sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Genom att koppla information från SCB:s registerbaserade arbets- marknadsstatistik (RAMS) med uppgifter i nationalräkenskaperna skulle detta kunna mätas. Den IT-statistik som redan produceras är omfattande och täcker många områden och olika användarbehov. På SCB görs t.ex. under- sökningar om företags respektive individers tillgång till och an- vändning av datorer och Internet, intermittenta undersökningar av datakonsultbranschen samt registerbaserad statistik bl.a. i syfte att beskriva den svenska IT-sektorn. Den första undersökningen om individers tillgång till och användning av datorer gjordes 1984. Se- dan dess har undersökningar gjorts inom detta område 1989, 1995, 2000, 2001 och 2002. Undersökningar om företags tillgång till och användning av datorer och Internet har gjorts 1997, 2000, 2001 och 2002. Båda dessa undersökningar är nu via harmoniserade Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt med motsvarande undersökningar som görs i andra EU-länder. Datakonsultbranschen har undersökts . Beskrivningar av den svenska IT-sektorn har med hjälp av bear- betning av olika register regelbundet tagits fram . I och med det decentraliserade statistiksystemet som trädde i kraft började IT-sektorn att beskrivas på uppdrag av . I och med en omorganisation av , som utmyn- nade i tre nya myndigheter, görs numera beskrivningen av IT- sektorn på uppdrag av (). Det finns flera rapporter som sammanställt statistik på området, bl.a. Elektronikindustri och (ITPS, SCB, 2001), Informations- och kommunikationsteknik i (, 2002), IT i hem och företag (SCB, 2000), The ICT Sector in the Nor- dic Countries 1995–2000 (de nordiska statistikbyråerna, 2001). Eftersom utredningen är inriktad på den ekonomiska statistiken, med fokus på nationalräkenskaperna, har den avgränsat sig till att undersöka behovet av IT-statistik som underlag för nationalräken- skaperna och beräkningar av IT-användningens effekter på ekono- min. I det sammanhanget har SCB:s projektgrupp Statistik om den nya ekonomin ställt samman en lång lista med tillgängliga indika- torer, som kan användas, bl.a. för analyser av förändringar i ekono- min och däribland indikatorer som har samband med IT. Listan över indikatorerna finns att hämta i rapporten spegla det nya i ekonomin (SCB, 2001). Som underlag för nationalräkenskaperna är primärstatistikens uppgifter om produktion, förbrukning och förädlingsvärde vad gäl- ler IT-området delvis tillgodosedda. Det finns även uppgifter om löner samt sysselsättning i antal personer och timmar som kan härledas till IT-sektorn. fanns en konsistent tids- serie i löpande och fasta priser för 1993-1999 vad gäller produktion, förbrukning och förädlingsvärde för ett antal branscher som kan relateras till IT-branscher. Perioden därefter bygger på kvartalsdata, som är mer aggregerade och variablerna färre. De svenska nationalräkenskaperna använder ca 400 produktgrupper i sina produktbalanser över tillgång och använd- ning. Produktbalanserna omfattar tillgång (produktion + import) och användning (förbrukning i näringsliv och offentlig sektor + investeringar + privat konsumtion + export). Det är främst tjänster- na som är aggregerade. Ur de 400 produktgrupperna skulle olika IT-produkter kunna härledas. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Det finns uppgifter över IT-investeringar i nationalräkenska- perna branschuppdelat samt för den offentliga sektorns ändamål. Uppgifterna om investeringar i programvaror bygger bl.a. på statis- tik om produktionen i datakonsultbranschen. För investeringar i egenproducerade programvaror gör national- räkenskaperna en beräkning utifrån uppgifter om branschlönesum- mor för programmerare samt den relation som finns mellan lön och produktionsvärde i datakonsultbranschen. Investeringsnivån har med andra ord bestämts med en typ av modell. Genom att sam- bearbeta SCB:s utbildningsregister med statistik om bransch- lönesummor får man för olika