sou · GQB3113d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten för personupp- giftslagen är att behandling av personuppgifter är tillåten i de fall och på de villkor lagen anger. Personuppgiftslagen innehåller vissa grundläggande krav på hur uppgifter får behandlas. Dessa krav innebär bl.a. att personuppgifter får behandlas endast för särskilda uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Enligt huvudregeln får behandling av uppgifter endast ske med samtycke från den registrerade. Från den regeln finns det emellertid flera undantag, t.ex. om det är nödvändigt att behandla personuppgifter för att en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunna utföras eller för att den personuppgiftsansvarige skall kunna fullgöra en rättslig skyldighet. Den nya lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet Den nya lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet (se prop. 2000/01:54) omfattar all behandling av personuppgifter i brottsbekämpande arbete som är helt eller delvis automatiserad. Lagen omfattar vidare annan behandling om uppgifterna är avsedda att ingå i underrättelseregister, spaningsregister eller annan strukturerad samling av personuppgifter, vilka är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Den nya lagen gäller på samma sätt som polisdatalagen och lagen om behandling av personuppgifter vid skattemyndighetens medverkan i brotts- utredningar utöver personuppgiftslagen. använder ett gemensamt tulldatasystem benämnt TDS för klarering av varor vid import och export, transiteringsärenden, debitering av tull och andra skatter samt behandling av uppgifter för statistiska ändamål. Bestämmelser om systemet finns i tull- registerlagen (1990:137) och tullregisterförordningen (1990:179). Tullregisterlagen skall enligt ett förslag i prop. 2000/01:33 ersättas av en ny lag om behandling av uppgifter i verksamhet. Enligt förslaget skall den nya lagen träda i kraft . får enligt nu gällande regler användas för faststäl- lande, uppbörd, restitution och redovisning av tull och skatter m.m. som skall betalas till , fullgörande av övervakning, kontroll och revisioner inom verksamhetsområde, planering och tillsyn av tullverksamheten samt framställning av viss statistik. får även användas för prövning av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och registrerade varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi samt för revision och annan kontrollverksamhet enligt lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. får således enligt nu gällande bestämmelser inte användas i den brotts- bekämpande verksamheten. För den brottsbekämpande verksamheten har inrättat gränsskyddsenheter som ansvarar för gränskontroll och spanings- verksamhet. Vidare har verket inrättat analysenheter som svarar för underrättelse- och analysverksamhet när det gäller brottslighet som rör verksamhet. har dessutom ett antal tullkriminalenheter som svarar för den brottsutredande delen av brottsbekämpande verksamhet. Denna verksamhet sker ofta i nära samarbete med åklagare och polis. Register i den brottsbekämpande verksamheten I sin brottsbekämpande verksamhet har möjlighet att föra dels ett centralt underrättelseregister, dels ett gemensamt spaningsregister. Enligt den tidigare gällande lagen hade även möjlighet att inrätta analysregister i samband med vissa särskilda utredningar. I den nu gällande lagen har dessa register ersatts med en möjlighet att behandla personuppgifter i underrättelseverksamhet. I den brottsutredande verksamheten för en tullmåls- journal, som består av ett register över tullmålsärenden. för även ett beslags- och analysregister, benämnt BAR, som innehåller uppgifter om narkotikabeslag och misstänkta gärnings- män samt i förekommande fall analysresultat av sådana beslag. Vidare finns ärenderegister, som består av lokalt inrättade diarier för katalogisering av underrättelseärenden. Nämnda register förs med tillstånd från Datainspektionen. är även i färd med att utveckla datoriserade rutiner för brottsutred- ningar. I dessa kommer även ett ärenderegister att ingå med kopplingar till det myndighetsgemensamma misstankeregistret. har i sitt brottsbekämpande arbete tillgång till flera andra