sou · GQB351 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta gäller bland annat sådana infrastrukturer som termkataloger, metadatasystem, förmedlings- och katalogtjänster. Statskontoret bör få i uppdrag att stödja och främja arbetet hos myn- digheterna att skapa bra metadata för de informationsresurser de för- valtar, samt att utveckla lämpliga principer och tekniska system för metadataanvändningen Till grundtjänster räknas bland annat tjänster som är nödvändiga för att information ska kunna var tillgänglig, exempelvis katalogtjänster, adressregister och vissa sammanställningstjänster, men också till exem- pel allmänt accepterade betalningssystem, system för identifiering, elektroniska signaturer med mera. Utvecklingen av målgruppsinriktade grundtjänster bör stimuleras, det vill säga sådana tjänster som möjliggör för grupper som är relativt svaga på marknaden att få effektiva bredd- tjänster, till exempel pensionärer, långtidssjuka, barn och föräldrar. Ett exempel på samverkansmiljö med näringslivet är Gemenskapen för Elektroniska Affärer, . Stimulera forskning och kompetensutveckling om bred information regeringen gör insatser för forskning och för att effektivisera använd- ningen av samhällets informationsresurser - men också för att öka kun- skapen inom svenska universitet och högskolor. ning och kompetensutveckling inom området bred information bör öka. är utbildningsinsatserna inom området begränsade. En potentiell och relativt snabb utveckling hindras av kompetensbrist - varför det är rimligt att tala om en kompetenskris inom området som helhet. I stort sett alla utbildningar behöver innehålla moment som handlar om hur kvalitet och tillgång till information ska hanteras. Eftersom forskning inom området är begränsad är det viktigt att forsk- ningsinformation görs tillgänglig som bred information, något med betydelse för hela samhället. Den informations- och tjänsteinriktade utbildning som genomförs i högskolor, universitet och i vuxenutbildningen bör inventeras. Berörda myndigheter bör ge förslag till hur utbildningen kan utvecklas för att möta de krav som handlingsprogrammen ställer. Offentligt stödd forskning och utveckling på området bör kartläggas. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att ge förslag till hur den kan utvecklas för att möta de krav som handlingsprogrammen ställer. En arbetskraftsinventering och behovsanalys bör genomföras för att belysa de främjande – eller utbildningsinsatser som behövs för att genomföra handlingsprogrammen på . En modernisering av svenskt arbetsliv regeringen tar initiativ till ett bredare program för en modernisering av svenskt arbetsliv med avseende på ett effektivare utnyttjande av när- ingslivets del av samhällets informationsresurser. Arbetet bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter och pro- grammet bör vara inriktat mot utveckling av bred information inom arbetslivet. Detta för att möjliggöra en ökad produktivitet och informa- tionsförhållanden som motsvarar kunskapssamhällets krav. Kompetens på mottagarsidan är en viktig länk i kedjan. Här står indi- viden ofta i centrum. Målet är enkelhet och helt transparenta gränssnitt och hjälpmedel. På vägen krävs kompetens även kring handhavande och tillvägagångssätt. Ett led i moderniseringen av arbetslivet... Forskning, utveckling och utbildning bör vara ett led i programmet. bör ges i uppdrag att planera insatser tillsammans med när- ingslivet, universitet och högskolor samt offentlig förvaltning. En del insatser bör gälla utveckling av gränssnitt och programvaror. Andra bör utformas med hänsyn till att det ofta är mentala bromsningar som gör att IT inte används effektivt eller upplevs som meningsfull. Det måste också bli enklare, mer intuitivt, gå att använda utan kurs. Det måste också kännas motiverande och rätt. Chefer, både inom offentlig förvaltning och privat näringsliv, behöver få bättre insikt och kunskap för att leda och motivera medarbetare. De företag som lyckas hitta rätt först kommer få stora