utbildningskoder avseende program- mering och systemering fram lönesummor för olika branscher. Det är alltså de löner som anställda med den speciella utbildningen erhåller. Av den detaljerade branschundersökningen som nämnts ovan framgår branschens lön i relation till produktionen. Samma relation antas gälla för dem som arbetar med programmering för eget bruk i företag i andra branscher. Det saknas emellertid heltäckande statistik över de olika produk- tionsfaktorer som kan relateras till IT såsom arbetskraft, IT- produkter samt IT-tjänster. Bristen på uppgifter om insatsfaktorer som rör IT försvårar avstämningen mellan ekonomins tillgångs- och användningssida. Därmed saknas också ett tillfredsställande under- lag för beräkningen av BNP. För att kunna analysera effekterna av IT skulle det för varje bransch i ekonomin behövas uppgifter över samtliga produktions- faktorer som används och som kan relateras till IT. Därmed skulle man kunna följa sambandet mellan förändringar i andelen IT- relaterade produktionsfaktorer och produktivitetsutvecklingen för varje bransch. Denna möjlighet saknas alltså eftersom det saknas en heltäckande definition av IT-produkter och vad som skall klassas som IT i olika produktionsfaktorer. Vidare saknas också heltäckande IT-statistik för ekonomins s.k. användningssida. Med andra ord finns luckor i statistiken vad gäller exempelvis hushållens konsumtion av IT-varor och IT-tjänster, eller om utrikeshandeln med IT-varor och IT-tjänster. Det saknas också direkta uppgifter från företag om deras hårdvaruinvesteringar. Där- emot samlar SCB via investeringsenkäten in uppgifter om mjukvaru- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Bristen på detaljerad samt löpande information om anskaffning och användning av IT-produkter i försvårar bl.a. beräkningar av kapitalstockar för IT. SCB samlade tidigare in uppgifter om hårdvaruinvesteringar i in- vesteringsenkäten, men upphörde med det . Det berodde bl.a. på svårigheter att få in tillförlitliga uppgifter, men även på ett relativt svagt intresse för sådana uppgifter. Betydelsen av IT- investeringar ökade emellertid under den senare hälften av 1990- talet, liksom intresset för statistik om IT-investeringar. Svårigheterna att samla in uppgifter om IT-investeringar kan emellertid fortfarande vara relevanta. Företagen har haft svårt för att skilja på hård- och mjukvaror i bokföringen. Företagen kan ock- så ha olika strategier för vilka IT-relaterade varor och tjänster som skall bokföras som en IT-investering respektive som skall bokföras som en löpande kostnad. SCB tog 2002 över ansvaret från ell statistik om verkställda och förväntade investeringar inom före- tagssektorn, dvs. ansvaret för investeringsenkäten. Det har givit SCB nya möjligheter att utveckla enkäten. I första hand planeras en utvidgning med ytterligare en enkät för att få in säkrare upp- gifter om främst andra kvartalets investeringar. Nationalräkenskaperna använder uppgifter om datakonsultbran- schens produktion som underlag för att bestämma mjukvaruinves- teringarnas storlek. Information finns om vad man producerat och till vem man sålt. Undersökningen görs av SCB:s programområde för tjänstenäringar. samlades nya uppgifter in avseende 1999, som blev tillgängliga för nationalräken- skaperna . Först kommer nya uppgifter av- seende 2001 till nationalräkenskaperna. Nationalräkenskaperna me- nar att SCB bör undersöka de berörda tjänstebranscherna i stället för vart tredje, eftersom utvecklingen inom IT-sektorn för- ändrats så snabbt . En årlig undersökning skulle underlätta i avstämningen mellan produktion och användning vad gäller IT. Vad gäller detalj- och partihandeln går det inte att inom national- räkenskaperna skilja ut de delar som är IT-relaterade. Det saknas med andra ord uppgifter om handelsmarginalerna fördelade på oli- ka IT-branscher och IT-produkter. I stället görs schablonmässiga beräkningar för dessa i nationalräkenskaperna. Uppgifter om handels- marginalerna på produktnivå skulle kunna tas fram i samband med en input-output-undersökning (se vidare avsnitt 6.4). Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Det saknas också relevanta prisindex för IT-varor respektive IT- tjänster för omräkningar till fasta priser, både vad gäller produktion och vad gäller användning. Det finns alltså behov av en fortsatt ut- veckling av prisindex vad gäller IT-tjänster och IT-varor, såsom datorer och andra hårdvaror. Tjänsteprisindex utvecklas för när- varande på områdena telekommunikationstjänster, datakonsulter och övriga databehandlingstjänster. En fortsatt utveckling av priser på området är väsentlig för att möjliggöra meningsfulla beräkningar av produktivitetsutvecklingen inom både IT- och tjänstesektorn och ekonomin som helhet. Vad gäller utrikeshandeln med IT-tjänster hämtas statistiken från betalningsbalansstatistik (som kommer att tas fram vid SCB, på beställning av ). Uti- från denna statistik har det emellertid endast gått att göra en grov uppdelning av IT-tjänster. statistik har redovisat utrikeshandeln med data- respektive informationstjänster. Därutöver har den redovisats endast i löpande priser. Det saknas alltså offi- ciella uppgifter i fasta priser för utvecklingen av utrikeshandeln med IT-tjänster. Det saknas följaktligen också officiella uppgifter över prisindex för dessa tjänster. Det är ett område som SCB skulle kunna utveckla då ansvaret för produktionen för denna typ av sta- tistik, på uppdrag av , går över till SCB . Många användare har också efterfrågat mer detaljerad statistik på området. Förslag till utbyggnader av IT-statistiken Regeringen gav 1998 () i uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik, s.k. IKT-statistik. Begreppet IKT härrör från benämningen på engelska Information and (), som kan sägas i stort sett motsvara IT. överlämnade sin slutliga rapport med förslag till ett svenskt system för IKT- statistiken.1 kom fram till att det finns tre kandidater som har förutsättningar att agera som samordnare av IT-statistiken, nämligen ITPS, SCB och . valde att överlämna till rege- ringen att avgöra vilken myndighet som skall få ansvaret för sam- 1 IKT-statistik, Förslag till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikations- teknik, Rapport 2001:5. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt lade därför inte heller fram förslag om vilken myndighet som bör få ansvaret för informationsspridning och omvärldsbevakning av statistiken. Frågan om ansvar för samord- ning, produktion, informationsspridning och omvärldsbevakning vad gäller IT-statistiken bereds därför vidare inom Regeringskans- liet . har föreslagit utbyggnader av IT-statistiken på en rad om- råden. Några exempel är statistik om IT-användning inom företag, inom offentlig sektor, organisationer, bland individer m.m. Där- emot ingår inte förslag om utbyggnader av IT-statistik vad gäller den primärstatistik som nationalräkenskaperna använder. hän- visar för övrigt till Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken i frågor om att mäta IT-relaterade investeringar. Bak- grunden är att IT-investeringar hör samman med den ekonomiska statistiken. Eftersom utredningen är inriktad på denna och framför allt behovet av förbättringar inom nationalräkenskaperna, överlät frågan till utredningen. Som framgick i tidigare avsnitt har utredningen identifierat be- hov av IT-statistik på flera områden, bl.a. vad gäller en definiering av IT-produkter, IT-investeringar, kapitalstockar, priser m.m. Ett grundläggande problem i sammanhanget är att det ännu saknas en enhetlig och gemensam internationell definition för vilka produk- ter som bör ingå i definitionen av IT-produkter. Utredningen gav SCB i uppdrag att, med ut- nyttjande av det internationella arbetet på området (inom EU och ), ta fram ett förslag på hur IT-produkter skulle kunna skil- jas ut i bl.a. nationalräkenskapernas tillgångs- och användnings- tabeller. Nationalräkenskaperna (NR) och programmet för forsk- ning och