sou · GQB3116 · 2003-01-01 00:00:00 — För åldrarna under antas invandrarna i olika åldersklasser ha samma frekvenser som de i landet redan boende beträffande behov av andra pensions- former (förtidspension, omställningspension mm). Här antas socialbidrag enligt socialbidragsnormen gå in istället. Substitutio- nen mellan pensioner och andra ersättningar ger någon reducering av invandrarnas bidrag till direkta skatter. Inkomstskatt utgår på pensioner men ej på socialbidrag (och bostadsbidrag). Offentliga transfereringar till företag Dessa transfereringar kan indirekt påverka individernas välfärd genom att stimulera sysselsättning och ge lägre priser på privat konsumtion. Exempel på detta är olika subventioner till industrin och till jordbrukssektorn. Det finns ingen exakt information om hur fördelarna av sådana transfereringar är fördelade i befolkning- en. Det är ett rimligt antagande att invandrares andel av dessa fördelar är densamma som dess andel av hela befolkningen. En summering av resultaten görs i tabell 3. Det framgår att invandrarnas andel av offentliga transfereringar till individer och hushåll är lägre än deras befolkningsandel (0,mot ). Detta beror främst på deras ålderssammansättning med låg andel äldre. Detta hindrar inte att invandrarnas andel av posten andra offentliga transfereringar till individer och hushåll är relativt stor (1,), vilket beror på att här bl.a. ingår barnbidrag och studiestöd dvs. transfereringar som riktar sig till åldersklasser där invandrarna finns i relativt stor utsträckning. Den låga andelen äldre gör också att ianspråktagandet av sjukvård och åldringsvård blir lågt. Ianspråktagandet av barnomsorg och utbildningssystem blir dock relativt högt genom att andelen barn och ungdomar i invandrargruppen är förhållandevis stor. Totalt sätt blir invandrarnas andel av åldersberoende offentlig konsumtion ungefär som deras befolkningsandel. Övrig offentlig konsumtion har väsentligen kollektiv karaktär och består i stor utsträckning av utgifter för försvar, gatu- och vägnät samt central administration på departements och verksnivå. Det är sannolikt att sistnämnda utgifter knappast påverkas av ett så pass marginellt befolknings- tillskott som . Det finns dock en osäkerhet och vi har därför antagit en viss påverkan och låtit övrig offentlig konsumtion expandera med hälften jämfört med befolkningstillskottet dvs. Sannolikt är detta en överskattning. har vi lagt till en beräknad utgift för invandrarspecifika insatser som viss svenskundervisning, hemspråksundervisning och tolkservice. När det gäller svenskundervisning för vuxna invandrare så är detta en engångsinsats och kostnaden för denna bör borde därför fördelas ut på invandrarnas förväntade vistelsetid i landet. Enligt uppgifter Statsliggaren uppgick utgifterna för Sfi- utbildning till (senare uppgifter har inte erhållits) med cirka 35 000 deltagare. Av invandrarna från kandidatländerna var dvs. drygt 70 000 individer. Antag 35 000 av dessa genomgår Sfi-utbildning . Samtliga 70 000 skulle då ha genomgått utbildningen under . Om utbildningskostnaden för de 35 000 är och den genomsnittliga vistelsetiden är så bör årsbeloppet bli . Det är naturligtvis svårt att veta i vilken utsträckning invandrare från kandidatländerna skulle delta i hemspråksundervisning. Utgifter för denna och även för tolkservice kan däremot antas vara återkommande. Vi antar att årsbeloppet för Sfi-utbildning och hemspråksundervisning samt tolkservice blir . Under alla omständigheter har valet av antagande ingen betydelse att tala om för våra slutsatser. Någon utgift för har inte tagits med eftersom dess främsta uppgift är att avgöra vilka som inte skall