sou · GQB367d1 · 2003-01-01 00:00:00 — En del av dessa avslag har berott på att det varit nödvändigt att göra en prio- ritering av de medel som stått till förfogande. Bristen på medel har varit särskilt tydlig . Kännedomen om dele- gationens verksamhet har ökat efter hand som kompe- och idékraften hos regionala och lokala aktörer successivt förbättrats. En detaljerad redovisning av projektsatsningen och dess effekter sker i kapitel 3. Bilaga 2 innehåller en komplett sam- manställning av såväl tillstyrkta som avslagna projekt. Delegationen har också tagit en rad egna initiativ för att stimulera andra till insatser inom angelägna områden. Till de egna initiativen hör bl.a. seminarier. Av forskningsinitiativen kan särskilt framhållas Kulturarv i praktiken som genomförts av 4 samverkande univer- sitet och projekt kulturarv. (Se särskild projektredovisning i bilaga 2.) Delegationens egna semina- rier (vilka redovisas i en särskild sammanställning – kapitel 2.9) har i första hand vänt sig till dem som äger eller på annat sätt varit del- aktiga i projekt. Delegationens ledamöter har därtill medverkat i ett antal andra seminarier och utåtriktade insatser och därigenom för- hoppningsvis bidragit till samhällsdiskussionen och ett växande in- tresse för det industriella kulturarvet. Verksamhet, resultat och slutsatser Delegationen har sammanträtt under de verk- samheten pågått. Mötena kretsade inledningsvis mycket kring arbetsformer och hur beredningen av ansökningarna skulle utfor- mas för att hanteringen skulle bli så effektiv och smidig som möj- ligt. Sammanträdena har också ägnats åt diskussion och beslut om stöd till projektansökningar. Delegationens ledamöter har även använt mötestillfällena till för- djupade diskussioner om uppdragets mål och inriktning och för att tränga djupare in i specifika frågeställningar. Dessa diskussioner har varit till stor nytta för det samlade arbetet och speglar delegatio- nens bredd i kompetenser och erfarenheter. Genom den mång- sidiga sammansättningen har de aktuella frågorna kunnat belysas ur flera perspektiv vilket på ett konstruktivt sätt bidragit till delega- tionens möjligheter att tillgodose kraven på ökad mångfald och del- aktighet i kulturarvsarbetet. Bland de frågor som ägnats särskilt in- tresse bör nämnas definition av de begrepp som varit av betydelse för satsningen. Dit hör tolkningen av begreppen kulturarv och in- dustrisamhälle och hur deras avgränsning och rum tydligt på- verkat inriktningen på delegationens uppdrag. Andra begrepp som berörts är värderingar och synsätt och vem som anger normerna åt vad som är värdefullt och skall bevaras till eftervärlden. Inte minst har demokratibegreppen mångfald, delaktighet och jämställdhet lett till intensiva och berikande samtal. Delegationen har noterat svårigheterna att skapa ett i verklig mening brett engagemang så att kulturarvet blir en angelägenhet för många. Kulturarvssektorns nu- varande organisation, eldsjälarnas roll, näringslivets och företagens ansvar är andra frågor som också tagits upp vid delegationsmötena. Samtliga projektägare har varit skyldiga att lämna delrapporter och en avslutande redovisning av sina respektive projekt. I slutrappor- ten har ställts krav på uppgifter om hur målen uppfyllts och vilka effekter som uppnåtts. Samtliga tillstyrkta projekt med slutdatum före har inkommit med sina slutrapporter. Några av projekten har rapportdatum efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. I dessa fall skall materialet inlämnas till kulturdeparte- mentet. Verksamhet, resultat och slutsatser För att ge en bild av mångfalden intressenter, vad de olika pro- jekten varit inriktade mot och hur arbetet bedrivits har delegatio- nen valt ut 5 olika satsningar och gjort en fördjupad genomgång och fyllig redovisning av dessa. Den återfinns i bilaga 2 under . Till detta skall också läggas ett antal projektägares egna berättelser av sin medverkan i regeringens satsning. De återges i oredigerad form i bilaga 2 under . Kapitel 6 i