informationsteknik (FoI) utarbetade ett sådant förslag: SCB bibehåller i huvudsak den definition av IT-sektorn (bran- scher) på femsiffrig SNI-nivå som används , men bevakar och beaktar de definitioner som beslutas internationellt. SCB uppdaterar den befintliga listan över IT- varor. Utifrån den nya listan bör en översättning göras till den produktklassificering som nationalräkenskaperna använder. Där- efter kan de IT-varor som ingår i nationalräkenskaperna iden- tifieras. För att definiera IT-tjänster skulle Classification of Products by Activity (CPA) samt den svenska utbyggnaden indelning efter Näringsgren (SPIN) kunna användas. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt SCB väljer ett av två möjliga tillvägagångssätt för att finna IT- tjänster i CPA/SPIN. Ett alternativ är att utgå ifrån en kon- ceptuell definition av IT och – givet denna definition – söka fram de CPA/SPIN-koder som borde klassificeras som IT- tjänster. SCB har inte fastställt någon konceptuell definition av IT, vilket innebär att en sådan först skulle behöva tas fram. Ett annat alternativ är att de CPA/SPIN-koder som borde klassi- ficeras som IT-tjänster tas fram utifrån en eller flera experters uppfattning om vad en IT-tjänst är. Dessutom skulle SCB kunna ta hjälp från och branschorganisationer för att komma fram till en korrekt definition av IT-tjänster. En lista på IT-tjänster kan utarbetas oberoende av vad som kan särskiljas i NR . En lista på IT-tjänster kan an- vändas av NR, i större eller mindre utsträckning, beroende på detaljgraden i tillgångs- och användningstabellerna. En definition av IT-tjänster och IT-varor bör kunna användas både för NR och för annan statistik. SCB tog fram en definition av IT-varor, som senare vidareutvecklades av SCB och . Listan på vad som skall betecknas som IT-varor har emellertid inte uppdaterats . SCB:s nu föråldrade definition av IT-varor utgår från en särskild klassificeringskod (sexsiffrig KN-kod), som går att över- sätta till den produktindelning som nationalräkenskaperna använ- der. En viktig utgångspunkt för förslagen ovan är definition av IT-sektorn och det internationella arbete som pågår för att göra detta. Vid senaste möte med Working Party on Indicators for the , presenterades ett förslag på en lista för IT-varor. Förslaget kommer att fortsätta diskuteras och det kan dröja innan kommer överens om en gemen- sam definition. I avvaktan på detta beslut finns därför anledning för SCB att uppdatera den lista över IT-varor, som tidigare tagits fram av SCB och . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Studie av IT och produktivitetstillväxten I en studie, som gjorts på uppdrag av utredningen,1 har vid analyserat betydelsen av IT- användning i svensk ekonomi, med utgångspunkt från beräkningar av s.k. total faktorproduktivitet (TFP). Grundläggande för denna typ av beräkningar är att räkna ut hur mycket användningen av kapital och arbetskraft bidrar till produktionstillväxten samt den del av tillväxten som förklaras av andra faktorer, alltså den del som brukar benämnas total faktorproduktivitet. Sådana övriga faktorer kan exempelvis vara teknisk utveckling, effektivitetsvinster av ökad IT-användning, organisationsförändringar m.m. Beräkningarna kan också förfinas genom att dela upp kapitalstocken i IT-kapital och övrigt kapital, för att därmed räkna ut hur mycket användningen av just IT-kapital bidrar till produktionstillväxten. Beräkningar av TFP baseras till stor del på nationalräkenskaper- nas produkträkenskaper samt uppgifter om kapitalstockar, löne- kostnader och arbetade timmar. Nationalräkenskaperna tog på upp- drag av utredningen fram beräk- ningar av kapitalstockar för IT, enligt den definition som utred- ningen valde (hårdvaror, mjukvaror samt telekomprodukter), för . Statistikunderlaget har använts för utredning- ens bilaga 5, av . Med det nya statistikunderlaget har bidraget från användning av IT-kapital till produktivitetsutvecklingen i svensk ekonomi beräknats utifrån