fördelar. Företagen i har goda förutsätt- ningar – forskningen i på området har länge varit framstående Handlingsprogram för vidareutvecklingen av bredbandet En förutsättning för en långsiktig utveckling av breddtjänster är att har en framtidssäkrad teknisk IT-infrastruktur. Detta innebär ska- pandet av en rationell, ekonomisk och flexibel grundplattform – särskilt vad gäller kommunikationsnät och bredband som tar hänsyn till den väntade efterfrågeutvecklingen och som har reservkapacitet för ovänta- de språng i efterfrågan. Mycket berednings- och planeringsarbete har skett sedan IT-proposi- tionen antogs av , som en rad faktiska initiativ visat vilka praktiska handlingsvägar som är framkomliga. föreslår därför ett nytt handlingsprogram för bred- bandsutveckling, som tar hänsyn till vunna erfarenheter från utbyggnadsarbetet. Syftet bör vara att ge ett bredare bredband, som både har tillräcklig kapacitet och når ut brett i landet. Huvudpunkterna i programmet är att göra en övergripande plan för utbyggnaden, stimulera lokal finansiering och tillsätta en expertgrupp till stöd för de olika nationella och lokala aktörerna. Säkerhetsfrågorna måste prioriteras, inte bara vad gäller nätets funktion utan också med individuella användares situation som utgångspunkt, till exempel enskilda PC-användare vilkas datorer "exponeras" gentemot nätet. Åtgärder föreslås också för kvalitetshöjning genom ett standardavtal för bredbandsanslutning. Ge ett bredare bredband! vision om den svenska bredbands-infrastrukturens utbyggnad är fortfarande aktuell. vision innebär (Mbps) till och från alla till en kostnad som inte är större än ett månadskort på bussen, och med möjlighet att överallt kunna välja mellan minst 5 Internetoperatörer. Bredbandsinfrastrukturen ska också klara minst en fördubbling av trafiken . Konkurrensen mellan dem som levererar Internettjänsten är viktig, både för att kvali- teten ska vara acceptabel och för att det ska finnas någon som vill leverera den högre kapacitet som kommer att behövas. Se även webbplats, Tyvärr når inte det bredbandsnät som byggs upp till visionen. Nätet består av bitar och delar som inte alltid passar ihop och det lap- pas och lagas. Visionen om ett väl strukturerat nät riskerar att förbli en vision. Vissa bitar av bredbandsnätet klarar inte på långa vägar och har inte alltid samma kapacitet i båda riktningarna. Detta gör dem olämpli- ga när interaktiviteten ökar. På många ställen kan man nå flera operatörer, på vissa bara en. Operatörerna tycks vilja "låsa in" sina kunder och erbjuder därför lägre hastigheter utanför sitt nät. Bredband med möjlig överföringshastighet över når enligt () ännu inte av hushållen. Det finns således fortfarande möjligheter att göra något bra på många ställen. Det krävs dock kraftfulla åtgärder som inte behöver belasta statsbudgeten mer än marginellt. anser att möjligheterna med bredband inte tas tillvara i produktionen av varor och tjänster, varken inom offentlig eller privat sektor. När verksamheter i offentlig och privat regi organiseras så att de drar full nytta av IT-infrastrukturen, både den "hårda" och den "mjuka", växer snabbt kraven på bredbandet. För att vi ska kunna hämta hem samhällsvinsterna med IT måste alltså bredbandet klara kraven. Om inte förutsättningarna finns kommer vi heller inte att få se besparingar- na och kvalitetshöjningen i den offentliga tjänsteproduktionen (sjukvård, skola, omsorg, förvaltning, försvar med flera). Vidare kommer inte företagen att utvecklas tillfredställande och enskilda människor kommer inte att kunna utveckla nya mönster för umgänge och samverkan. Gör en övergripande bredbandsplan Skapa en stödjande expertgrupp regeringen utformar en tydlig övergripande plan för hur bredbandet ska utvecklas i , samt inrättar en oberoende expertgrupp som kan utgöra en kompetent och oberoende rådgivande grupp till kommuner- na i tekniska och ekonomiska frågor. övergripande plan, baserad på kommissionens vision 1999, bör aktualiseras i förhållande till den utbyggnad