få stanna. Dessutom betyder anslutning av kandidatländerna att en fri arbetsmarknad bildas mellan dessa och . När det gäller summan av offentliga transfereringar och offentlig konsumtion så blir beloppet som tillfaller invandrarna . Deras andel av denna summa blir mindre än deras befolkningsandel (0,mot ). Invandrarnas bidrag i form av skatter och socialförsäkrings- avgifter är vilket motsvarar en andel på . Som nämnts underskattar vi troligen något invandrarnas bidrag till direkta skatter. var de totala offentliga inkomsterna, i form av skatter och socialförsäkringsavgifter, vilket är högre än summan av offentliga utgifter för transfereringar och konsumtion. De senare uppgick till . Invandrarnas andel av det förstnämnda beloppet är och deras andel av det sistnämnda beloppet dvs. en skillnad på . Denna skillnad representerar ett överskott som tillfaller de i redan boende. Det är inte helt klart hur det absoluta beloppet som tillfaller den skall anges. Vi kan dock ange Den ena kan anges som 0,0016*1043 miljarder = . Den andra kan anges som 0,0016*996 = . Sammanfattningsvis visar våra beräkningar att den offentliga sektorn skulle omfördela 1,6–1,/år från invandrarna från kandidatländerna till den i redan boende vilket motsvarar en höjning av de sistnämndas disponibla inkomster. Offentliga utgifter och inkomster , miljarder kr 8 861 426 individer 100 000 individer (1, Offentliga transfereringar till individer och hushåll: 2,68 (0,) 1,25 1 ( 2,) Socialbidrag, ekonomiskt stöd, äldreförsörjningsstöd, Pensioner (ålderspension, förtidspension, änke- och omställningspension, delpension samt bostadstillägg till 0,54 ( 1,) Andra offentliga transfereringar till individer och 0,89 (1,) Offentliga transfereringar till företag. 0,77 (1,) 5,09 (0,) 4,00 (1,) Summa offentliga transfereringar och offentlig konsumtion 8,54 (0,) 3,11 (0,) Direkta skatter (inklusive skatt på juridiska personer) 4,23 (1,) 3,34 (1,) Summa offentliga intäkter: 10,68 (1,) 1stället för pensioner till invandrarna så utgår ekonomiskt stöd och äldreförsörjningsstöd. Detta är en anledning till det relativt stora beloppet för posten socialbidrag, ekonomiskt stöd och äldreförsörjningsstöd, bostadsbidrag och arbetsmarknadsstöd. 2Här ingår också speciella insatser för invandrare som svenskundervisning för vuxna invandrare, hemspråksundervisning och tolkservice på . Statsliggaren 1999/2000. Som nämnts är frågan om posten övrig offentlig konsumtion påverkas av ett så pass marginellt befolkningstillskott som . Om så inte är fallet minskar invandrarnas ianspråktagande av offentlig konsumtion med dvs. till totalt för summan av offentliga transfereringar och konsumtion vilket motsvarar av samtliga utgifter för offentliga transfereringar och konsumtion. Skillnaden mellan invandrarnas ianspråktagande av offentliga transfereringar och offentlig konsumtion och deras bidrag till offentlig sektor blir nu 0.0027 (0.0102–0.0075). I absoluta belopp blir nu gränserna 0.0027*= respektive 0.0027*= . Det positiva inkomsttillskottet för den i redan boenden skulle nu således bli 2,7–2,. Beroende på vilket antagande som görs beträffande posten övrig offentlig konsumtion så skulle den offentliga sektorn omfördela 1,6–2,från invandrarna till den i redan bosatta. Resultaten vilar väsentligen på två omständigheter. Den ena är invandrarnas gynnsamma ålderssammansättning med låg andel åldringar. Den andra är att invandrarna har samma åldersspecifika sysselsättningstal och per capita arbetsinkomst som de i redan bosatta. En viktig variabel när det gäller ålderssamman- sättning är andelen i ålder och däröver. All erfarenhet av internationell arbetskraftsrörlighet är att andelen