nationalräkenskaperna. I sin rapport studerar effekterna på produktivitets- utvecklingen av en växande IT-sektor –1999. Både arbetsproduktiviteten och TFP i olika sektorer studeras lik- som hur användningen av IT-kapital inverkat på utvecklingen. De nya beräkningarna visar en stark ökning av TFP inom IT-produ- cerande branscher andra hälft. steg an- vändningen av IT-kapital inom branscher utanför IT-sektorn, vilket också bidrog till en ökad produktivitet inom näringslivet. Den andel av produktivitetstillväxten i näringslivet som kan förkla- ras av enbart användning av IT-kapital ökade, från omkring en procent 1994 till 6–1999. 1 Se bilaga 5, The Role of High-Tech Capital Formation for Swedish Productivity Growth, Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt En uppdelning av produktivitetstillväxten 1994–1999. Procentuell förändring samt bidrag i procentenheter1 Bidrag i procentenheter: -1,8 -1,4 -0,9 Bidrag i procentenheter: -1,6 -0,3 -0,7 -0,1 -2,4 -1,5 Näringslivet avser SNI92: 01–95. Med IT-sektorn menas här branscherna SNI92: 30, 313, 32, 331, 642, 72. Studien visar också att betydelsen av användningen av IT-kapital för produktivitetstillväxten inom näringslivet ökade generellt . Dessutom steg TFP i näringslivet i genomsnitt med –1999. drar slutsatsen att ökningen av arbetsproduktiviteten inom näringslivet ser ut att ha drivits av en ökad IT-användning i produktionen såväl som en ökning av den totala faktorproduktivi- teten. IT-statistik i andra länder I de länder utredningen besökt saknas också heltäckande IT- statistik. Flera av statistikbyråerna har emellertid påbörjat en ut- byggnad av statistiken, mot bakgrund av den ökade betydelsen av IT i ländernas ekonomier och en ökad efterfrågan på sådan statis- tik. Statistiken efterfrågas också av internationella organisationer, 1 P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna till totalen. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt bl.a. , som verkar för att medlemsländerna skall ta fram nya undersökningar på området. De länder utredningen har besökt uppvisar i stort sett samma brister som när det gäller statistik på IT-området. Exempel- vis saknar de en gemensam internationell definition av IT-produk- ter, mer detaljerade uppgifter för att kunna identifiera IT-företag och IT-branscher, mer finfördelad statistik på produktnivå för input- output-beräkningar, prisindex för IT, snabbare IT-statistik m.m. Flera länder har startat insamling av uppgifter om hus- hållens respektive företagens IT-användning. Även den offentliga sektorns IT-användning är ett nytt område som man vill under- söka. Statistik över elektronisk handel har också börjat pro- duceras i några av länderna. I flera av länderna är det den centrala statistikbyrån som ansvarar för produktionen av den officiella IT-statistiken. Statistik tar exempelvis fram IT-statistik på uppdrag av flera departement. Statistik påbörjade ett projekt för att bestämma vilken IT-statistik som bör tas fram. Vad gäller uppgifter om företagens IT-investeringar saknas ofta direkta uppgifter om dessa. I vill statistikbyrån göra en ny pilotundersökning direkt bland företag för att försöka samla in uppgifter om deras IT-investeringar. Eventuellt kommer en ny undersökning att göras . Nationalräkenskaperna i Fin- land baserar nu sina beräkningar av företagens IT-investeringar på uppgifter om datakonsulternas produktion. Vidare bedrivs ett nordiskt samarbete när det gäller utvecklingen av IT-statistik. kom med i detta samarbete . Arbetet är delvis samordnat mellan länderna och statistikbyråerna har tagit fram gemensamma publikationer. För att skilja ut IT-sektorn har de utgått från definition och gjort en nordisk anpassning på en mer detaljerad nivå. startade ett nytt nor- diskt projekt för uppgiftsinsamling om IT-användningen inom offentlig sektor. har kommit längst inom detta område och har redan publicerat statistik. Det är emellertid svårt att få uppgifter direkt ur exempelvis kommunernas redovisning, där