register, däribland de för rättsväsendet gemensamma spanings, belastnings- och misstankeregistren. Utveckling och utbyggnad av IT-stödet sker även inom den gemensamma samordningen för rättsväsendets informations- försörjning (den s.k. RIF-samordningen). Detta arbete bedrivs av i syfte att förbättra samverkan mellan myndigheterna och utveckla rättsväsendets IT-stöd mot gemensamma lösningar. består av myndighetscheferna eller deras ställföreträdare vid , Riksåklagaren, , Kriminal- vårdsstyrelsen, , , och . har tagit fram ett strategiskt dokument som behandlar organisation och inriktning för RIF-samordningen som bl.a. omfattar aktiviteterna en generell kommunikationslösning, en gemensam IT-säkerhetspolicy, gemen- samma begreppsdefinitioner, ny struktur för kodning av brott, en utvecklad anmälningsrutin, ett förbättrat IT-stöd för tvångs- medelshantering och modern teknik i straffprocessen. har undertecknat konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål, den s.k. . Förkortningen TIS står för tullinformations- system. Vidare finns förordningen (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22/03/1997, s. 1–16, CELEX nr 31997R0515). Genom konven- tionen och förordningen inrättades ett tullinformationssystem, TIS, vars syfte är att tillgodose behovet av snabb och effektiv informationsspridning för brottsbekämpande verksamhet med anknytning till EU:s tull och jordbruksreglering. Tullinforma- tionssystemets materiella struktur är avsedd att användas för tullsamarbete som medlemsstaterna kommit överens om i TIS- konventionen och det som regleras i förordningen (EG) nr 515/97. trädde i kraft provisoriskt för de åtta medlemsländer som ratificerat konventionen och ett av protokollen till konventionen, däribland . De nya tekniska möjligheterna att behandla uppgifter automati- serat medför en ökad effektivitet och därmed en bättre möjlighet att komma åt den brottsliga verksamheten. Den nya tekniken medför emellertid ofrånkomligen även ökade risker för intrång i den enskildes personliga integritet. Från integritetssynpunkt är den praktiska tillämpningen av lagstiftningen av avgörande betydelse. Med lagstiftning avses här samtliga bestämmelser som påverkar tillgång till och behandling av information. Av sekretesslagens (1980:100) bestämmelser i 1 kap. 3 § andra stycket framgår att det enligt huvudprincipen råder sekretess mellan en myndighets olika verksamhetsgrenar om verksamheterna är självständiga i förhållande till varandra. I sekretesslagen finns även regler som i vissa fall kan bryta sekretessen mellan och inom myndigheter. Regeringen tillsatte 1998 en parlamentarisk kommitté som tagit sig namnet offentlighets- och sekretesskommittén. Kommittén har i uppdrag att bl.a. utreda om det finns förutsättningar att öka möjligheten att lämna sekretessbelagda uppgifter mellan och inom myndigheter i syfte att förbättra förutsättningarna för deras samverkan. För del innebär personuppgiftslagen, tillsammans med den särreglering som gjorts i lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, att möjligheterna till automatiserad behandling av personuppgifter ökat jämfört med tidigare. Vidare innebär TIS att möjligheter att få tillgång till personuppgifter ökats. rätt att behandla personuppgifter är i och med nämnda lagstiftningar och TIS omfattande. Vidare förutsätter den lagstift- ning som finns på registerområdet för , polis-, åklagar- och skattemyndigheterna att myndigheterna samarbetar med varandra, då vissa register används av flera myndigheter. Dessa omständigheter medför ökade risker för intrång i den enskildes personliga integritet. Gemensamt för regelverken på register- området är att de är relativt nya. Mot denna bakgrund finns ett behov av att se över genomförandet av lagstiftningen om register i brotts- bekämpande verksamhet och införandet av den nya register- strukturen. I detta sammanhang finns också ett behov av att se över hur lagstiftningen på registerområdet fungerar i praktiken för vidkommande. Meningen är att lagstiftaren skall uppmärksammas på ett eventuellt behov av justeringar. Utredaren skall granska om de redskap för den brottsbekämpande verksamheten som fått genom personuppgiftslagen och registerlagstiftningen skapar