sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Flera näringsgrenar hade ungefär lika stor representation i alla huvudgrupperna: jord- och skogsbruk mm. ; utbildning, forskning och utveckling, offentlig för- valtning/försvar samt personliga, kulturella tjänster/renhållning mm. För vissa näringsgrenar var det stora skillnader mellan olika grupper. Endast en procent av deltidsarbetslösa kom från bygg/el-, gas-, värme och vattenförsörjning men de utgjorde av de friska. De inom handel/transport och kommunikation utgjorde mer än en fjärdedel av arbetslösa som haft tillfälligt arbete men mindre än en sjättedel av förtidspensionärerna. I särklass störst variationer i procenttal mellan huvudgrupper observerades för vård och omsorg. Bland deltidsarbetslösa stod denna näringsgren för av fallen (och även av de med tillfällig anställning). Mer än var fjärde () helårssjukskriven kom från vård och omsorg, men bara av de friska kom från en sådan anställning. Här står förstås kvinnorna för de allra flesta fallen, t.ex. av alla kvinnor som var helårssjukskrivna kom från vård och omsorg, men även männen i denna bransch var överrepresenterade i samtliga problemgrupper. Det fanns inga markanta skillnader mellan huvudgrupperna med avseende på arbetsställets storlek (nedre delen av tabell 6). Män på små arbetsställen (1-4 anställda) var något mer representerade bland helårssjukskrivna () än bland friska (), och män på de största arbetsställena var mer friska () än långtidssjukskrivna (). Totalt sett, inkluderande även kvinnor, hade arbetsställen med minst 200 sysselsatta klart lägre andelar bland olika kategorier av arbetslösa, och den högsta andelen bland friska. Vissa tidigare resultat har indikerat högre sjukfrånvaro på arbetsställen med många anställda (HpH, Delrapport 2001:61), något som inte får stöd här. De något andra fynden kan bero på att resultaten bygger på registeruppgifter jämfört med självrapporterad frånvaro i i den tidigare analysen. De större företagen kan också ha högre förekomst av korttidsfrånvaro som inte belastat budget. Den största variationen i procenttal mellan grupperna kan noteras för de som saknade uppgift om antal sysselsatta (och för de som saknade uppgift om sektor och näringsgren, vilka i stor utsträckning var samma individer). Dessa utgjorde nästan en tredjedel av heltidsarbetslösa, nära en femtedel av förtids- pensionärerna men bara av friska. Det senare fyndet antyder att särskilt marginaliserade individer, som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, lättare hamnar bland arbetslösa och förtidspensionärer än där det krävs en sjukförsäkring för inträde (dvs. långtidssjukskrivna och friska i vårt material). Det är troligt att en del av de som saknade uppgift om förvärvsarbete inte finns med i RFV:s register därför att de saknar sjukförsäkring. En del av dessa kan vara några av de allra sjukaste, vilka inte kommer att belasta RFV:s budget förrän för- tidspension beviljas. Det kan vara viktigt att påpeka att det finns en sådan bakgrund av de allra sjukaste till förtidspension, och att det inte bara finns en övergång av långa sjukskrivningsfall till förtida pensioneringar. Problemgrupperna har till viss del en gemensam profil Problemgrupperna visade sig avvika från friska med avseende på såväl demografiska, socioekonomiska som arbetsrelaterade faktorer mätta (1995-99) före individernas grupp- destination . För de demografiska faktorerna var det mest anmärkningsvärda att samtliga problemgrupper hade klart förhöjda andelar skilda personer, men även utrikes födda samt personer som bodde i glesbygdskommuner hade större andelar i problem- grupperna än bland friska. Förhållandevis många från Stockholms- regionen och av de som var gifta/samboende med hemmavarande yngsta barn fanns i gruppen friska. Kvinnor utgjorde en majoritet i de flesta problemgrupper, undantaget de som var hel- tidsarbetslösa . Förtidspensionerade och heltids- arbetslösa hade förhållandevis höga andelar i . Långtidssjukskrivna