rapporten är en essäsamling där ett antal personer har fått möjligheter att ge sin syn på industri- samhället. I delegationens uppgift har ingått att göra en uppföljning och ut- värdering av de 3 årens verksamhet och satsningar. Delegationen har därför granskat och gått igenom ansökningarna och rappor- terna från samtliga tillstyrkta projekt. Till detta skall läggas genom- gång och sammanställning av resultaten från den övriga verksam- heten, dvs. seminarier, diskussioner och länsbesök. Detta material har tillsammans med de samlade erfarenheterna utgjort ett viktigt underlag för delegationens slutrapport och diskussionen om behov av framtida insatser. 2.9Seminarier och andra initiativ Enligt delegationens uppfattning har seminarieverksamhet varit en viktig del i de flesta projekt som erhållit stöd. Seminarierna har på ett påtagligt sätt bidragit till att sprida erfarenheter och kunskaper om det industriella arvet. Delegationen har deltagit i och stöttat ett stort antal seminarier på olika platser i landet och arrangerat två egna seminarier. Därtill har delegationen tagit initiativ till att ekonomiskt stötta Riksantik- varieämbetets internationella konferens heritage as force in the democratic society: 1.Delegationens upptaktsseminarium i . 3.Industrial heritage as force in the democratic society, . 4.Övriga seminarier (23 st.) Verksamhet, resultat och slutsatser samlade ca 80 deltagare från kulturarvs- området. Programmet var upplagt så att delegationen presenterade sig och sina uppgifter och därefter talade olika representanter om verksamheten i kulturarvssektorn. Många institutioner och verksamheter var representerade på seminariet. Flera olika exempel på problem och möjligheter fram- fördes från såväl arkiv, kulturmiljövård som museer. poängterades viljan och behovet av att samarbeta, dels för att för- djupa kunskapen, dels för att utnyttja tillgängliga resurser effek- tivare. I flera inlägg framhölls att det saknas nätverk mellan de olika intressenterna dvs. mellan myndigheter, museer, arkiv och de ideella krafterna. I andra inlägg noterades att sektorn ruvar på ett stort material i form av arkiv, dokumentationer, bebyggelse, inventeringar, föremål etc. men att allt detta i förvånansvärt låg grad har utnyttjas för forskningsändamål. Av de synpunkter som framfördes drog delega- tionen slutsatsen att sektorn framförallt efterfrågade förstärkta insatser för samverkan och forskning. Delegationen genomförde ett tvådagarsseminarium i med syfte att i första hand ge möjlighet för projektägarna att träffas och utbyta erfarenheter. Tanken var också att seminariet skulle ge nya infallsvinklar på det arbete som utförs runt om i landet genom ett antal inbjudna föredragshållare. Seminariet avhölls i Ångkraftverket som gav en stimulerande inramning till sammankomsten. För dele- gationens del innebar dagarna i en värdefull inblick i de olika projekten då var och en av projektintressenterna hade möjlig- het att delge de närvarande sina synpunkter och ta upp angelägna frågor genom en kort presentation. Det väcktes också många frågor och förslag för framtiden. Industrial heritage as force in the democratic society Konferensen genomfördes i anslutning till kampanj och lockade ett stort antal deltagare från ett flertal länder i . Konferensen var mycket väl arrangerad och programmets olika Verksamhet, resultat och slutsatser teman stimulerade till både intensiva och mycket tänkvärda diskussioner. Inte minst gavs det möjligheter att se det över- gripande begreppet demokrati ur ett flertal olika perspektiv. Konfe- rensen finns sammanfattad i en rapport som dokumenterar de olika huvudtalarnas anföranden och vissa kommentarer. Konferensen gav deltagarna tillfälle att se och uppleva Bergslagens industri- historiska miljöer på ett mer ingående och annorlunda sätt än vad som är vanligt vid traditionella guidningar. Delegationen har vidare lämnat bidrag till eller deltagit i följande seminarier: N Industrisamhällets kulturarv. Seminarium i 17 novem- ber 