förutsättningar för att uppnå de mål för arbete som regeringen ställt upp. En av målsättningarna med den äldre lagen samt den nu gällande lagen har varit att se till att i sitt brottsbekämpande arbete har tillgång till ändamålsenliga och effektiva arbetsmetoder samt väl fungerande verktyg (se prop. 2000/01:54 s. 1). Utredaren skall även lämna förslag till hur bestämmelserna kan ändras för att underlätta och effektivisera arbetet. Vidare skall utredaren ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att underlätta och eventuellt förbättra samarbetet mellan och övriga myndigheter, däribland polisen, vad gäller användning av och införande av information i register. Detta skall göras med beaktande av såväl att ett effektivt samarbete kan upprätthållas som att enskilda personers integritetsintressen tillvaratas. Utredaren skall vidare se över hur de olika register som för, eller annars har tillgång till i sitt brottsbekämpande arbete, förhåller sig till varandra när det gäller informationen i registren och användningen av dessa. En av de frågor som särskilt behöver utredas är om det finns behov av ett spaningsregister. Detta närmast med tanke på att liknande uppgifter förekommer i det myndighetsgemensamma misstankeregistret. I spaningsregistret får uppgifter som kan hänföras till enskild person föras in endast om den som avses med uppgiften kan misstänkas för att ha begått brott som har befogenhet att ingripa mot och om registreringen är av särskild betydelse för brotts- bekämpningen. skall enligt 2 § i lagen (1998:621) om misstankeregister bl.a. föras för att underlätta tillgången till sådana uppgifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos polis- och skattemyndighet samt för att samordna förundersökningar mot en person och för att förebygga, upptäcka och utreda brott. Utredaren skall undersöka om använder registren på ett effektivt sätt och i förekommande fall påtala brister. Utredaren skall även sätta sig in i det arbete som pågår inom för att inrätta nya databaser och ärendehanterings- system för verkets brottsbekämpande verksamhet. I utredningen skall redovisas vilken information de planerade systemen är tänkta att innehålla samt systemens funktion. Vidare skall en särskild analys göras av hur systemen förhåller sig till gällande regler. Utredaren skall här även påtala eventuella brister och lämna förslag till lösningar. Utredaren skall också granska bestämmelserna om under- rättelse- och spaningsregister och komma med förslag till ändringar. Det är viktigt att få en klar bild av hur arbetet inom gränsskydds-, analys- och tullkriminalenheter bedrivs och hur registren bör utformas för att det brottsbekämpande arbetet skall kunna bedrivas effektivt. Utredaren skall även ta ställning till om TDS-system bör få användas i brottsbekämpande verksamhet, och om så är fallet ge förslag till lagändringar som skulle göra detta möjligt. Utredaren skall i det sammanhanget även analysera hur ett sådant förslag påverkar det förhållandet mellan den brottsbekämpande verksamheten och övriga verksamhet. Vidare skall belysas vilka krav Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ställer i detta sammanhang. Vidare skall utredaren ta ställning till om fler av register än spanings- och underrättelseregistren bör regleras särskilt i lagstiftningen och, om så är fallet, lägga fram förslag till Målsättningen är att myndighetsregister med ett stort antal registrerade personer och med ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (se prop. 1997/98:44 s. 41). Utredaren skall vidare se över genomförandet av lagstiftningen om register i brottsbekämpande verksamhet och den nya lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Utredaren skall även analysera konsekvenserna av bestämmelserna och då särskilt från integritetssynpunkt. Utredaren skall ta ställning till om inom ramen för den gällande lagstiftningen kan uppfylla de åtaganden som gjort genom internationella avtal om tullsamarbete. Eventuella brister skall påtalas och förslag till ändringar skall lämnas. Vidare skall utredaren peka på och klargöra eventuella ytterligare reformbehov vad gäller register i den brottsbekämpan- de verksamheten. I uppdraget ingår också att uppmärksamma