var däremot betydligt yngre (en tredjedel var ) än de nya förtidspensionärerna. Deltidsarbetslösa påminde om friska i sin ålderssammansättning. Det var vanligt att friska hade hög utbildning (>2 års gymna- sium) eller tjänstemannajobb, och att problemgrupperna hade många med låg utbildning eller kom från ej facklärda arbetaryrken. Den senare bilden förstärks ju högre upp i åldrarna vi väljer att sär- studera utfallet, alltså att andelen tjänstemän bland friska ökar med stigande ålder. Vi fann, föga överraskande, att friska hade högre disponibla inkomster än problemgrupperna, något som förstås delvis är en konsekvens av utfallet för utbildning och yrkesklass (SEI). För individen verkar långtidssjukskrivning vara bättre ur inkomstsynpunkt än förtidspension. En relativt stor andel personer i alla problemgrupper kom från den kommunala sektorn och från övriga organisationer, något som gällde både män och kvinnor. Särskilt höga andelar från den kom- munala sektorn fanns bland deltidsarbetslösa. Bland de nio näringsgrenar vi skilde ut framgick att ett flertal hade förhållan- devis låga andelar i samtliga problemgrupper (t.ex. finansiella verk- samheter/företagstjänster och tillverkning/återvinning), medan i synnerhet vård och omsorg hade höga andelar i nästan alla problemgrupper (undantag för heltidsarbetslöshet). Då vi har identifierat vissa avvikande grupper med avseende på tidigare förvärvsarbete och deras höga eller låga andelar i problem- grupperna, finns det skäl att försöka uppskatta hur stora skillna- derna är. En uppskattning av storleken på arbetsrelaterade och regionala skillnader I det följande görs ett försök att skatta hur stora skillnaderna är med avseende på sektor, näringsgren och region (H-regioner och kommuner). Det var ganska stora skillnader i utbildningsnivå mellan problemgrupper och friska. Därför görs separata analyser för män och kvinnor med låg (högst tvåårigt gymnasium) och hög (mer än tvåårigt gymnasium) utbildning. Könsuppdelningen moti- veras främst av att män och kvinnor i stor utsträckning arbetar inom olika sektorer och näringsgrenar (se tabell 6), och även inom dessa har män och kvinnor ofta olika yrken. En möjlig förklaring till könsskillnader kan vara att män och kvinnor arbetar i yrken med olika sannolikhet att hamna i någon av problemgrupperna. Vissa ålders- och könsseparerade respektive ålders- och utbild- ningsuppdelade analyser kommer också att göras för få bättre belägg för eventuella avvikelser mellan grupper från olika sektorer och näringsgrenar. Om det finns en stark effekt av arbets- förhållanden på sannolikheten att tillhöra någon av problem- grupperna, bör detta kunna observeras för män och kvinnor i alla ålders- och utbildningsgrupper. Finns det avvikelser bara bland de äldsta, kan detta vara ett tecken på ackumulerade risker inom dessa verksamheter, och att negativa effekter för hälsan kanske obser- veras förhållandevis sent i arbetslivet. Om någon verksamhet avviker totalt sett, men inte i någon ålders- eller utbildningsgrupp är detta ett tecken på att verksamheten har en genomsnittligt hög ålder eller många lågutbildade jämfört med andra verksamheter. För att förenkla redovisningen separerar vi inte olika typer av arbetslöshet i detta avsnitt. Fördelningen bland friska antogs som den förväntade i problemgrupperna och observerade skillnader från antalet förväntade beräknades. Det visade sig att alla sektorsavvikelser var signifikanta för arbets- löshet och helårssjuk-skrivning (tabell 7). Egenföretagare, statlig och landstingskommunal sektor avvek inte signifikant bland för- tidspensionärer. För arbetslöshet observerades mer än dubbelt så många fall bland de med uppgift saknas och för övriga organi- sationer, och den kommunala sektorn hade fler arbets- lösa än det förväntade antalet. Företagare, staten och landstingen hade bara runt hälften eller ännu färre arbetslösa än förväntat. Observerade antal arbetslösa, förtidspensionerade och helårssjukskrivna uttryckt som procent