sou · GQB3113d1 · 2003-01-01 00:00:00 — För att arbetet med att samordna informationsför- sörjningen inom rättsväsendet skall lyckas bedöms det nödvändigt att samverkan mellan RIF-myndigheterna ökar ytterligare. I takt med att internationella åtaganden har ökat genom bl.a. medlemskapet i EU, ställs även krav på en ökad internationell samverkan mellan rättsmyndigheter i olika länder. Samverkan bedöms viktig för att skapa förutsättningar för kommunikation och utbyte av information, för att bl.a. kunna erbjuda bättre service till allmänheten och för att skapa bättre förutsättningar för den brottsbekämpande verksamheten. SOU 2002:113 Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. 7.3.2Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet Föreskrifter om samverkan mellan myndigheter för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet finns i förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet. Syftet är att effektivisera kampen mot den ekonomiska brottslig- heten genom informationsutbyte, överläggning och samordning mellan berörda statliga myndigheter och genom samverkan mellan dessa myndigheter och kommuner, näringsliv och organisationer. Syftet är också att ge regering och riksdag underlag för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Samverkansorganet på central nivå mot ekonomisk brottslighet utgörs av . I rådet ingår riksåklagaren, generaldirektören för , rikspolischefen, generaltulldirektören, generaldirektören för , generaldirektören för Finansinspek- tionen, och generaldirektören för . I ingår också företrädare för , Verket för näringslivsutveckling och . Regeringen kan också utse andra ledamöter i . Därutöver finns ett regionalt samverkansorgan i varje län. har till uppgift att bl.a. följa utvecklingen av den ekonomiska brottslig- heten i samhället, tidigt uppmärksamma nya inslag i den ekonomiska brottsligheten samt ta initiativ till myndighets- gemensamma aktioner för att förebygga och bekämpa den ekonomiska brottsligheten. De regionala samverkansorganen har motsvarande uppgifter på lokal nivå. 7.3.3Ny strategi mot den ekonomiska brottsligheten I regeringens skrivelse Lägesrapport om den ekonomiska brottslig- heten (skr. 2001/02:40) tillkännager regeringen att den avser att utarbeta en ny samlad strategi mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringen anför bl.a. följande. Den utbredda ekonomiska brottsligheten rubbar tilltron till välfärdssystemen och därmed också den generella välfärdspolitiken. Att få till stånd och vidmakthålla en effektiv bekämpning av den ekonomiska brottsligheten är därför inte bara en viktig kriminalpolitisk uppgift utan också en viktig rättvisefråga och fördelningspolitisk fråga. För att säkerställa ett fortsatt offensivt arbete mot den ekonomiska brottsligheten bör en ny samlad strategi utarbetas. Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. SOU 2002:113 en ny strategi är bl.a. att tillse att det sker en optimal användning av resurserna och ett mer utvecklat brottsförebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet. Det är angeläget att det finns system som bättre än kan säkerställa att de brottsförebyggande aspekterna får tillräckligt genomslag vid utformningen av lagstiftning av betydelse för den ekonomiska brottsligheten. Behovet av särskilda riskbedömningssystem liksom institutionella lösningar bör övervägas. En annan viktig del består i att utveckla myndigheternas brottsförebyggande arbete. 