1999 (och ABF ) N Industrisamhällets mönstersamhällen. Konferens i och – , () N Industrihistoriskt forum. Möte , (Industri- historiskt forum i ) N Industrisamhällets kulturarv. Konferens i (Industrihistoriskt forum i ) N konferens för folkrörelse- och företagsarkivens chefer den 17 – . N Industrihistoriskt forum. Möte i (Indu- strihistoriskt forum) N TICCIH 2000 (vation of Industrial Heritage). Konferens i – . N Kulturarv, etik, demokrati, storstadens arkitektur och kulturmiljö. N och den svenska modellen. N Industrisamhällets mönstersamhällen. Konferens den 10–11 okto- ber 2000 () N Kulturarvsinstitutioner och –myndigheter. Idéseminarium på (Riksantikvarie- ämbetet) Verksamhet, resultat och slutsatser N Tag hand om tekniken. Seminarium i den 10 – (industriminnen) N Manliga industriarbetsplatser, kvinnliga arbetare. Seminarium i 12 – (LO, ABF, och bibliotek, Arbetets museum, Ekonomisk historia , ) N Industrisamhället ur författares och konstnärers perspektiv. Seminarium i den 21 – (, ) N Stort fult och farligt? Seminarium i den 24 – 25 sep- tember 2001 (Regionmuseum ) N Industrisamhällets kulturarv. Seminarium i den 15 – . Seminarium i , den 13 – (och Metall avd 41 i ) N Digital interpretation. Seminarium i (Falu kommun). N Kulturarv i förändring, industri och kunskapssamhälle i . Seminarium i (och i ) N Banan och Brottet, Facket och Framtiden. Seminarium om kalklinbanan Forsby – (i och ) N Stålindustrin och tung utrustning – vad kan vi bevara. Seminarium i Karmansbo – den 27 – (). N Kalklinbanan Forsby – . Seminarium (i och hem- bygdsförbund) Sammantaget framstår seminarierna som ett av de mest värdefulla inslagen i satsningen. De har inte bara varit till nytta för de olika projekten och de teman som skulle behandlas vid de olika samman- komsterna. De har också varit uppskattade tillfällen att i mer allmänna ordalag diskutera det industriella kulturarvet och de angelägna frågor som berör dagens och morgondagens kulturarvs- arbete. Några av seminarierna har behandlat nya och utmanande uppgifter och på så sätt satt igång tankarna kring sådant som inte diskuterats i någon större utsträckning p.g.a. sin svår- lösta problematik. Det rör inte minst sådana anläggningar som är förknippade med miljöfarlig verksamhet. Verksamhet, resultat och slutsatser problemområde värt att uppmärksamma är de delar av kulturarvet som av många uppfattas negativt. Om vi skall lära av historien är det viktigt att även de inslagen i samhällsutvecklingen dokumen- teras och bevaras. En mycket givande diskussion hölls i kärn- kraftverket i om de olika aspekter som finns kring denna anläggning. Ett annat seminarium som gav sig in på nya områden har varit det om konstnärers skildring av och författares roll i industrisamhället. Det avhölls i och rönte stort intresse. Seminariet i om den digitala inter- pretationen har även det berört nya metoder och arbetssätt och kan förmodligen betecknas som en milstolpe i utvecklingen för dessa arbetsmetoder. i resulterade i bildandet av ett nätverk för att ta till vara varvsnäringens kulturarv. Semi- narierna har i de flesta fall dokumenterats genom rapporter. Det finns möjlighet att ta del av dessa rapporter hos projektägaren eller arrangören. Delegationen för industrisamhällets kulturarv har haft som uppgift att i samråd med arbeta med bidrag till kampanj Europe, a common heritage. Kampanjen har pågått mellan . Syftet med kampanjen har bl.a. varit att genom kulturarvet verka för europeisk tillhörighet och att befordra kulturell mångfald och demokrati i . Kampanjen har erbjudit goda möjligheter för deltagande parter att bygga upp europeiska nätverk inom kulturarvsområdet. Delegationen har förmedlat kontakter mellan kampanjen och svenska projekt med intresse av att verka i ett europeiskt samman- hang. , a common heritage invigdes officiellt i Buka- rest och i den 10 – . Kampanjen beskriver det europeiska kulturarvet som ett gemensamt arv som dock till sin karaktär är pluralistiskt och komplext. Det har varit kampanjens