av det förväntade antalet (100=det förväntade antalet) efter senaste arbetsgivarsektor (1995/99), . Det förväntade antalet baseras på sektorsfördelningen bland friska. friska (%) *Det observerade antalet avviker inte signifikant (?2-test) från det förväntade antalet (p>0,05). Bland de nya förtidspensionärerna var avvikelserna generellt mindre, men privat sektor hade klart färre förtidspensionerade och kommun- sektorn, övrig offentlig sektor samt övriga organisationer hade mellan fler än det förväntade antalet fall. De som saknade uppgift om sektor hade en motsvarande avvikelse på (3 gånger högre). I denna grupp finns troligen några av de allra sjukaste som studeras här. Utfallet för sjukskrivna påminner om det för förtids- pensionerade. Den privata sektorn, men också egenföretagare och staten, avvek med färre sjukskrivna än förväntat och de tre övriga offentliga sektorerna samt övriga organisationer avvek med fler sjukskrivna än förväntat. Klart flest sjukskrivna, i relation till det förväntade antalet, observerades för kommunsektorn. Den relativa avvikelsen (mer än förväntat) motsvaras av drygt 10 000 extra helårssjukskrivningar (drygt 28 000 observerade och 18 000 förväntade) från denna sektor. Kvarstår bilden om vi analyserar män och kvinnor med olika utbildningsnivå och åldrar? Sektorsavvikelserna varierar delvis med kön och utbildning, men det finns även en systematisk riktning på vissa avvikelser (figur 1). Tre av sektorerna avvek signifikant i samma riktning i samtliga problemgrupper för män och kvinnor med olika utbildningsnivå. Den privata sektorn hade färre personer än förväntat i alla grupper (kvinnor med hög utbildning i den privata sektorn hade relativt sett minst antal i grupperna sjukskrivna och förtidspensionerade). Helårssjukskrivning, arbetslöshet och förtidspension (25- ) som procent av det förväntade antalet efter arbetsgivar- sektor, separat för män och kvinnor med låg och hög utbildning. * = X2-test indikerade ingen signifikant avvikelse (p>0,05). Kvinnor hög utb Män låg utb Den kommunala sektorn och övriga organisationer hade däremot fler personer än förväntat i alla problemgrupper. För båda dessa sektorer finns en tendens till större relativa avvikelser bland män. Vi ska dock komma ihåg att det är färre män än kvinnor som selekterats till problemgrupperna och att kvinnor exempelvis utgör en stor majoritet av de som arbetar i den kommunala sektorn. Om vi istället använder mått på absoluta avvikelser bidrar kvinnor inom den kommunala sektorn med klart fler extra helårssjukskrivningar än förväntat både bland låg- (2 371 mot 790 för män) och hög- utbildade (2 580 jämfört med 729). Dock bidrar lågutbildade män inom den kommunala sektorn med fler extra förtidspensionerade (370) jämfört med motsvarande grupp kvinnor (265). Den syste- matiskt negativa bilden för kommunsektorn bör uppmärksammas. Motsvarande resultat för övriga organisationer är också av intresse. Den senare sektorn är dock mycket mindre, men de cirka femtio- procentiga avvikelserna för både låg- och högutbildade män bland helårssjukskrivna motsvarades av 524 (låg) respektive 193 (hög) extra helårssjukskrivningar . Vad gäller variationer i sektorsskillnaderna med avseende på kön och utbildning kan man notera några intressanta resultat. Statlig sektor och låg utbildning var ingen gynnsam kombination för långa sjukskrivningar och förtidspension (det gällde för både män och kvinnor). Liknande resultat erhölls för egenföretagare: endast de med hög utbildning avvek i negativ mening (fler sjukskrivna och förtidspensionerade än förväntat). Det var däremot få exempel på starka könsspecifika tendenser i materialet. Män med uppgift saknas avvek extremt negativt (särskilt de med hög utbildning) för arbetslöshet och förtidspension, men det var bara för långtids- sjukskrivning som kvinnor med uppgift saknas avvek i motsatt (positiv) riktning. Möjligen beror detta på att det finns en del hem- arbetande kvinnor i den gruppen, vilka inte utnyttjar