sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — presenterade utredningens preliminära förslag. Utredningen skulle enligt direktiven jämföra den svenska ekono- miska statistiken med motsvarande statistik i andra länder. Studie- resor har i detta syfte gjorts till elva länder. Erfarenheterna har sammanfattats i sammanställningar för respektive land och redovi- sas i kapitel 4. Utredningen har dessutom engagerats i ett europeiskt bench- markingprojekt som och (EU:s statistikkontor) har initierat. Projektet har omfattat den kortperio- diska ekonomiska statistiken och innefattar dels en jämförelse mel- lan EU och , dels jämförelser inom EU. har varit ordförande i den arbetsgrupp som genomförde arbetet. Nio EU- länder samt , och har deltagit i arbetsgrup- pen. Från utredningen har även deltagit. Resultatet av projektet redovisas i kapitel 5. Underlag för internationella jämförelser har utredningen också hämtat från för EMU-statistik (EMU Action Plan) och den studie av den svenska statistiken som IMF redovisa- de . Underlagen redovisas i kapitel 5. Slutligen har utredningens utländska experter gjort en bedöm- ning av den svenska ekonomiska statistiken i ett internationellt pers- pektiv. Rapporten redovisas översatt till svenska i sin helhet i kapi- tel 5. Utredningen har lagt ut ett antal utrednings- och forskningsupp- drag på externa experter där särskild sakkunskap har krävts. Chef- ekonom har utrett produktivitetsberäkningar i statliga myndigheter. Professor och vid SCB har gjort en studie av revideringarna i nationalrä- kenskaperna i och utlandet. Professor har skrivit underlag om konsumtionsenhetsskalor. vid SCB har gjort en studie om Aktivitetsindex. Konsult har utrett metoder för att täcka svart ekonomi i statistiken. To- mas har gjort en studie av IT-användningens effekter på produktiviteten. Programchef har skrivit en dokumentation om beräkningsrutinerna för nationalräkenskaperna. Samtliga dessa arbeten finns som bilagor till utredningen. Dessut- om har forskarna för utredningen utrett metoder för beräkning av produktivitet i offentlig sektor. Utredningen har publicerat två delbetän- kanden: Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) och Förbätt- rad statistik om hushållens inkomster (SOU 2002:73). Utredningen skulle enligt direktiven inledas med en behovsstu- die. Den har resulterat i betänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34). I detta betänkande redovisades en omfattande kart- läggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Betänkandet har utgjort en grund för det fortsatta arbetet. En sam- manfattning av betänkandet återfinns i kapitel 2. Enligt direktiven skulle utredningen också belysa mät- och defi- nitionsproblem i den ekonomiska fördelningsstatistiken, analysera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördelningsstatistiken samt belysa hur inkomstmåtten på ett rätt- visande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. gor har behandlats i betänkandet Förbättrad statistik om hushållens inkomster (SOU 2002:73). Betänkandet inleds i kapitel 2 med en kort sammanfattning av ut- redningens första delbetänkande. I detta kapitel finns också en över- sikt över SCB:s budgetunderlag –2005 samt ett avsnitt om framtida behov av ekonomisk statistik. I kapitel 3 beskrivs det svenska statistiksystemet med inriktning på den ekonomiska statistiken. Vidare förs en diskussion om för- ändrade produktionsförutsättningar och problem som hänger sam- man med omräkning av data i utländsk valuta till svenska kronor. I kapitel 4 och 5 redovisas hur produktionen av den ekonomiska statistiken är uppbyggd i och de elva länder som utredning- en har besökt samt hur den svenska ekonomiska statistiken står sig i ett internationellt perspektiv. Kapitel 6 innehåller utredningens diskussioner om förbättringar i nationalräkenskaperna i ett antal olika avseenden och i kapitel 7 återfinns motsvarande diskussioner avseende andra förbättringar i den ekonomiska statistiken som