strävan att kulturarvet skall kunna användas som ett medel för olika samhällen och kulturer att förstå varandra. I en introduktion till kampanjen underströks att kulturarvet inte får Verksamhet, resultat och slutsatser missbrukas som ett sätt att ge legitimitet eller glorifiera särskilda identiteter eller användas för att stödja nationalistiska perspektiv. Kampanjen uttalade som målsättning att verka för att höja med- borgarnas medvetenhet om kulturarvets betydelse för tolerans, kunskap och ömsesidigt erkännande. Kulturarvet bör också bidra till att stödja känslan av europeisk tillhörighet, kulturellt utbyte och upptäckter av kulturella skillnader. Delegationen har deltagit i 3 kampanjsammanträden för samtliga nationella kommittéer. Dessa sammanträden har ägt rum i Buka- rest/, (10–), , Frank- rike (22–) samt , (7–). Delegationen gav 1999 Arbetets museum i uppdrag att i samband med projektet arbetskraft undersöka möjligheterna till ett internationellt perspektiv och koppla insatser till kampanj. Arbetets museum fann då, , inga självklara samarbetspartner inom kampanjen men hade för avsikt att arbeta vidare med försöken att knyta kontakter mellan lokala museer i och . I museums redovisning av uppdraget från delegationen har också ingått att etablera ett samarbetsprogram kallat Migra- tion, Work, and Identity inom ramen för . Pro- grammet engagerar 6 museer i , , , Stor- och . pågår och har fått stöd från EU:s Kultur2000-program. På svenskt initiativ genomförde som tidigare nämnts Riksantik- varieämbetet en internationell konferens den 16–i med rubriken heritage as a force in the demo- cratic society. Konferensen bekostades till stor del genom medel från delegationen. Wooden Culture är benämningen på ett andra internationellt projekt som delegationen engagerat sig i. I detta ingick förutom även , , , och . Projektet har genomfört 3 möten. Det första i /Siguet, Verksamhet, resultat och slutsatser den 26–. Det andra i Safranbolu, den 28–. Det tredje avhölls i (). representerades vid dessa sammankomster av Timmer- draget, och . Syftet med detta projekt var att skapa ett europeiskt utbytesprogram kring hant- verkskunskaper och timmerbyggnadskonst. Wooden Culture har goda förutsättningar att utvecklas till ett mer varaktigt europeiskt samarbete. Utöver dessa insatser har delegationen bidragit till att sprida information som erhållits från kampanjsekretariatet. Kampanjen avslutades i , , den 7–och redovisades vid de europeiska kultur- ministrarnas möte i Portoroz, . Delegationen lämnade en särskild redovisning av de internatio- nella aktiviteterna till regeringen . I delegationens uppdrag ingick att svara för den närmare utform- ningen och genomförandet av regeringens satsning på det indu- striella kulturarvet. Projekten skulle genom sin inriktning bidra till att uppfylla de mål som tidigare redovisats (sid. 14). Projektsatsningen har givit goda förutsättningar för de medverkande intressenterna att arbeta konkret och målinriktat som ambitionen om en ökad mångfald av aktörer kunnat tillgodoses. I den följande delen av detta kapitel redovisas kriterier, villkor och resultat. Villkor och bedömningskriterier - delegationens tolkning av uppdraget Delegationen ställde inledningsvis upp nedanstående villkor och kriterier och lade på så sätt fast sin tolkning av uppdraget. Denna tolkning utgjorde sedan ett viktigt underlag för bedömning av in- komna ansökningar. N Medverkar projektet till att fokusera sociala grupper som är svagt representerade i kulturarvet? Medverkar projektet till att företeelser som breddar representationen läggs till kulturarvet? N Medverkar projektet till att intresse, engagemang och delaktig- het beträffande industrisamhällets kulturarv ökar? N Medverkar projektet till en bred diskussion om industrisam- hället, om människors möjlighet att påverka framtidens sam- hälle samt om kulturarvets betydelse för samhällsutvecklingen? N Kan projektet sägas uppmärksamma insatser från t.ex. arbets- livsmuseer och lokala