sjukskrivning om de egentligen inte förvärvsarbetat något under de föregående fem åren. I gruppen arbetslösa avvek också könen (båda utbild- ningsgrupperna) i olika riktning i övrig offentlig sektor, män hade signifikant fler arbetslösa än förväntat och kvinnor färre. Finns andra faktorer som skulle kunna påverka resultaten? I en tidigare rapport uppgavs att särskilt kommunalt anställda kvinnor har hög medelålder, speciellt jämfört med privat anställda (HpH, Delrapport ). Låg medelålder kan möjligen bidra till en över- vägande positiv bild för den privata sektorn, men om åldersfaktorn var av central betydelse, och den kommunala sektorn verkligen har problem på grund av personalens höga medelålder, skulle vi för- vänta oss den största relativa effekten för de nya förtidspen- sioneringarna. Både med relativa och absoluta tal avvek kommun- sektorn mest negativt för arbetslöshet och långtidssjukskrivning och minst för förtidspension (se tabell 7). Både arbetslösa och hel- årssjukskrivna var betydligt yngre än nya förtidspensionärer. För att i viss mån belysa ålderns betydelse analyserades utfallet i varje åldersgrupp för män och kvinnor med avseende på helårssjuk- skrivning (figur 2) och även med avseende på olika kombinationer av ålder och utbildning. Den kommunala sektorn uppvisade signifikant fler helårssjuk- skrivna än förväntat i alla åldersgrupper för både män och kvinnor. Andelen extra fall varierade mellan för 45-54-åriga kvinnor och för 25-44-åriga män. Den kommunala sektorns negativa avvikelse kan inte förklaras av att ålderssamman- sättningen där skulle vara ogynnsam. Den kan inte heller förklaras av en ogynnsam utbildningsstruktur i olika åldersgrupper. I samma tre grova åldersgrupper och för de med låg och hög utbildning såg det likadant ut (ej i figur). Den samstämmiga bilden för de olika undergrupperna ger ett visst stöd åt hypotesen att arbetsför- hållanden inom den kommunala sektorn var ohälsosamma jämfört med de flesta andra sektorers förhållanden (undantaget möjligen övriga organisationer som avvek på ett liknande sätt som kommun- sektorn). I en annan studie, som använde mer avancerade statistiska metoder, rapporteras hur speciellt män i kommunsektorn hade högre förekomst av såväl värk, utmattning/trötthet och oro än män i andra sektorer 1997, även när man tagit viss hänsyn till arbets- miljö, ålder med fler faktorer (, 2000). Detta samband med sektor och ohälsa kunde inte observeras 1993, vilket antyder att förhållanden i kommunsektorn har förvärrats sedan (ungefär) mitten av . Helårssjukskrivning som procent av det förväntade antalet efter sektor, separat för män och kvinnor i tre åldersgrupper. * = X2 test indikerade ingen signifikant avvikelse (p>0,05). Ett resultat som anknyter till tidigare resultat bör nämnas kort. Det fanns en stark interaktion med ålder för kvinnor med uppgift saknas och för kvinnliga företagare. De äldsta kvinnorna i dessa grupper verkade ha klart minst sannolikhet att hamna i kategorin långtidssjukskrivna (figur 2). Detta kan knappast bero på att de är reellt friskare än andra äldre kvinnor. En troligare förklaring är att obetalt hemarbete (och kanske obetald medhjälp till makar som är egenföretagare) inte är så ovanligt bland äldre kvinnor i förvärvs- aktiva åldrar. Denna grupp av kvinnor kan möjligen också förklara varför friska hade en så pass stor andel med de allra lägsta dispo- nibla inkomsterna. De med uppgift saknas var i princip samma personer för vilka anställningssektor också saknades, varför dessa inte kommenteras eller redovisas i figurer här. Då näringsgrensfördelningen bland friska applicerats i de tre problemgrupperna fann vi att till- verkning/återvinning, byggverksamhet/el-, gas-, värme - och vattenförsörjning, finansiell verksamhet/företagstjänster och offentlig förvaltning/försvar hade färre fall än förväntat i alla problemgrupper (tabell 8). Det var bara vård och omsorg som hade fler fall än förväntat i alla problemgrupper. Denna näringsgren hade fler