utredningen bedömt som angeläg- na. I kapitel 8 slutligen återfinns utredningens överväganden och för- slag inklusive uppskattningar av kostnader och förslag till finansie- ring. 2Kartläggning av ekonomisk statistik I kapitel 2 sammanfattas utredningens första delbetänkande1, som kartlägger behoven av ekonomisk statistik i . Användarnas synpunkter, som sammanställts i betänkandet, har tjänat som ett viktigt underlag för utredningens fortsatta arbete. Vidare ges en översikt av SCB:s budgetunderlag för åren 2003–2005 vad gäller förbättringar av den ekonomiska statistiken. I budgetunderlaget framkommer att SCB i flera fall föreslår förbättringar som använ- darna framfört som önskemål till utredningen. Kapitel 2 redogör också för den uppföljning av delbetänkandet som utredningen gjor- de, både bland användarna och bland berörda statistikområden inom SCB. Kapitlet avslutas med ett avsnitt som tar upp frågan om hur SCB skulle kunna bygga upp en beredskap inför framtida be- hov av ekonomisk statistik. 2.1Sammanfattning av delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har fått i uppdrag att belysa hur den ekonomiska statistiken bättre skulle kunna anpassas till samhällets ökande och förändrade behov. Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för ekono- misk analys och politik. Kraven på statistikens kvalitet har ökat sam- tidigt som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen försämrats. Som en första del av uppdraget har utredningen gjort en kart- läggning av behoven av svensk ekonomisk statistik utifrån ett brett användarperspektiv. Det finns på vissa punkter en bred enighet bland användarna om vilka förbättringar av statistiken som är mest angelägna. Det gäller exempelvis vilken typ av statistik som saknas 1 SOU 2001:34 Behovet av ekonomisk statistik. Kartläggning av ekonomisk statistik och är mest väsentlig att få fram. Det gäller också kvalitetsförbätt- ringar i ett antal avseenden. Utredningen bedömer att det är särskilt angeläget att utveckla statistiken på fyra områden. Det gäller prismätningar för den priva- ta tjänstesektorn, IT-statistik, en input-output-undersökning samt kapitalstocksberäkningar. Det är de områden som oftast återkom- mer i intervjuer med användarna. Det är också de områden som i första hand behöver förbättras för att man bättre skall kunna analy- sera produktivitetsutvecklingen och betydelsen av de förändringar i samhällsekonomin som brukar hänföras till den nya ekonomin. Det finns också ett antal andra områden som har nämnts i intervju- erna med statistikanvändarna. Det gäller regional statistik, löne- statistik samt statistik över statens finanser, hälso- och sjukvård m.m. Utredningen avsåg enligt delbetänkandet att i det fortsatta arbetet mer ingående analysera och diskutera möjligheterna att till- godose behoven på dessa områden. Utredningen menar vidare enligt delbetänkandet att det redan på dåvarande stadium av utredningsarbetet framstod som särskilt an- geläget att snabba upp den ekonomiska statistiken på vissa områ- den. Utredningen konstaterade att den uppsnabbning av den kort- periodiska ekonomiska statistiken, som följer av den handlingsplan för EMU-statistik, EMU Action Plan, som antog i sep- tember 2000, är nödvändig att genomföra. Utredningen avsåg en- ligt delbetänkandet att därutöver i det fortsatta arbetet pröva möj- ligheterna att ta fram preliminära nationalräkenskaper lika snabbt som i . Det finns enligt användarna även en rad andra aspekter på den ekonomiska statistiken som borde förbättras. Det gäller snabbhe- ten på andra områden än de nämnda, tillförlitligheten, detaljerings- graden, tidsseriernas längd, jämförbarheten mellan olika statistik- produkter, jämförbarheten internationellt, tillgängligheten samt pre- sentationen. Utredningen avsåg enligt delbetänkandet att i det fort- satta arbetet även diskutera möjligheterna att tillgodose dessa be- hov. 2.2SCB:s budgetunderlag 2003–2005 SCB:s budgetunderlag för perioden –2005 överlämnades till