som pågår och fungera som ledning för utvecklingsarbetet. Regeringen bör ge expertgruppen i uppdrag att informera om kom- munernas möjligheter att finansiera bredbandsutbyggnaden med infra- strukturlån. Dessa lån har lång löptid och låg ränta. Flera institut, (Kommuninvest, SEK, EIB med flera) kan ge liknande lån i utbyte mot solidarisk borgen kommunerna emellan. Det viktiga är att kommuner- na ser att bredband är en viktig infrastruktursatsning för framtiden. föreslår även att regeringen i den föreslagna övergri- pande planen särskilt behandlar frågan om tillgänglighet, det vill säga att samhällskritiska förbindelser kan upprätthållas utan avbrott. Allt fler tillämpningar blir av det slaget och berör allt fler användare. En viktig aspekt i sammanhanget är frågan om reservkraft. När alltfler var- dagliga tjänster, till exempel breddtjänster, blir beroende av Internet och ip-trafik är en förutsättning för ett fungerande samhälle att kraft- försörjningen till alla punkter i nätet kan upprätthållas, även i händelse av strömavbrott på elnätet. Regeringen bör samla berörda aktörer på marknaden för samråd om lämpliga åtgärder för en hög tillgänglighet. regeringen skärper kraven på myndigheterna att betona säkerhet i sam- band med upphandlingar. Staten kan ställa höga krav på säkerhet i kommunikationstjänster, tillämpningar och hårdvara och därigenom gå i bräschen för bättre säkerhet för alla. Stärk ledning av säkerhetsarbetet regeringen skapar en tydlig ledningsfunktion för IT-säkerhetsfrågorna. sker en omorganisation av statens säkerhetsarbete. Den nya har givits ett samordningsuppdrag. Detta uppdrag bör förstärkas till ett lednings- eller samordningsansvar med tillräckliga resurser för att en faktisk samordning ska bli möjlig. I led- ningsfunktionen bör det ingå att etablera ett aktivt nätverk mellan spe- cialister inom säkerhetsområdet. Regeringen bör också begära en plan för hur framtida kompetensbehov inom säkerhetsområden ska kunna har i ett meddelande, "Nät- och informationssä- kerhet: förslag till europeisk strategi", lagt fram rekommendationer hur en högre säkerhetsnivå kan uppnås. föreslår att regeringen har hög ambitionsnivå i genomförandet av . regeringen genomför förslag om ett grundskydd . Den som har fast uppkoppling med hög överföringskapacitet riskerar att bli intressant för främmande och onda avsikter. De med kunskap om IT vet hur de ska skydda sig mot dessa faror, och när tillgången till bredband ökar kan problemet bli avsevärt, bland annat på grund av den enskildes ofta bristande kunskap. tidigare förslag till grundskydd bidrar med en lösning på detta problem. Grundskydd i datorer och programvaror förslag om grundskydd i datorer och programvaror innebär att varje persondator som levereras under avtalen om hem-PC ska levereras med: -samtliga nättjänster avstängda; det vill säga datorn ska inte ha nät- verkstjänster aktiva som grundinställning, -nättjänster som är robusta och motståndskraftiga mot attacker, -enkla funktioner för att aktivera nättjänster och konfigurera behörig- het för dem som har rätt att använda dessa, -möjlighet att separera olika användare; säkerhetsfunktioner måste ställas i relation till vilka applikationer och tjänster som används och av vem, -antivirusprogram med möjlighet till automatiska uppdateringar. förslag finns i sin helhet på webbplats, . TPTEST och en generell specifikation av Internettjänst TPTEST, som mäter genomströmningshastigheten (bandbredd, bit/s) till och från olika platser, togs fram under år 2000- 2001. TPTEST kan laddas ner från () och från (). Rapporten kan hittas på IT-kommis- sionens webbplats, . och () har redan upp- märksammat vissa tveksamheter i de avtal som förekommer på marknaden. Förbud mot svordomar, begränsningar i mängden överförd information och förbud mot negativa uttalanden om leverantören är exempel på sådant som kunderna tvingas gå med på för att få tillgång till företagens tjänster. regeringen ger uppdraget att ta fram ett standardav- tal för abonnemang för