medföljande äldre personer är mycket låg (detta gäller även för flyktingar). Det är därför sannolikt att vårt antagande om som är är rimligt. För att enbart en annan ålderssammansättning inte skulle ge någon positiv inkomsteffekt för de redan boende i så skulle behövas en mycket kraftig ökning av andelen äldre bland invandrarna. I själva verket skulle ålderssammansättningen bland invandrarna behöva vara nästan som bland de redan boende i vilket skulle vara mycket osannolikt mot bakgrund av våra kunskaper om ålderssammansättning i tidigare invandring. En kritisk variabel är invandrarnas sysselsättningstal och därmed deras arbetsinkomster. Lägre sysselsättningstal för invandrarna minskar deras bidrag till offentlig sektor som deras behov av offentliga transfereringar ökar. En överslagsräkning visar att om de åldersspecifika sysselsättningstalen för invandrarna är 10–lägre och därmed deras arbetsinkomster per capita är 10–15 procent lägre så nås ungefär en break-even punkt förutsatt att övrig offentlig konsumtion fördelas enligt förutsättningarna i tabell 3. Exakt var break-even punkten ligger i intervallet är också beroende av hur de lägre sysselsättningstalen fördelas. Är det i huvudsak personer med svag ekonomisk position och stor försörjningsbörda som får lägre sysselsättning så blir behovet av offentliga transfere- ringar större än om det gäller personer med god ekonomi och liten försörjningsbörda. På motsvarande sätt ökar det positiva inkomsttillskottet till de i landet redan boende om invandrarnas åldersspecifika per capita arbetsinkomster blir högre än vad vi antagit. En överslagsräkning visar att om invandrarnas åldersspecifika per capita arbetsinkomster ökar så ökar den positiva inkomsteffekten för de redan boende i från 1.6-2.8 miljarder kr till 2,3–4,. Det kan även finnas andra omständigheter som kan ge en något högre positiv inkomsteffekt för infödda. Enligt en undersökning av använder äldre invandrare offentlig äldreomsorg i klart mindre utsträckning än äldre personer i relativt liten utsträckning, se SOS (1995). Sannolikt inträder anhöriga invandra- re i stället i omsorgsarbetet. Skulle detta också bli fallet bland invandrare från kandidatländerna så har detta dock endast liten betydelse i ett initialskede. Andelen äldre invandrare från kandidat- länderna antas vara låg vid invandringstillfället. På lång sikt kan det dock få större betydelse i takt med att invandrarbefolkningen åldras. Underlaget för beräkningarna är en tänkt invandring på 100 000 individer sammanlagt . En del av dessa är familje- medlemmar. Antalet som bildar tillskott av sysselsatta har beräknats till cirka 57 000 med de antaganden som gjorts om invandrarnas sysselsättningstal. Invandringen förutsätter en högkonjunktur och förmodligen också aktiv rekrytering från svensk sida. Som nämndes ovan kom under de båda högkonjunkturåren 1969 och 1970 cirka 140 000 invandrare. Antagandet om 100 000 invandrare kan naturligtvis varieras. Måttliga variationer i detta antagande kan förväntas ge en proportionell ändring i inkomsttillskottet. Om alla andra antagande hålles konstanta men invandringen blir hälften så stor så kan inkomsttillskottet antas bli hälften så stort. Blir på motsvarande sätt invandringen dubbelt så stor så kan inkomsttillskottet förväntas bli dubbelt så stort. Den ovan gjorda beräkningen kan anses representera ett läge som föreligger något eller efter invandringstillfället. Om invandrarna kommer i ett högkonjunkturläge är en fråga vad som händer med deras sysselsättningssituation i efterföljande lågkon- junktur. Om invandrarna hamnar i konjunkturkänsliga branscher och kommit in på arbetsmarknaden så riskerar de att