regeringen . SCB tog i budgetunderlaget upp ett antal angelägna utbyggnader. Några av förslagen har tagits upp i Kartläggning av ekonomisk statistik tidigare budgetunderlag och vid kontakter med användarna ansågs de fortfarande vara mycket angelägna. Nya utbyggnadsförslag redo- visades också. Det var därför relativt stora ambitionshöjningar som redovisades. De förslag SCB tog upp baserades på omfattande kontakter med statistikanvändare, bl.a. i de elva programråd som SCB har inrättat för att åstadkomma en så god anpassning som möjligt till efterfrå- gan på statistik. Förslagen har också i de flesta fall presenterats för och diskuterats med företrädare för olika departement, bl.a. i de kontakter SCB:s generaldirektör har haft med statssekreterarna vid dessa departement. I det följande redovisas utdrag ur budgetunderlaget avseende den ekonomiska statistiken och som berör utredningens område. SCB redovisar förslag till förbättringar av den anslagsfinansierade statis- tiken. Förslagen avser såväl ny statistik som utveckling av befintlig statistik. Det bör observeras att SCB med detta betänkande överlämnar ett nytt budgetunderlag för åren 2004– 2006, ett s.k. underlag för fördjupad prövning. Detta underlag har dock inte varit tillgängligt under utredningens arbete. I underlaget för fördjupad prövning finns tabeller som ger en samlad överblick över förslagen i både detta betänkande och budgetunderlaget. Den ekonomiska statistiken svarar för merparten av den anslags- finansierade statistiken. En mycket viktig produkt är nationalräken- skaperna (NR), som avspeglar den ekonomiska verksamheten i dess helhet. Flera statistikprodukter har som ett av sina huvudsyften att ge underlag till NR. Till andra tunga statistikprodukter hör kon- sumentprisindex och utrikeshandelsstatistiken. kom- mer statistikansvaret för näringslivets investeringar att överföras från SCB till . SCB producerar vidare en omfattande statistik över inkomster och konsumtion, baserad på både totalräknade register och särskil- da undersökningar, samt, på uppdragsbasis, över förmögenheter. Detta arbete har alltmer inriktats på att ge underlag till Finans- departementets beräkningar av de fördelningspolitiska och budget- mässiga effekterna av olika alternativ vad gäller skatter och bidrag. De stora uppdragen kommer också från och Kartläggning av ekonomisk statistik avser sådant statistiskt underlag som inte finansieras via anslag. Förslagen för är en fortsättning på detta arbete och avser både sådant som görs som uppdrag och sådant som är en ytter- ligare utveckling av statistik och simuleringsmodeller. För den ekonomiska statistiken erhöll SCB förstärkningar om för åren 2001–2003. reduceras förstärk- ningen till /år. Förstärkningarna avsåg förbättring av statis- tiken över tjänstenäringarna, fortsatta EU-anpassningar, kvalitets- förbättringar och uppdatering av det longitudinella inkomstregist- ret . erhölls ytterligare förstärkningar om för fortsatt EU-anpassning samt för livsmedelskonsumtions- undersökningar. Anslag och uppdrag för den ekonomiska statistiken inom område 1) Exkl. tidsförskjutningar Önskemålen och kraven på att utveckla och förbättra den ekono- miska statistiken är omfattande. En samlad redovisning av behoven finns i delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) från Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Ut- redningen om översyn av konsumentprisindex (KPI) lämnade sitt slutbetänkande, Konsumentprisindex (SOU 1999:124), . 