7.3.4Riksdagens revisorers Informationsrapport /02:4 revisorer genomförde ett informationsbesök hos och ledningar. Besöket var föranlett av att skatteutskottet hade föreslagit revisorerna att belysa hur samarbete med och hanteringen av tullbevakningsuppgifterna utvecklats efter att blivit en egen myndighet 1988. Av revisorernas rapport framgår bl.a. att den ökande internationaliseringen och andra omvärldsfaktorer har påverkat de båda myndigheterna och medfört ett ökat behov av samverkan både nationellt och internationellt. I rapporten hänvisas också till regeringens budgetproposition (prop. 2001/02:1), där regeringen konstaterar att ett utvecklat samarbete mellan och är nödvändigt för att en effektiv och ändamålsenlig gränskontroll skall kunna uppnås. Betydelsen av samverkan med polisen framhålls också. revisorer framför i sin rapport att en särskilt viktig förutsättning för ett effektivt samarbete är att de olika myndigheterna har tillång till uppgifter ur eller åtkomst till varandras spanings- och underrättelseregister samt misstankeregister (revisorer, /02:4 utan Kustbevakning, s. 25 f.). Enligt direktiven skall utredningen bl.a. utreda om fiskala tulldatasystem (TDS) bör få användas i brottsbekämpande verksamhet och i så fall ge förslag till lagändringar som gör detta möjligt. Utredningen har därför utformat en enkät som ställts till generaldirektörerna för tullorganisationerna i EU:s medlemsstater samt och för att få information om hur arbetet med att bekämpa gränsbrottsligheten bedrivs i andra europeiska länder. I enkäten ställs vissa allmänna frågor om hur tullen är organiserad och om tullen samarbetar med andra myndigheter samt vilken information tullen har tillgång till. Enkäten i sin helhet är intagen i betänkandet som bilaga 2. De länder som har svarat på enkäten är , , , , , , , , , , , och . Den danska tullmyndigheten tillhör organisatoriskt Skatte- ministeriet. Den centrala tull- och skattestyrelsen har det strategiska ansvaret medan det operativa ansvaret är fördelat på 31 tull- och skatteregioner. Till åtta av dessa regioner har det knutits ett tullcenter, vilket ansvarar för tullkontrollen av landets inre och yttre gränser. Den danska tullen har ansvar för gränskontrollen av den legala varutrafiken (import, export och transit) samt för den illegala varutrafiken, såsom smugglingsbrott. Polisen ansvarar för passkontroll, förhindrande av illegal invandring och olovlig införsel av t.ex. barnpornografi. Den gemensamma tull- och skattemyndigheten har ansvar både för gränskontrollen och för frågor angående gränshandel avseende tull, mervärdesskatt och punktskatter samt indrivning av nämnda skatter och avgifter. All information lagras i olika register i en databas. Alla anställda i den gemensamma tull- och skattemyndig- heten, vilka har behov av information i sitt arbete, har tillgång till uppgifterna i databasen. De anställda har också möjlighet att företa direkta sökningar i de enskilda systemen avseende tull, punkt- skatter, mervärdesskatt, företags- och personbeskattning samt information rörande egendom. Tjänstemännen har vidare direktåtkomst till uppgifter angående indrivning och restföring av nämnda skatter och avgifter. Den gemensamma tull- och skattemyndigheten har inte direktåtkomst till polisens databaser men information kan utväxlas mellan myndigheterna. I ansvarar polisen, tullen och gränsbevakningen för bekämpningen av gränsbrottsligheten, de s.k. PTG-myndigheterna. Dessa myndigheter har ingått nationella bilaterala samarbetsavtal, vari gjorts överenskommelser om samarbets- och handräck- ningsarrangemang mellan myndigheterna. Myndigheternas lokala distrikt har även ingått egna samarbetsavtal, i vilka regionala och lokala förhållanden har kunnat beaktas. Bevakningen av brottslig- heten vid landets gränser ansvarar tullen och gränsbevakningen för. Personkontrollen sköts av gränsbevakningen och tullen ansvarar för varukontrollen. Vid några gränsövergångsställen finns endast personal från tullen stationerad och denna har därför getts befogenhet att även ansvara för personkontrollen. Den finska tullen ansvarar både för gränsbrottsligheten och för den fiskala delen angående uppbörd av tull och frågor om gränshandel. För tillfället bedrivs informationsutbytet mellan de olika verksamhetsgrenarna inom tullen via kontaktpersoner men ett datorsystem planeras att tas i drift. Databasen kommer att innehålla information om de olika verksamhetsgrenarna inom tullen och säkerställa tillgången till uppgifter mellan de