Internetanslutning för enskilda personer. vill med förslaget bidra till att rimliga krav på IT- infrastrukturens tillgänglighet och funktion formuleras och förhandlas med branschen för att därigenom skapa förutsättningar för bra Internet- förbindelser för enskilda konsumenter. har bidragit till utvecklingen av testprogrammet TPTEST med vilket man enkelt kan mäta den reella överföringshastig- heten i en given situation. Kommissionen har också tagit fram en generell specifikation av en Internettjänst. Specifikationen tillsammans med TPTEST kan utgöra grunden för avtalskraven. Upphandla för ett bättre Internet regeringen tar initiativ till att kravspecifikationen för offentligt upp- handlade system ska kunna använda IPv6 vid sidan av IPv4. EU har i ett meddelande pekat på behovet av att så snabbt som möj- ligt övergå till IPv6 som protokoll på Internet. bör ta initiativ till detta genom en aktiv insats från statens sida. IPv6, "Internet Protocol version 6" (eller IPng, "Internet Protocol next generation) är en ny version av ett av de mest grundläggande pro- tokollen för överföring av information på Internet. Den nya versionen medför ett antal viktiga förändringar för Internets prestanda. Det utö- kar exempelvis antalet adresserbara datorer och förbättrar möjligheter- na att säkra kommunikationsinfrastrukturen. IPv6 förväntas samexistera med IPv4 . IT är kraftfull och rik på möjligheter. IT ska användas mångsidigt för att ge verklig nytta. Teknikens hårda delar – apparater och grundläg- gande tekniska funktioner – har utvecklats i en takt som överträffat alla förväntningar. Utmaningen består i att utveckla de mjuka delarna – informationen och tjänsterna – så att de kommer någorlunda i nivå. kan man vara oroad över att har för låg takt i utveckling- en av en bra och värdefull användning av IT. Det kan innebära att vi inte får skörda frukterna i ökad välfärd av att vara tidigt ute. Det oba- lanserade "iT" måste bli till ett välbalanserat "IT". lyfter fram de mjuka delarna i form av breddtjäns- ter. Det är informationstjänster i samspel med varandra, på många områden och till gagn för många människor. Exempel på första steg finns redan inom arbetsförmedling, hälsovård, handel, transporter, pri- vata intressegemenskaper med mera. Men arbetet möter många hinder och misslyckanden saknas inte. För att nå framgång krävs ökade ansträngningar, större målmedvetenhet, mer samverkan, och mer kunska- per om förutsättningar och tillvägagångssätt. Framgången kommer när enskilda människor upplever att deras vardag fungerar enklare och bättre genom goda informationstjänster, när oredan på datanäten övergått i ord- ning, åtkomlighet och begriplighet, när alla informationsöar som naturligt beror av varandra fått goda förbindelser. IT i sig är inte lösningen. Men IT är en nödvändig förutsättning för att nå denna framgång. är medveten om att satsningarna på breddtjänster måste utformas så att de både tar tillvara möjligheter och klarar att hantera breddtjänsternas risker. Uppgiften är svår men inte omöjlig. Den kvarstår även om man skulle avstå från att samordnat och genom- tänkt utveckla breddtjänster. Det öppna samhället är sårbart. Breddtjänster är ett sätt att tänka kring samhällets framtid och samti- digt styra teknikutvecklingen. föreslår ett handling- sprogram på bred front med satsningar på kunskapsbygge, verksamhet- sutveckling, standarder, forskning och så vidare. Också nödvändiga sats- ningar på hård teknik, främst bredband, finns med i bilden. Prioriteringar behövs och kommer att bedömas olika av olika intressen ter. Det är viktigt att effekter och prioriteringar belyses i en bred debatt, inte minst på arbetsmarknaden. tar en aktiv roll i arbetet med breddtjänster. I första hand genom att initiera samverkan mellan olika myndigheter i arbetet med bred information och breddtjänster, stödja nätverksarbete mellan berörda aktörer och följa arbetet i andra länder, särskilt inom EU. , kanslichef e-post: , projektledare e-post: , bitr sekreterare e-post: , projektledare