museer, hembygdsföreningar, industri- minnesföreningar, arkivsällskap, kommunikationshistoriska föreningar m.fl. när det gäller att ta till vara, utveckla och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv. N Är projektet gränsöverskridande avseende aktörer och källor? N Innebär projektet samverkan mellan kulturarvssektorn och all- N Innehåller projektet inslag som kan medverka till ökad för- ståelse för industrisamhällets omvandling i samspel och kon- flikt mellan olika grupper? Delegationen har vid bedömningen av ansökningarna ställt som villkor att minst en av dessa frågor skulle kunna besvaras med ja. I varje bedömning har hänsyn tagits till vilka effekter de före- slagna insatserna kunde ge upphov till, om resultatet skulle nå utanför åtgärden i sig och om projektet skulle få positiva inverk- ningar på andra ordinarie verksamheter eller pågående arbeten. Delegationen har särskilt beaktat sådana projekt som varit metod- utvecklande. I betänkandet Frågor till det industriella samhället (SOU 1999:18) anges olika teman där bearbetning, nya metoder och nya lösningar är nödvändiga. Demokratiska och jämställdhets- politiska aspekter på kulturarvet är två sådana områden. Betänkan- det anger också empiriska teman som kräver särskild uppmärksam- het och är formulerade som: det vardagliga, det vanliga och de stora dimensionernas kulturarv samt det industrialiserade kulturlandska- pets, industristadens och den lilla tätortens kulturarv. Slutligen anges samverkan mellan olika institutioner och aktörer inom kul- turarvsfältet som angeläget att utveckla och intensifiera. Dessa frå- geställningar har också ingått i delegationens bedömning av ansök- ningar och angelägna insatsområden. Under beredningsarbetet har delegationen även tagit hänsyn till sambandet mellan de frågor och syften som formulerats och pro- jektets förutsättningar avseende tidplan, personalkompetens och budget. En annan viktig utgångspunkt har varit de ekonomiska aspek- terna. God medfinansiering har utgjort grund för prioritering av projekt. Projekt som inte kunnat beviljas medel Syftet med satsningen har varit tydlig i den meningen att stöd inte kunde beviljas till vissa åtgärder och verksamheter. Delegationen har därför inte tillstyrkt ansökningar som syftat till: S upprustning av byggnader eller utrustning S projekt vars huvudsyfte avser drifts-, personal-, lokal- eller andra kostnader för reguljär verksamhet eller S projekt där projektägarna uppenbarligen borde ha sökt medel hos andra. 3.2Uppföljning av beviljade och avslagna projekt I delegationens uppgift har ingått att göra en uppföljning och ut- värdering av satsningen. Delegationen har därför gått igenom an- sökningarna och besluten för samtliga tillstyrkta projekt och de rapporter som lämnats in. Delegationen har med ledning av detta material gjort en sammanställning av de ekonomiska effekterna, bi- dragets fördelning på ägare och teman samt den geografiska sprid- ningen. Sammanfattningsvis kan sägas att delegationen totalt mot- tagit 142 ansökningar varav 49 tillstyrkts. Till arbetet hör också en rad förfrågningar och ansatser som inte fullföljts. Den totala pro- jektbudgeten för beslutade satsningar uppgår till drygt varav delegationen svarat för 24,5 mnkr. Således har de av rege- ringen anslagna medlen i det närmaste fördubblats. Till detta kan läggas att ansökt belopp för avslagna projekt uppgår till drygt . De beviljade projekten uppvisar en stor spännvidd och rör sig från enkla förstudier kring en specifik åtgärd till fleråriga miljon- satsningar med många berörda intressenter. De enskilda åtgärderna varierar men målformuleringarna kan sammanföras till följande fyra huvudteman: Samverkan Delaktighet/engagemang Ny kunskap Jämställdhet/demokrati Till detta område har förts projekt där syftet varit ökad samverkan mellan kulturarvssektorns institutioner på central och regional nivå och mellan sektorn och andra aktörer. Det är viktigt att framhålla att samverkan även kan ses som en metod och ett sätt att uppnå andra mål