eventuella tillämpningssvårigheter och belysa eventuella brister i gällande lagstiftning. Utredaren skall även beakta frågor angående bevarande och gallring av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten. I utredarens uppdrag ligger att samtliga analyser och förslag måste värna inte bara om effektiviteten i arbete utan också om den enskildes personliga integritet. Med hänsyn till de likheter som finns mellan polisens verksamhet och brottsbekämpande arbete, är det av största vikt att utredarens arbete bedrivs i samarbete med den särskilda utredare som är tillsatt för att se över genomförandet av polisregister- lagstiftningen. Vidare skall utredaren samråda med offentlighets- och sekretesskommittén, samt . Under uppdraget skall utredaren även samråda med , , , , , , och Data- inspektionen. Samråd skall även ske med fackliga representanter. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av december månad . (Fi 2001:06) Förfrågan om tullens brottsbekämpande verksamhet Den beslutade att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. följa genomförandet av lagstiftningen om register i brottsbekämpande verksamhet. Under- tecknad, kammarrättslagman , förordnades som särskild utredare. Utredningen skall bl.a. granska om de redskap för den brotts- bekämpande verksamheten, som fått genom lagstiftning som reglerar användningen av datorregister och skyddet för personlig integritet vid behandling av personuppgifter, skapar förutsättningar för att skall kunna fullgöra sitt arbete med brottsbekämpning på ett effektivt sätt. Utredningen skall vidare utreda om uppgifter i det datorsystem, som tullen använder i sin uppbördsverksamhet, även bör få användas i tullens brotts- bekämpande verksamhet. är det inte lagligt möjligt. Den svenska tullen har två huvuduppgifter. Den skall fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. Tullen skall också övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs (gränskontroll). Den svenska gränskontrollen och bekämpningen av gränsbrotts- lighet bedrivs av polisen, och . Huvudansvaret beträffande varor ligger hos . Kustbevak- ningen har ett samlat ansvar för gränskontroll till sjöss avseende både varor och personer. Utredningen är intresserad av att få information om hur arbetet med att bekämpa gränsbrottslighet bedrivs i andra europeiska länder. Utredningen är därför mycket tacksam för information som kan hjälpa utredningen att fullfölja sitt uppdrag på bästa sätt. Av särskilt intresse är att få svar på följande frågor. N Hur är Er nationella tullmyndighet organiserad? Är det tullen som ansvarar för bekämpning av gränsbrottsligheten? N Om det är samma myndighet (tullen) som har hand om både gränsbrottslighet och frågor angående gränshandel och uppbörd av tull, hur bedrivs informationsutbytet mellan de olika verksamheterna inom myndigheten? Finns det gemensamma datorsystem eller är det på annat sätt fri tillgång till uppgifterna mellan verksamheterna? N Om det är olika myndigheter som har hand om gräns- brottslighet och frågor angående gränshandel, i vilka former förekommer det ett samarbete myndigheterna emellan? Får myndigheterna ta del av uppgifter i varandras datorregister genom direktåtkomst eller på annat sätt? N Har den myndighet som ansvarar för bekämpning av gränsbrottsligheten tillgång till information i datorregister som förs av polisen eller någon annan myndighet som bekämpar övrig brottslighet? I vilka andra former förekommer det samarbete myndigheterna emellan? N Förekommer det något samarbete mellan skattemyndigheterna och den myndighet som ansvarar för bekämpning av gränsbrottsligheten och/eller för gränshandel och uppbörd av tull? Om myndigheten i övrigt har information som bedöms vara av värde för utredningen, är det givetvis tacksamt att också erhålla sådan information. Lagtext är naturligtvis värdefullt att få ta del av. Med hänsyn till den begränsade tid som utredningen har till sitt förfogande är det av stor vikt att informationen om möjligt erhålls . Tack på förhand. Vänligen skicka informationen till följande adress: S - 401 25 Process- och organisationsskiss för t.ex. djur, alkohol Skiss över sakområdes- och organisationsgränser inom och skattemyndigheterna