e-post: Per , projektledare e-post: , projektledare e-post: , projektledare e-post: , projektledare e-post: Rapporter utgivna av eller i samarbete med SOU-rapporter Delbetänkande om kommissionens överväganden och prioriteringar samt arbetsprogram. tel: , fax: IT-problem inför 2000-skiftet. Referat och slutsatser från en hearing anordnad av . tel: , fax: Ett seminarium om Teknik, demokrati och delaktighet anordnat av Folkomröstningsutredn, tel: , fax: Kristallkulan – 13 röster om framtiden. tel: , fax: IT och miljön – en samling goda exempel. tel: , fax: tel: , fax: tel: , fax: Säker elektronisk kommunikation. Referat från ett seminarium anordnat av , och och tel: , fax: hearing om den nya medie- och programvaruindustrin. tel: , fax: IT och regional utveckling – 120 exempel från län. tel: , fax: hearing om infrastrukturen för digitala medier. Referat från en hearing anordnad av den tel: , fax: Problem med inbäddade system inför 2000-skiftet. Hearing anordnad av i samverkan med och tel: , fax: Identifiering och identitet i digitala miljöer. Referat från en hearing . tel: , fax: Hur offensiv IT-användning kan skapa tillväxt för mindre företag. Ett rådslag anordnat av på uppdrag av , och och . tel: , fax: IT och nationalstaten. tel: , fax: Skolan, IT och det livslånga lärandet. Hearing anordnad av och . tel: , fax: Nya tider, nya förutsättningar... tel: , fax: IT och regional utveckling – Erfarenheter från tre hearingar . tel: , fax: Rättsinformation och IT. Rapport från två seminarier 1996 och 1998 anordnade av och . tel: , fax: God etik på nätet. Hearing anordnad av i samarbete med och Kompetensutveckling, Röda Korsets Idé- och utbildningscenter, ISOC-SE, SUNET, , , Tele2, IT-Företagen och BitoS. tel: , fax: Hur skall man finansiera välfärden i det globaliserade IT-samhället? Ett samtal om IT-utveckling och offentlig ekonomi anordnat tel: , fax: PC:n är död – länge leve PC:n! – nya möjligheter för . En rapport från hearingen Efter PC:n anordnad av Beställes hos Fakta Info Direkt, tel: , fax: 71, e-post: Framtidssäker IT-infrastruktur för . En rapport från hearingen Kommunikation till alla alltid. Visioner och strategier om en ny Beställes hos Fakta Info Direkt, tel: , fax: 71, e-post: Från callcenter till kontaktcenter. Trender, möjligheter och problem. En rapport från hearingen Hemma bra med borta bäst?. Beställes hos Fakta Info Direkt, tel: , fax: 71, e-post: EG-rätten och den svenska rättsinformationen. Rapport från ett seminarium. Beställes hos Fakta Info Direkt, tel: , fax: 71, e-post: Självreglering inom elektroniska affärer. Rapport från en hearing. tel: , fax: Hur blir en ny infostruktur motorn i e-Sverige? Rapport från en hearing om den mjuka IT-infrastrukturen. tel: , fax: Vuxenutbildning – en nyckelfråga i IT-samhället. Rapport från ett seminarium. tel: , fax: Nuläge i och , trender och policy. tel: , fax: Vem använder Internet och till vad? Spridning av Internet bland befolkningen. tel: , fax: IT och äldre. Rapporten skriven av och . tel: , fax: Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+ Rapport från ett tvådagarsseminarium 2011 och framåt. tel: , fax: Breddtjänster – ett nytt skede i IT-politiken. tel: , fax: Kommunikation utan gränser – rapport från , . Skriften är ett sammandrag av kommissionens arbetsprogram, 15 sidor. Communication Without Frontiers – report by the Swedish ICT-Commission, june 1995. Engelsk översättning av sammandraget, Så kan utveckla en framgångsrik programvaruindustri inför 2000-talet. Rapport, 25 sidor. Hur kan IT-användning beskrivas? Rapport 65 sidor. När det regnar manna från himlen, har den fattige ingen sked. Om IT och handikapp. Rapport 36 sidor. Kvinnor och IT. Rapport 41 sidor. Rättsinformation och IT – Svårigheternas advokater eller möjligheternas ambassadörer? Rapport 60 sidor. , När IT inte fungerar – en rapport om IT och dess användbarhet. Av på uppdrag av . hearing om infrastrukturen för information och kommunikation. hearing , 127 sidor. Affärsnyttan med Internet. Sammanfattning