olika verksamheterna. Varje har rätt att erhålla och skyldighet att överlämna information till en annan i den brottsbekämpande verksamheten. Flera av databaserna kan nås via direktåtkomst. Tullen och skatteförvaltningen har däremot inte direktåtkomst till varandras databaser men information kan lämnas ut mellan myndigheterna efter en begäran i det enskilda fallet. Den grekiska tullmyndigheten lyder under . Några tulldirektorat har en mera allmän karaktär och arbetet är inriktat på all slags tullverksamhet, från uppbörd av tullavgifter till handläggning av frågor som rör narkotika och andra förbjudna varor, medan andra direktorat sysslar med preventiva åtgärder eller är specialiserade på vissa områden, som t.ex. bekämpning av narkotikahandeln. Tullens underrättelsetjänst har möjlighet att använda sig av egna uppgifter ur de fiskala registren angående import och export i den brottsbekämpande verksamheten. Polisen har också denna möjlig- het. Direktåtkomst till databaserna föreligger. Andra myndigheter förutom tullen, t.ex. polisen och hamn- polisen, har befogenhet att bekämpa tullrelaterad brottslighet som smuggling och tullbrott. I sådana ärenden har tullen getts en möjlighet att vid behov samverka med den andra myndigheten. De deltagande myndigheterna har tillgång till varandras datorsystem. Tullen samverkar med polisen i det nationella samordnings- organet för droger och i Europols nationella enhet. Tullen har inte direktåtkomst till polisens databaser. Den irländska tullen är en del av skatteverket (Office of the Revenue Commissioners), som är den myndighet som på uppdrag av den irländska regeringen skall se till att skatt, uppbörd och tull drivs in till staten. har huvudansvaret för förebyggande åtgärder, upptäckt, stoppande och beslag av kontrollerad narkotika som är avsedd för illegal import eller som redan är införd i landet. Två avdelningar inom skatteverket har ansvaret för denna brotts- bekämpande verksamhet, nämligen den verkställande avdelningen för tull och punktskatter (Customs and Excise Enforcement Division) och uppbördsavdelningen för tull och punktskatter (Customs and Excise Collections Division). En viktig förstärkning av de brottsbekämpande organen är Byrån för brottsligt förvärvade tillgångar (). Byrån består av tjänstemän från tullen, polisen, skatteverket och ministeriet för sociala frågor och har till uppgift att identifiera och beslagta vinster av brottslig verksamhet, inklusive medel och andra tillgångar som härrör från narkotikahandel och vinster från tull- och skattebrott. Vad avser tillgången till information så har tullen i sin brottsbekämpande verksamhet tillgång till ett internt nätverk för den brottsbekämpande verksamheten (). I databasen registreras uppgifter om lagöverträdelser, anhållanden, beslag som gjorts samt upptäckter. Uppgifter om brottslingar och misstänkta brottslingar, deras adresser, eventuella kompanjoner, fordon och rörelser registreras också och handhas i enlighet med dataskyddslagstiftningen. Övervakning och spaning används regelmässigt för att samla in brottsrelaterad information och för att erhålla bevis som stöd för åtal avseende tullbrott. Information om import- och exporttransaktioner lagras i ett antal interna databaser och innefattar bl.a. historiska datorsystem och handelsstatistiksystem. EU:s system för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) används också för att övervaka rörelser inom EU av varor för moms- och skattesyften. Information från dessa databaser får användas av tullens personal i undersökande och verkställande syfte liksom i underrättelseverksamheten och revisionsarbetet, förutsatt att det är förenligt med dataskydds- lagstiftningen. Byrån för brottsligt förvärvade tillgångar har också tillgång till motsvarande information. Tullen är den enda myndighet som utreder tullbrott och smuggling på . Polisen kan dock i vissa fall också ges verkställande befogenheter i samband med att polisen upptäcker smugglingsaktiviteter och personal