2001, bilaga 4, redovisas Nya rikt- linjer för konsumentprisindex baserade på denna utredning samt följdutredning om bostadsposten i KPI. Genom- förandet av dessa nya riktlinjer ställer krav på ett antal utvecklings- aktiviteter inom KPI. Förbättring av nationalräkenskaperna (NR) och de nya riktlinjerna för KPI står i fokus för de olika förslagen avseende den ekonomis- ka statistiken. Förslagen omfattar först och främst en aktionsplan Kartläggning av ekonomisk statistik för prisstatistiken som syftar både till att förbättra tillförlitligheten i NR:s BNP-mätningar av den ekonomiska tillväxten och till att implementera de nya riktlinjerna för KPI. Vidare innefattar försla- gen ett antal ytterligare förbättringar av NR avseende bättre statis- tiktäckning, värderegleringskonton m.m. Delar av dessa förslag sammanhänger med EU-anpassning. Det gäller medel till det har- moniserade indexet för konsumentpriser (HIKP), producentpris- index, köpkraftspariteter och vissa förslag rörande national- räkenskaperna. Arbetet har i de flesta fall redan påbörjats . SCB lämnar också förslag som avser generella förbättringar av den ekonomiska statistiken. Förslagen gäller kvalitetsförbättringar, förbättrad tidsserieanalys, valutaomräkning och förbättrade statistis- ka klassifikationer. Dessutom föreslås förbättringar av kapacitets- utnyttjandestatistiken och ett utredningsarbete avseende utökad pub- licering av statistik om den offentliga sektorns finanser. Kraven ökar på statistik över inkomster, konsumtion och förmö- genheter. Förbättringar har i flera fall klarats tillfälligt genom upp- dragsfinansiering. En rad av de förslag som framförs för av- ser mera bestående förbättringar i form av statistik och databaser, bl.a. som underlag för beräkningar av hur olika alternativ för skatter och bidrag slår totalt och fördelnings- mässigt. Utbyggnaderna behövs i första hand för att utveckla möj- ligheterna att simulera konsekvenserna av olika politiska åtgärder. På bostadsområdet läggs förslag om förbättrad statistik vad avser innehåll och kvalitet på ett par viktiga områden, nämligen bostads- och hyresundersökningar (BHU) samt intäkts- och kostnadsunder- sökningen (IKU). Ett par förslag avser bättre presentation och till- gänglighet genom ny publikation med statistik över boende och ny databas över bostadsområden. Dessutom äskas ökade resurser för kvalitetssäkring av de beräk- ningar SCB gör i systemet för statsbidrag och inomkommunal ut- ämning. SCB lämnar också förslag vad gäller gratis kommunstatis- tik. Förslagen på område uppgår sammantag- na till , varav avser utökade insatser för EU-harmonisering. Av förslagen är tillfälliga. Det bör ock- så noteras att anslaget vad avser den ekonomiska statistiken enligt gällande beslut minskar med . SCB avser att inkomma med en särskild skrivelse till regeringen för att kunna påbörja för- bättringarna av prisstatistiken . Kartläggning av ekonomisk statistik SCB producerar sysselsättningsstatistik från tre källor: arbetskrafts- undersökningarna, , den företagsbaserade kortperiodiska syssel- sättningsstatistiken, FS, och den registerbaserade arbetsmarknads- statistiken, RAMS. Var och en av dessa källor har sina styrkor och svagheter och kompletterar därmed varandra. och FS ger snabb kortperiodisk sysselsättningsstatistik ur ett individ- respektive företags- perspektiv. De är dock urvalsbaserade och statistiken kan inte redo- visas med finare uppdelningar. RAMS är totalräknad och möjliggör koppling mellan individ och företag/arbetsställe. Denna statistik kan redovisas med finare uppdelningar. Nackdelen är att RAMS blir tillgänglig med lång eftersläpning. SCB bedriver arbete med övergripande analys av behov av jäm- ställdhetsstatistik och medverkar i utvecklingsarbete inom området jämställdhetsstatistik såväl nationellt som internationellt. Där- utöver genomför SCB på uppdrag av tidsanvänd- ningsundersökningar. På uppdragsbasis genomför SCB även med- arbetarundersökningar. Anslag och uppdrag för den ekonomiska statistiken inom område 1 Avser bl.a. tidsanvändningsundersökning för . I har en successiv urvalsförstärkning för regional redovisning och EU-anpassning pågått . Den senare har inneburit att intervjuerna har förlängts och att de tilläggsfrågor som tidigare ofta lades till i frågorna i inte längre får plats. Det finns därför ett stort behov av en parallell nationell för tilläggsundersökning- ar. Förslagen till utbyggnader gäller för RAMS uppsnabbning och utveckling av ytterligare statistik och för