förtidspensionerade respektive fler arbetslösa och långtidssjukskrivna än förväntat, vilket motsvaras av ett extra tillskott av ca 20 400 arbetslösa, 9 500 långtids- sjukskrivna och 1 800 nya förtidspensionärer. avvikelser kan också noteras: utbildning, forskning och utveckling hade fler helårssjukskrivna; personliga och kulturella tjänster/renhållning mm. hade fler arbetslösa och helårssjukskrivna; handel/transport och kommunikation hade fler arbetslösa än för- väntat. I de mer detaljerade analyserna observerades att de som kom från vård och omsorg avvek tydligast (för män och kvinnor med olika utbildningsnivå) för lång sjukfrånvaro (se figur 3; jord- och skogsbruk mm. benämns primärnäringar i figuren). Lågutbildade män inom vård och omsorg avvek mest relativt sett (mer än förväntat) och lågutbildade kvinnor mest i absoluta tal (2 038 fler än förväntat). För förtidspensioneringar var bilden mer komplex. Lågutbildade kvinnor hade inga extra fall medan mot- svarande grupp män hade fler förtidspensionerade än förväntat. Även för arbetslöshet avvek männen inom vård och omsorg relativt sett mer negativt än kvinnorna. Observerade antal arbetslösa, förtidspensionerade och helårssjukskrivna som procent av det förväntade antalet (100=det förväntade antalet) efter senaste näringsgren (1995/99), . Det förväntade antalet baseras på fördelningen bland friska. Fördelning friska (%) Jord-, skogsbruks -, fiske-, gruv - o Byggverksamhet/el-, gas -, värme- o Handel, transport- o kommunikationer Finansiell verksamhet och andra Utbildning, forskning o utveckling Offentlig förvaltning och försvar Personliga o kulturella tjänster, * Det observerade antalet avviker inte signifikant (?2-test) från det förväntade antalet (p>0,05). Inte bara vård och omsorg avvek systematiskt i problemgrupperna. De som var (eller senast hade varit) sysselsatta med utbildning, forskning och utveckling hade signifikant fler helårssjukskrivna (gällde alla fyra strata) och alla där, utom de lågutbildade männen, hade fler förtidspensioneringar än förväntat. För lågutbildade män och kvinnor inom denna näringsgren observerades även ett förhöjt antal arbetslösa. En könsspecifik avvikelse noterades för personliga tjänster, kulturella verksamheter, renhållning mm. Männen där (såväl låg- som högutbildade) avvek negativt både med avseende på helårssjukskrivning och förtidspension, vilket inte gällde för mot- svarande kvinnor. I gruppen arbetslösa fanns inte samma diskre- pens med avseende på kön. De könsolika fynden beror troligen på att män och kvinnor har olika arbeten inom personliga tjänster m.fl. verksamheter. Kategorin är förhållandevis heterogen (t.ex. renhållning och kulturella tjänster) men rätt liten, i urvalet av friska, och har liten betydelse för den totala bilden. Det observerades också att exempelvis lågutbildade män i offentlig förvaltning hade signifikant fler än förväntat i samtliga problemgrupper, lågutbildade män inom finansiella verksam- heter/företagstjänster hade många helårssjukskrivna, vilket även gällde för högutbildade män inom bygg/el-, gas-, värme- och vattenförsörjning och kvinnor (låg- och högutbildade) inom handel/transport och kommunikation hade förhållandevis många arbetslösa (se figur 3). Några av de positiva avvikelserna bör också uppmärksammas. Ingen näringsgren avvek signifikant i positiv bemärkelse för samt- liga fyra strata i alla problemgrupper. Resultaten ger dock en bild av att sysselsatta inom tillverkning/återvinning (undantag för låg- utbildade kvinnor där), byggverksamhet mm. (ej högutbildade män), finansiella verksamheter/företagstjänster (ej lågutbildade män) hade mindre antal personer än förväntat i problemgrupperna. Undantagen visar emellertid att det kan finnas vissa grupper som har mer risk för problem än vad vi borde förvänta oss. Intressanta grupper är exempelvis lågutbildade kvinnor inom till- verkning/återvinning och lågutbildade män inom finansiella verk- samheter/företagstjänster. Yrkesvisa analyser krävs för att belysa