från tullen saknas på plats. Den undersökande funktionen avseende tullbrott ankommer dock enbart på tullen. Den irländska tullen och polisen samarbetar vad avser frågor inom samma jurisdiktion, t.ex. avseende bekämpning av den internationella droghandeln. Tullen har inte direktåtkomst till informationssystem som tillhör andra verkställande myndigheter utan får begära att få ut informationen i ett enskilt fall. I övrigt förekommer samarbete med skatteverket såvitt avser tull- och skatteärenden och eftersom den irländska tullen är en del av skatteverket kan frågor lösas på ett smidigt sätt. Enligt den isländska tullagen fungerar landets finansminister som tullens chef och utövar tillsyn över tulldirektörerna och statens tullnämnd. Landet är uppdelat i 27 tulldistrikt, som leds av tulldirektörer. Varje tulldirektör ansvarar för påläggning och uppbörd av tull, skatt och avgifter som skall erläggas vid tullbehandlingen. Vidare ansvarar tulldirektörerna för övervakning och kontroll av import, omflyttning och export av varor samt trafiken till och från utlandet jämte transport av icke förtullat gods inom landet. Tullbevakningen har möjlighet att tillgodogöra sig information från tillgängliga dataregister hos Hagstofan (Statistics ) och från ett tullsystem som den överordnade tulldirektören i ansvarar för. Informationen kan användas i samband med granskning av personers och företags import och export av varor. Informationen kan också ligga till grund för riskbedömningar. Alla tulldirektörer har direktåtkomst till de nämnda databaserna. Tulldirektörerna har fritt tillträde till tullsystemet och vissa informationssystem hos Hagstofan (Statistic ), bl.a. personregistret, handelsrapporter med statistik om import och export, inkomst- och bokföringssystem samt register över skepps- besättningar. Polis- och skattemyndigheterna kan delta i undersökningar om smuggling och andra tullbrott och kan vid behov assisteras av tulldirektörerna. Alla tulldirektörer, utom direktören i , har direkt- åtkomst till polisens och tullens datorsystem. Tulldirektören i får i stället begära uppgifter i varje enskilt fall. Den italienska tullen hör organisatoriskt till och är ansvarig för att besluta om och inkassera tullavgifter, mervärdesskatt och andra skatter jämte avgifter som har samband med import- och exportverksamhet. Härutöver har den italienska tullen extra fiskala uppgifter, vilka regleras i specifika reglementen som ger tullen befogenhet att utföra kontroller av vapen, narkotika, hälsa och konst. Tulltjänstemännen fungerar både som skattepoliser och som kriminalpoliser och kan undersöka personer, varor och transportmedel för att kontrollera att den internationella handeln utförs på ett korrekt sätt. Både tullens och andra brottsbekämpande myndigheters underrättelsetjänster har möjlighet att genom direktåtkomst använda sig av egna uppgifter ur de fiskala registren angående import och export i den brottsbekämpande verksamheten, eftersom dataskyddsdirektivet inte är tillämpligt på kriminal- polisens verksamhet. Utöver tullen har även finanspolisen befogenhet att bekämpa tullbrottsrelaterad kriminalitet, såsom smuggling och tullbedräge- rier. Det pågår ett ständigt samarbete mellan myndigheterna både på central och regional nivå för att undvika dubbelarbete och för att kunna åstadkomma så bra utredningar som möjligt. Direktåtkomst mellan respektive myndighets databaser finns inte men informa- tionen kan lämnas ut efter begäran. Tullen och polisen samverkar i den brottsbekämpande verksamheten och tullens information och underrättelser om narkotikahandel, vapen, penningtvätt och maffiaorganisationer är tillgänglig för polisen. tulladministration tillhör och har såväl fiskala befogenheter med avseende på tull och skatteavgifter som icke fiskal kompetens i kampen mot droger. Information angående import- och exportförhållanden samt om det importerande företaget får användas i den brottsbekämpande verksamheten av tullens underrättelsetjänst