FS utökning med egna företagare, mer information om avgångar, lönesummestatistiken Kartläggning av ekonomisk statistik som regional tillväxtindikator m.m. SCB önskar framledes anslags- finansiering för en samlad nationell medarbetarundersökning. SCB har i sitt remissvar på förslaget till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikationsteknik instämt i att den svenska IKT-statistiken behöver utvecklas och samordnas. SCB föreslår att SCB skall få ett övergripande ansvar för IKT- statistiken samt ansvar att samordna denna. SCB föreslår vidare att SCB skall få ansvaret för att utveckla och producera både den del av IKT-statistiken som kan betecknas som sektorövergripande och den del som ingår i SCB:s statistikansvar. Med dessa utgångspunkt- er upprepar SCB de förslag angående IKT-statistiken som SCB redovisade i sitt remissvar. Ökade krav på integrering av ett jämställdhetsperspektiv inom alla politikområden och förbättrad statistik för detta medför att området behöver utvidgas. SCB föreslår en förstärkning av grund- anslaget för jämställdhetsstatistik samt att särskilda resurser avsätts för framställning av en lärobok respektive en sammanfattande analys- publikation av jämställdhetsläget i . Förslagen på område uppgår samman- tagna till , varav avser EU-harmonisering. Av förslagen är tillfälliga. hör till det fåtal länder inom , vilka ännu inte produ- cerar hälsoräkenskaper. SCB föreslår att ett förberedelsearbete för produktion av dessa satelliträkenskaper till nationalräkenskaper- na intensifieras . SCB föreslår också en förbättrad statis- tisk beskrivning av offentligt finansierad verksamhet som delvis ut- förs i privat regi. Kartläggning av ekonomisk statistik Vissa förslag till förbättringar, utbyggnader och nya produkter Tusental kronor Utbyggn av SCB:s fördelningsmodellproj (FASIT) i inkomst o förmögenhet Kapacitetsutnyttj.stat o kortperiodisk ind.enkät Svart arbete o värderegleringskonton i NR med aug-enkät i näringslivets invest. Hushållens icke-vinstdrivande org. Den offentliga sektorns finanser Förbättrad kvalitet i ekonomisk statistik Utökning av kvartalsstat. arbetsmarknadsstatistik (RAMS) Utveckling av stat. Företags- och arbetsställedemografi (FAD) Offentligt finansierad verks. Anm. I tabellens tre första kolumner anges förändring av kostnader i tusental kronor för respektive förslag och år och i den fjärde kolumnen den resulterande nivåhöjningen . Kartläggning av ekonomisk statistik För att få synpunkter inför utredningens fortsatta arbete inbjöds användare att lämna synpunkter på utredningens första delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34). Dels inbjöds de att lämna skriftliga synpunkter på utredningens över- väganden i delbetänkandet, dels inbjöds de 30-tal användare, som hade deltagit i kartläggningen av användarnas behov, till ett semina- rium, som hölls . och statssekre- terare stod som värd för seminariet. Vid seminariet inledde utredaren med en presenta- tion av delbetänkandet och utredningens överväganden för det fort- satta arbetet. Vissa av de användarbehov som framkommit menade kommer att kunna lösas vid SCB under utredningens gång, vilket underlättas av att utredaren även är generaldirektör för . Exempel på områden där arbete redan inletts med att tillgodose an- vändarnas önskemål är dokumentation, spridning, prisindex m.m. (Se vidare kapitel 6 och 7). Vid seminariet fördes en diskussion om behoven på ett antal om- råden. Vissa användare ville betona behoven på flera områden, så- som behovet av mikrodata inom förmögenhetsstatistiken, förkla- ringar av diskrepanser i statistiken, hälsoräkenskaper, produktivitets- mätningar inom offentlig sektor, att fånga ny produktion i ekono- min, m.m. Representanter från SCB fick vid seminariet möjlighet att kom- mentera användarnas synpunkter. Utredningen avsåg dessutom att mer grundligt och systematiskt gå igenom användarnas synpunkter med berörda vid SCB. Detta arbete genomfördes . Utifrån denna genomgång framgick att