detta på bästa sätt. Helårssjukskrivning, arbetslöshet och förtidspension (25- ) som procent av det förväntade antalet efter näringsgren, se- parat för män och kvinnor med låg och hög utbildning. * = X2-test indikerade ingen signifikant avvikelse (p>0,05). Bygg/el, Bygg/el, Bygg/el, Åldersuppdelade analyser för helårssjukskrivna visade en del skill- nader för olika åldrar. Den negativa avvikelsen för vård och omsorg kunde observeras för män och kvinnor i samtliga åldersgrupper. För utbildning, forskning och utveckling kunde detta observeras endast för de äldre kvinnorna (se tabell 9). Liknande resultat erhölls också för män inom byggverksamhet mm. Utfallet för utbildning, forskning och utveckling kan förefalla förbryllande, men om dessa är påtagligt äldre i genomsnitt än sysselsatta inom andra verksamheter kan det ge upphov till den måttliga relativa avvikelsen för helårssjukskrivning (mer än förväntat) som observerades för hela gruppen (se tabell 8). För bygg- branschen kan det handla om andra förklaringar (kanske en acku- mulering av yrkesrisker för männen där). Procentuella avvikelser från förväntade antal helårssjuk- skrivna i tre utvalda näringsgrenar för män och kvinnor i tre ålders- grupper. Byggverksamhet/el-, Utbildning, forskning o gas-, värme- och * Avviker inte signifikant från 100 (p>0,05). När de åldersseparata resultaten delats upp efter utbildningsnivå istället för kön, blev avvikelserna något tydligare. Byggbranschen (huvudsakligen män) hade signifikant färre helårssjukskrivna i alla grupper utom bland lågutbildade 55-64-åringar (tabell 10). Alla undergrupper inom vård och omsorg samt även inom utbildning, forskning och utveckling hade klart fler helårssjukskrivna än för- väntat, alltså när vi tagit hänsyn till både ålder och utbildningsnivå. Skillnaderna i de relativa avvikelserna är relativt små mellan olika undergrupper, särskilt inom vård och omsorg. För högutbildade inom utbildning, forskning och utveckling finns en tendens till ökande sjukskrivningsproblem (jämfört med högutbildade i andra branscher) med stigande ålder. För lågutbildade inom denna bransch var tendensen den motsatta, de relativa avvikelserna var något större bland yngre än bland äldre. Procentuella avvikelser från förväntade antal helårssjuk- skrivna i tre utvalda näringsgrenar för låg- och högutbildade i tre åldersgrupper. Byggverksamhet/el-, gas-, värme- och vat- * Avviker inte signifikant från 100 (p>0,05). Det bör observeras att det är stora skillnader mellan olika utbild- ningsverksamheter, dels med avseende på verksamheternas omfång i hela branschen och dels med avseende på vilka som verkar ha mer och mindre problem med exempelvis långa sjukskrivningar. Grundskoleutbildning utgjorde hälften av hela branschens personal bland friska men bland långtidssjukskrivna (tabell 11). Även de som var sysselsatta med vuxenutbildning eller andra utbildningar (t.ex. trafikskola) var överrepresenterade bland sjuk- skrivna. De som var verksamma inom forskning och utveckling samt högskoleutbildning var mer en dubbelt så högt representerade bland friska jämfört med helårssjukskrivna, och de inom gymnasie- utbildning hade lika stora andelar bland friska och sjukskrivna. Det är uppenbart att det är särskilt i det finns problem med långa sjukskrivningar, och inte inom hela utbildnings- branschen. Friska och helårssjukskrivna i olika utbildningsverk- samheter, (procent). Näringsgren 1995/99 (SNI-kod) Forskning och utveckling (731,732) Grundskoleutbildning (801) Gymnasieutbildning (802) Högskoleutbildning (803) Vuxenutbildning, annan utb. Utfallet i problemgrupperna analyseras här med avseende på H- regioner (alla problemgrupper) och (bostads)kommun (helårs- sjukskrivna). Tillvägagångssättet är detsamma som det som applice- rades på sektor och näringsgren. Här görs inga stratifierade analyser med avseende på utbildning, kön och ålder. Istället diskuteras den potentiella betydelsen av utbildnings- och åldersskillnader mellan grupper längre fram.