och i tullens utredningar. Underrättelsetjänsten och de som arbetar med tullens utredningar har fri tillgång till de databaser som innehåller information om import- och exportförhållanden. Härutöver har tullen tillgång till följande databaser och register: Schengens informationssystem, databas angående fysiska personer, register om utlänningar, register med information om bilar och lastbilar samt deras ägare, register med uppgifter om företag och ekonomiska aktörer samt register med uppgifter om förbjudna vapen och deras ägare. I enlighet med särskilda nationella lagregler är det tillåtet för polisen att samverka med tullen i ärenden som har med tull, skatt och andra tullrelaterade ärenden att göra. Man har dock inte tillgång till varandras datorsystem. En närmare samverkan med polisen såvitt avser drogärenden övervägs . Tullen har tillgång till polisens databaser i ärenden rörande smuggling av droger. Den holländska tullen är en del av skattemyndigheten och tillhör organisatoriskt . Det är den holländska tullen som ansvarar för kontrollen av import-, export- och transitgods, medan personkontrollen (kontroll av passhandlingar) ankommer på polisen. Tullmyndig- hetens arbete är av tillsynskaraktär och myndigheten är endast marginellt inblandad i brottsutredningar. Inom den nationella beskattningsmyndigheten är utredningarna av fiskala brott och tullbrott huvudsakligen att hänföra till en fiskal utredningsenhet – Fiscal Information and /(FIOD-ECD). Alla misstänkta brott som tullen upptäcker lämnas över för fortsatt utredning till FIOD-ECD, vars huvudsakliga uppgift består i att bekämpa brott. Enheten är specialiserad på skatte- och tullbrott respektive ekonomisk brottslighet. Vid sidan av detta har FIOD-ECD en speciell avdelning som ansvarar för övervakning av produktion, transport och handel av prekursorer (kemikalier som kan användas för framställning av narkotiska preparat). har flera sammanlänkade databaser. I princip gäller samma dataskyddsreglering för dessa databaser som för de fiskala databaserna. Fiskala databaser är dessutom skyddade av persondataskyddsregleringen. Information från sistnämnda databa- ser kan erhållas efter att en allmän åklagare har godkänt en förfrågan härom. FIOD-ECD arbetar med information från två olika databaser och får ta del av såväl polisens uppgifter som uppgifter från fiskala databaser. Informationen blir åtkomlig efter att en förfrågan godkänts av allmän åklagare. Databaser som innehåller information om import- och export- förhållanden är att beteckna som fiskala databaser. Databaserna skyddas av dataskyddsdirektivet. Information från dessa databaser kan erhållas efter att allmän åklagare har godkänt en förfrågan. Eftersom både tullen och FIOD-ECD tillhör skatteförvalt- ningen, förekommer ett nära samarbete. Tullen och polisens särskilda utredningsteam har ingått ett avtal om ömsesidigt informationsutbyte. Det norska tullväsendets centraladministration Toll- og avgiftsdirektoratet, tillhör . Organisatoriskt består tullen av ett flertal olika avdelningar och kontrollavdelningen är uppdelad på en sektion för gränsskydd och en sektion för den ekonomiska kontrollen. Den norska tullen har till uppgift att dels fastställa och uppbära tullar och andra avgifter, dels övervaka och kontrollera att reglerna om införsel av varor efterlevs. Det är polisens uppgift att kontrollera utlänningars rätt att resa in i landet. Den norska ansvarar för gränskontrollen till sjöss och har även befogenhet att kontrollera utländska medborgare. Tullen har möjlighet att lämna information till polisen, åklagarmyndigheten och skattemyndigheten när det handlar om att bekämpa, förhindra eller undersöka brott mot tullagstiftningen. När det handlar om brott som inte är tullrelaterade får tullen lämna upplysningar till andra myndigheter, förutsatt att det föreligger skälig misstanke och att påföljden för brottet är fängelse . Polisen har också lagliga möjligheter att lämna ut information till andra myndigheter