndigheterna ett långsiktigt uppdrag genom myndig- heternas instruktion att aktivt utveckla och förvalta sin del av samhäl- lets informations- och tjänsteresurser. Detta innefattar begrepps- och terminologiansvar inom det egna området. Uppdraget tar sikte på att stärka grunden för informationssamhället - tillgänglighet och kvalitet i informationen. Underlätta informationssamarbete, satsa på terminologiarbete och standardisering regeringen utformar regler som skapar ekonomiska förutsättningar för investeringar i digital information, terminologi och standarder. Detta behövs för de olika områden där samhällsrelevanta informationsresurser finns samlade, men även för en aktiv svensk medverkan i det interna- utvecklingsarbetet. Prissättning och andra villkor för informationsåtkomst om informa- tionsöverföring behöver granskas. Ofta kan utvecklingen av bred infor- mation om breddtjänster försvåras i onödan. Utveckling av metodkunnande och teori om standard ges ett bra stöd för att kunna vara en gemensam resurs för utvecklingen av informationsresurser i . Skydda den personliga integriteten regeringen ser över regler som har betydelse när information om enskil- da och annan information blir en del av den breda information som krävs för breddtjänster. Olika breddtjänster medför att information om personliga förhållan- den, liksom annan information, kommer att utnyttjas i skilda och för- änderliga sammanhang. Utvecklingen mot bred information och bredd- tjänster ställer därför krav på regelverken. Det kan gälla krav på för- ändringar på både kort och lång sikt. Vid bedömningen av om förändringar är nödvändiga bör man ta hän- syn till att det rättsliga regelverket i sig själv är en trög, men också flex- ibel struktur. Det går således i många sammanhang att tolka in en för- ändrad verklighet under gällande regler. På kort sikt är det viktigt att se över regler som rör informationsutbyte om enskilda, mellan företag och myndigheter, mellan myndigheter inbördes, liksom inom myndigheter och företag. är det främst per- sonuppgiftslagen och olika registerförfattningar, men också offentlig- hetsprincipen och sekretesslagen, som påverkar möjligheterna till såda- na informationsöverföringar. En översyn av dessa regler måste ske med inriktning på ett fortsatt starkt integritetsskydd för den enskilde. I annat fall kan misstron komma att växa mot de nya tjänsterna. Å andra sidan måste översynen undanröja onödiga hinder som kan finnas mot att bred information görs tillgänglig för utvecklingen av breddtjänster. Det handlar således om en grannlaga uppgift och en balansakt, väl illustrerad genom kampanjen som drog igång som den nya personuppgiftslagen trädde i kraft. I frågan om skydd för personuppgifter har IT- kommissionen tidigare fört fram förslag om utformningen av integritetsskyddet enligt en så kallad missbruksmodell. Den innebär att hanteringen av personuppgif- ter inte regleras i den omfattning som sker , utan att regleringen fokuserar på användningen av uppgifterna, det vill säga möjligheten att reagera på en viss behandling av enskildas personuppgifter som är att bedöma som missbruk. Detta skapar större flexibilitet. har en översyn av gällande personuppgiftslag mot bakgrund av en missbruksmodell inletts. Utredningen bör göras uppmärksam på de frågeställningar som bred information och breddtjänster kan få för utformningen av en missbruksmodell. Utredningen om offentlighetsprincipen och sekretesslagen bör ges tilläggsdirektiv som tar hänsyn till utvecklingen av bred information och breddtjänster. Därutöver bör även annan reglering uppmärksammas, bland annat den om konsumentskydd och om konkurrensförhållanden. På bör en beredskap för systematiska genomgångar av regelverken skapas. Sådana genomgångar är nödvändiga för att rätten inte i onödan ska bromsa utvecklingen eller skapa osäkerhet kring de nya tjänsterna. En sådan framförhållning kan vara en av uppgifterna för främjandekommissionen. Utveckla grundtjänster och annan infrastruktur regeringen utformar besluts- och samrådsprocesser för myndigheternas gemensamma arbete med att utveckla och förvalta informations- och tjänsteresurser, bland annat grundtjänster, liksom för att främja en sam- verkan med näringslivet.