uppgifter om bl.a. IT-användning saknas. Det finns exempel på länder som samlar in uppgifter om IT- investeringar direkt från företagen, bl.a. . –2001 har även ONS i undersökt företagens ut- gifter för mjukvaror och övriga IT-produkter i en kvartalsunder- sökning. En uppdelning av maskininvesteringarna på datorer och Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Resultaten har emellertid ännu inte använts i national- räkenskaperna. IT-statistiken har också i fått en större tyngd och statistikbyrån, CBS, har betonat dess betydelse inom sin statistikproduktion. CBS tog fram en ny publikation 2001, The Digital Economy, som handlar om företagens och hushållens IT-användning och om IT-sektorns betydelse för hela ekonomin. Innehållet baseras mest på nationalräkenskaperna. CBS samarbetar också med det statliga prognosinstitutet , vilket har mynnat ut i en om IT-sektorns bidrag till produktivitetstillväxten. CBS har även köpt in datauppgifter om IT från externa forsk- ningsinstitut. Målsättningen är att CBS skall producera sådan sta- tistik på egen hand. CBS har även lagt till extra frågor om IT i redan etablerade enkätundersökningar. CBS utvecklar även indikatorer utifrån nationalräkenskaperna samt satelliträkenskaperna, för att kunna analysera kunskapsinten- siteten inom olika branscher och effekter av investeringar i kuns- kap på den ekonomiska tillväxten. Meningen är att utöver effekter av investeringar i informationsteknologi, även ta hänsyn till effek- ter av investeringar i personal med olika grad av kompetens vad gäller användningen av IT. I har industridepartementet initierat ett stort projekt för att fylla luckorna när det gäller IT-statistik. Bland annat har uppgif- ter om de företag som producerar mjukvara samt som säljer IT- tjänster saknats. Nya uppgifter har publicerats i en ny rapport, Net- worked , som kom . Inom Statistics tas IT-statistiken fram vid en särskild enhet, Science, Innovation and Electronic Information, med ca 50 anställda. Enheten har ingen direkt koppling till nationalräkenskaperna. Sambandet med industri- departementet är däremot starkt. Stora delar av verksamheten finan- sieras av externa uppdragsgivare. Enheten har en egen analysverk- samhet och gör sin analys och statistik tillgänglig bl.a. genom rappor- ter, broschyrer, workshops och seminarier. Vid Office of National Statistics (ONS) i tas IT- statistik fram inom en särskild enhet, Economic Analysis and Satellite Accounts Division, som driver flera projekt med inriktning på att mäta den s.k. nya ekonomin. Hit hör att mäta och analysera effekterna av IT-användning på ekonomin. Det gäller effekter på priser, real BNP-tillväxt, investeringar, kapitalstockar m.m. En del av arbetet består i att klargöra vilka metoder som bör användas för Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt att mäta effekterna. Ett stort intresse för informationen finns från både regeringen, och andra användare. Enheten har tagit initiativ till datainsamling om elektronisk han- del, vilken påbörjades . Syftet är att försöka mäta effekterna av e-handeln på företagens utveckling. Vid enheten försöker eko- nomerna mäta effekter på bl.a. företagens produktivitet utöver den produktivitetsökning, som kan förklaras av faktorer såsom forsk- ning och utveckling. kommer en huvudrapport med resultat av undersökningen. Undersökningen av företagens e- handel finansieras delvis med statliga medel och delvis av , som engagerat sig i utformningen av frågeformulären. ONS använder också redan existerande statistik för att mäta på- verkan på ekonomin av IT-användningen. ONS håller i fyra under- sökningar som används för analyserna. Delvis överlappar undersök- ningarna varandra. Resultaten länkas senare samman för att få fram en övergripande bild av bl.a. e-handelns påverkan på både företag och hushåll. Vid sidan av att analysera resultaten av de olika undersökningar- na arbetar ONS med att utveckla metoderna för att få fram bättre mått på effekterna av IT-användningen.