under förutsättning att upplysningarna används för samma ändamål som de inhämtades för. Informationen kan t.ex. användas för utredning, lagföring, verkställighet, uppföljning och kontroll. Den norska kustbevak- ningen har befogenhet att lämna information till kontroll- myndigheter, polis och åklagare. Den norska regleringen ger således myndigheterna stora möjligheter att utbyta information sinsemellan. Tullen och de andra brottsbekämpande myndigheterna har inga gemensamma databaser, utan informationsutbytet sker via tulltjänstemän som är placerade hos polisen. Tulltjänstemännen har direktåtkomst till tullens databas men inte till polisens databaser, utan får begära att information lämnas ut i varje enskilt fall. Information angående enskilda personer, vilken kan vara till hjälp för gränsskyddsverksamheten, erhåller tullen från ett speciellt Tullen genomför också verksamhets- kontroller och använder sig i dessa sammanhang av ett för ändamålet särskilt register. Registren är tillgängliga för all tullpersonal som har behov av informationen för sitt arbete. Möjligheten att registrera uppgifter i registren är dock mera begränsad. Det finns inga begränsningar såvitt avser möjligheten att genomföra sökningar efter uppgifter i de båda nämnda registren. Den norska tullen bedriver ett nära samarbete med landets skatteförvaltning, både såvitt avser enskilda frågor som frågor av mera övergripande karaktär. Samarbetet rör främst ärenden av mervärdesskattekaraktär. Tullen har inte några gemensamma databaser med skatteförvaltningen utan information lämnas ut efter en prövning från fall till fall. Avdelningen för tull och särskild skatt tillhör organisatoriskt den statliga myndigheten för skatteadministration, Agencia Estatal de Administración Tributaria (AEAT), vilken i sin tur tillhör . AEAT handhar alla frågor som är närbesläktade med skatt och tull. Tullens underrättelsetjänst har möjlighet att använda sig av egna uppgifter ur de fiskala registren angående import och export i den brottsbekämpande verksamheten. Även skattemyndigheten har samma befogenheter. Polisen har däremot inte juridiska möjligheter att direkt använda sig av den informationen utan får göra en formell framställan med en begäran om att få ta del av den aktuella informationen. databas – som inne- håller information om alla spanska skattebetalare – är integrerad med den databas som innehåller information om import och export. Utredarna har bara tillgång till den del av databasen som de har behov av för sitt arbete. Tjänstemännen har personliga koder och regelbundna kontroller av behörigheten genomförs. Även andra myndigheter har behörighet att bekämpa den tullrelaterade brottsligheten men det sker under tullens kontroll. Om det bedöms nödvändigt kan tullen samverka med den andra myndigheten i ett operativt ärende. Är det fråga om narkotika- smuggling har myndigheterna egen behörighet. Myndigheterna har inte tillgång till varandras databaser. Tullen och polisen samverkar huvudsakligen såvitt avser ärenden angående narkotikahandel. Samordningen på nationell nivå sker i den nationella drogplanen. Eftersom tullen tillhör skattemyndigheten förekommer sam- arbete, företrädesvis då det gäller utredningar angående penning- tvätt och indrivning av skatt. Tullen har inte direktåtkomst till polisens databaser. Kriminal- registren är uppbyggda så att en begäran om uppgifter får göras från fall till fall. Den brittiska tullen är i stora drag indelad i två olika huvudområden – enheten för företagsservice och skatter samt enheten för upprätthållande av lagen. Företagsenheten har till uppgift att inkassera skatter och att hjälpa företagen att hålla sig till regelverket. Den brottsbekämpande delen av den brittiska tullen har till uppgift att bekämpa brott genom att angripa skatte- bedrägerier, smuggling samt avkastningen från sådan verksamhet. Till sin hjälp har tullen tre stödfunktioner – logistikfunktionen, finans- och strategifunktionen samt en juridisk funktion.