vissa behov redan åtgärdats eller var på väg att åtgärdas vid SCB. Vissa användar- synpunkter tydde vidare på missförstånd eller brister i informatio- nen, som kan redas ut. Både delbetänkandet och uppföljningen av betänkandet har utgjort viktiga underlag för den fortsatta verksam- hetsplaneringen vid SCB. Några användare valde att även lämna skriftliga synpunkter på utredningens överväganden: , , , , IFAU samt . Dessa skriftliga yttranden har ingått i underlaget för utredningens fortsatta arbete. De syn- punkter som framkom hade till stora delar karaktären av förtydligan- den och utvecklingar av de synpunkter som redan framförts i del- Kartläggning av ekonomisk statistik Dessutom uttryckte användarna stöd för utredning- ens överväganden. Utifrån uppföljningen av delbetänkandet drog utredningen slut- satsen att användarna i hög grad ställer sig bakom utredningens över- väganden och att vissa användare vill betona de områden som är särskilt angelägna för dem som enskilda användare. Utredningen fann därför stöd för att fokusera på de områden som utredningen pekat ut i sitt första betänkande, men också för att beakta de ytter- ligare synpunkter som framförts av användare under utredningens gång. Utredningen ansåg det väsentligt att i det fortsatta arbetet få syn- punkter från både användare och producenter av statistiken. Möjlig- heter till detta gavs bland annat vid de konferenser och seminarier som utredningen arrangerade under utredningens gång. Utredning- en har vidare löpande informerat Programrådet för ekonomisk sta- tistik om det pågående arbetet och varit öppen för synpunkter. Utredningen har också löpande hållit ledningen för SCB:s avdel- ning för ekonomisk statistik informerad om det pågående arbetet. Samarbetet mellan utredningen och personal vid SCB har fungerat konstruktivt och fört arbetet framåt. Sammantaget har utredningen genom den omfattande kartläggning- en i det första delbetänkandet och det fortsatta arbetet erhållit en mycket bra bild av användarnas behov av ekonomisk statistik och i vilken utsträckning den nuvarande statistiken fyller dessa behov. Denna kunskap ligger bakom de överväganden och förslag, som redovisas i kapitel 8. 2.4Framtida behov av statistik Utredningen har i uppgift att belysa hur den ekonomiska statisti- ken bättre kan anpassas till samhällets ökande och förändrade be- hov och användarnas syn på framtida ekonomisk statistik. I utred- ningens första delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) beskrivs användarnas olika behov av förbättringar och för- ändringar i statistiken. Dessa behov beskrivs utifrån en rad olika aspekter: tillförlitlighet, aktualitet, detaljeringsgrad, jämförbarhet etc. Användarna identifierade också områden där statistik saknas helt eller delvis. Dessa nya behov motiveras bl.a. utifrån föränd- ringar i samhällsutvecklingen och omvärlden som redan inträffat eller pågått : växande tjänsteproduktion, IT-revolu- Kartläggning av ekonomisk statistik tionen, nya strukturer inom och mellan företag, internationalise- ring, avregleringar, privatiseringar, nya normer för den ekonomiska politiken, m.m. Dessa brister och luckor i statistiken visar att statistiken har kommit på efterkälken i ett samhälle i snabb förändring. Ett tydligt exempel är diskussionen om den s.k. nya ekonomin. Beskrivningen av samhället blir i vissa viktiga avseenden ofullständig och ålder- stigen. Detta kan ha många orsaker. Det är svårt att förutse nya be- hov, i synnerhet på lite . Användarna i behovsstudien tog även de upp områden där behovet redan uppstått medan exempel på renodlade framtida behov inte finns med i någon högre grad. Utredningen tillfrågade därför fyra personer om synpunkter på framtida behov av statistik och anordnade ett seminarium i detta ämne . De fyra personerna var , , , , , och , . De tre första är vana statistikanvändare och är projektledare för ett vid SCB inrättat projekt om den nya eko- nomin. Deras bidrag har använts vid utarbetandet av detta avsnitt.