av det seminarium som anordnades av , Swebizz och Attachéer Transaktionens anonymisering och dess påverkan på rättsliga problemställningar (Det IT-rättsliga obveratoriet). En teori om varför rättsliga problem uppstår vid användningen av IT. (är bearbetad och utgiven på engelska – se rapport 6/98). Konsumentskydd i informationssamhället (Det IT-rättsliga observatoriet). Dokumentation från en hearing. Cyberrymdens juridik – Lagstiftning och självreglering (Det IT-rättsliga observatoriet). om den framtida rättsordningen. Mobila agenter (observatoriet). Ett underlag för diskussioner om rättsliga aspekter på agentteknik. (Det IT-rättsliga observatoriet). Dokumentation från två samtal om en ny företeelse och dess rättsliga konsekvenser. The anonymisation of the transaction and it´s impact on legal problems (Det IT-rättsliga observatoriet). A theory s to why the use of ICT engendes legal problems. Fri aktör, egenanställd, ny daglönare!? (Det IT-rättsliga observatoriet). Lösare förbindelser – hur, varför, vad göra? från ett samtal anordnat av IT-rättsliga observatorium, Småföretagsdelegationen och En missbruksmodell (Det IT-rättsliga observatoriet). Ny reglering av skyddet för personuppgifter. Rättspolitik på IT-området (Det IT-rättsliga observatoriet) – ett diskussionsunderlag. (Det IT-rättsliga observatoriet). Diskussionsunderlag för anpassning av det särskilda yttrandefrihetsskyddet i TF och YGL till IT-utvecklingen. Fri aktör, egenanställd, ny daglönare? II (Det IT-rättsliga observatoriet). – Hur ser det ut ? – Vad behöver göras? Dokumentation från ett andra samtal om nya anställningsformer anordnat av Det IT-rättsliga observatoriet. Ledningsrätt i IT-tider (Det IT-rättsliga observatoriet) – en kvartssekelgammal form måste anpassas till IT-satsningarna. Elektronisk handel och indirekt skatt (Det IT-rättsliga observatoriet). Behov av nya associationsformer? – ett diskussionsunderlag (Det IT-rättsliga observatoriet). Insynens gränser – Allt eller intet? (Det IT-rättsliga observatoriet). Seminarium om handlingsoffentlighetens rättspolitiska aspekter. Datavirus – Hur skall en reglering utformas? (Det IT-rättsliga observatoriet). En redovisning av ett samtal. (Det IT-rättsliga observatoriet). Att ge plats för bredband (Observatoriet för IT-infrastruktur). Generell specifikation av Internettjänst (Observatoriet för IT-infrastruktur). Kooperativ i glesbygd. Dyslexi – rapport från rundabordssamtal (Observatoriet för IT, lärande, kunskap och kompetens). Säkerhet på Internet – datavirus och blockering av tjänster (Observatoriet för informationssäkerhet). Forskning om IT och demokrati (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap). Redovisning av en hearing. Generell vägledning till framtidssäker IT-infrastruktur (Observatoriet för IT-infrastruktur). A future-proof IT infrastructure for (Observatoriet för IT-infrastruktur). Konsekvenser vid tillväxt av elektronisk handel (Observatoriet för IT och tillväxt). Ekonomin genom analytikernas kalejdoskop (Observatoriet för IT och tillväxt). Informationsteknologi som ideologi (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap). Ledningsrätt i IT-tider – utnyttjande av befintlig infrastruktur för att dra fram optokablar för bredband (Det IT-rättsliga observatoriet). Fri aktör, egenanställd, ny daglönare IV – Fri, ensam, trygg? (Det IT-rättsliga observatoriet). Dokumentation från ett samtal om soloföretagare och socialförsäkringarna. Sammanställning av intryck från resa till . Making room for broadband (Observatoriet för IT-infrastruktur). Solowparadoxen eller den nya ekonomin? (Observatoriet för IT och tillväxt). En lägesbeskrivning (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap). Internets påverkan på demokratin i (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap). General guide to a future-proof IT infrastructure (Observatoriet för IT-infrastruktur). General specification of (Observatoriet för IT-infrastruktur). Incidenthantering (Observatoriet för informationssäkerhet).