och syften. Rubriken samlar projekt med målet att genom bidraget stödja ideella grupper och organisationers insatser för det industrihisto- riska arvet. I gruppen finns också projekt där avsikten varit att stärka samhällets engagemang eller bruket av det industrihistoriska arvet i samhällsutvecklingen. Till denna grupp hör de projekt som på olika sätt avsett att identi- fiera och utveckla nya kunskapskällor för att öka intresset och för- ståelsen för hur industrisamhället utvecklats och formats. Under denna rubrik finns de insatser som på olika sätt verkat för att öka jämställdheten i kulturarvet genom att uppmärksamma eller vidta konkreta åtgärder inom eftersatta områden. Här finns också de projekt som syftat till att utveckla tillgängligheten och möjlig- heterna att förstå kulturarvets demokratiska värden. Sammanställningen visar att gruppen kunskapsutveckling omfattar 24 projekt medan grupperna delaktighet/engagemang och samver- kan uppgår till 11 respektive 9. Gruppen jämställdhet/demokrati innefattar 5 projekt. Sammanställningen ovan avser att visualisera hur de olika insatserna fördelar sig mellan respektive kategori. Projekten är angivna med diarienummer (se bilaga 2). Delegationen har som ovan framhållits prioriterat ansökningar som varit inriktade mot något/några av de fyra huvudområdena. Uppföljningen visar på en klar övervikt i antal projekt och beslut om stöd till gruppen ny kunskap medan åtgärder med inriktningen jämställdhet/demokrati har haft svårt att göra sig gällande. Till de positiva erfarenheterna hör att demokratifrågorna istället tagits upp på ett stimulerande sätt vid seminarier som genomförts under satsningen. Att verka för kunskapsutveckling tillhör de uppgifter som de flesta institutioner arbetar med på ett eller annat sätt och utfallet är därför inte oväntat. I ett flertal fall har projektägarna sökt sig till nya områden och också prövat nya metoder. Ökad samverkan har varit ett av målen i uppdraget och ett rela- tivt stort antal intressenter har tagit vara på möjligheten att ut- veckla samarbetet såväl inom sin egen sektor som med andra aktö- rer. Samverkansformerna har haft skiftande karaktär beroende på projektets art och innehåll. Det bör framhållas att samverkan även finns invävt i andra projekt som metod. Insatser som rör delaktig- het/engagemang har lockat ungefär samma antal intressenter. I denna grupp återfinns bl.a. bidrag till arbetslivsmuseer. Totalsumman bidrag fördelat på satsningens fyra huvudteman Sammanställning av projekten relaterade till diarienummer och bidragets storlek. Projekten är dessutom fördelade på de huvudteman de tillhör. dnr 86/00 dnr 9/00 dnr 48/00 dnr 69/00 dnr 89/00 dnr 29/00 dnr 62/00 dnr 85/00 dnr 105/00 dnr 64/00 dnr 63/00 dnr 106/01 dnr 106/00 dnr 87/00 dnr 83/00 dnr 110/01 dnr 72/01 dnr 126/00 dnr 84/00 dnr 129/01 dnr 108/01 dnr 153/00 dnr 88/00 dnr 7/01 dnr 98/00 dnr 112/01 dnr 22/01 dnr 107/00 dnr 113/01 dnr 67/01 dnr 125/00 dnr 109/01 dnr 151/00 dnr 115/01 dnr 152/00 dnr 172/00 dnr 1/01 dnr 8/01 dnr 23/01 dnr 24/01 dnr 25/01 dnr 26/01 dnr 107/01 dnr 108/01 dnr 114/01 Regeringens projektsatsning SOU 2002:67 85 000 dnr 116/01 35 000 dnr 117/01 150 000 dnr 130/01 Stöd har tillstyrkts till projekt och varierat i storlek från det minsta på till det största som uppgår till . Det största bi- draget () har tilldelats och är av spe- ciell natur. Detta har i sin tur fördelats av på 77 särskilda projekt. Ser man istället till nästa nivå finns 6 projekt som tilldelats mellan och . Nästa grupp utgörs av 10 projekt med stöd på till ca . I intervallet till återfinns 17 projekt. Gruppen mindre belopp dvs. består av 15 bidragsmottagare. För projekten som helhet ligger det genomsnittliga beloppet på ca . Antalet projekt och projektbidragens storlek i 5 olika ekonomiska intervaller. Sammanställning i 5 olika bidragsintervaller av projekten relaterade till bidragets storlek och diarienummer. dnr 63/00 dnr 48/00 dnr 64/00 dnr 29/00 dnr 9/00 dnr 84/00 dnr 62/00 dnr 69/00 dnr 86/00