drabbas speciellt i efterföljande lågkonjunktur. Erfarenheter från tidigare arbetskraftsinvandring tyder dock inte på någon större sådan effekt. Exempelvis hade vi en kraftig arbetskraftsinvandring under högkonjunkturåren 1964 och 1965 som i stor utsträckning riktades till den konjunkturkänsliga tillverkningsindustrin. Den efterföljande lågkonjunkturen nådde sitt bottenläge 1967. Trots detta hade invandrarna detta år högre åldersspecifika sysselsätt- ningstal än infödda se tabell 1. Bidragande kan vara selektiv återutvandring under lågkonjunktur dvs. att många av de invandrare som drabbas av den efterföljande lågkonjunkturen väljer att då återutvandra, se också Kirwan & Harrigan (1986) ovan. Om invandrarna har kvar ungefär samma åldersspecifika sysselsättningstal som infödda men kanske med vissa konjunktur- variationer så finns det anledning att anta att det årliga positiva inkomsttillskottet för de i redan boende ökar på medellång sikt. Detta beror på demografiska förändringar i invandrar- befolkningen. Invandrarnas medelålder ökar efterhand vilket gör att en större andel av dem når åldrar med vanligtvis goda inkomster. Dessutom får de efterhand större användning för sin något högre utbildningsnivå. Dessa omständigheter ökar deras skattekraft som deras behov av offentliga transfereringar minskar. Sett på ännu så minskar dock det årliga positiva inkomsttillskottet vilket beror på att allt fler av invandrarna når pensionsåldern även om tillskott av arbetskraft tillkommer genom att personer föds i i invandrarbefolkningen. Att omfördelningseffekten uppvisar ett omvänt U- samband över tiden framgår också av simuleringsberäkningar, se (1983). Vad som mer exakt händer på mycket lång sikt är beroende av åldersspecifika dödstal och födelsetal bland invandrarna samt storlek, köns och ålderssammansättning på eventuell återutvand- ring. Akbari A H (1989) The benefits of immigrants to : Evidence on tax and public services. Canadian Public Policy 15:424-435. (1995) Invandring, sysselsättning och ekonomiska effekter. Blau F D (1984) The use of transfer payments by immigrants. 37: 222-239. Borjas G (1990) Friends or strangers. The impact of immigrants on the US economy. Borjas G (1994) The economics of Immigration. (1983) Inkomsteffekter av invandring.Doktorsavhand- ling. Economic Studies nr 27. (1985) Yrkeskarriär . Invandrare i nr 3. (1994) Economic progress among immigrants in . (1999) Immigration and the public sector: Income effects for the native population in . 12: 411-430. (2000) Arbetsmarknadspolitik för invandrare. Rapport till Revisorer. Working Paper Series no 6. (1990) Public sector transfers and income taxes among immigrants and natives in . 28: 181-199. (2001) Immigrants and the public sector budget-accounting exercises for . 14: 689-708. (1979) Perspektiv på arbetskraftsutbudets utveckling. Ingår i: Utrikeshandel, Inflation och Arbetsmarknad. (2000) Statistical Yearbook 2000. Kakwani N (1986) Analysing redistribution policies. A study using data. Kirwan F & Harrigan F (1986) Swedish-Finnish return migration, extent, timing and information flows. Demograhy 23: 313-327. Korkiasaari J (1986) Hem till . Segerstrom P (1999) International migration and growth in developed countries. Economica 67: 579-604. (1975) Invandrarna på arbetsmarknaden. Pischke J & (1997) Employment effects of immigration to : An analysis based on local labour markets. 79: 594-604. Reinans S (1982) Utlänningar på arbetsmarknaden. (1984) Immigrants, taxes and welfare in the . Population and 10: 55-69. SCB (1992) Utvandrare. Vem är det? SOU (1997) Arbetskraftens rörlighet, trygghet och jämställdhet. SOU 1997: 153. SOU (1990) . SOU (2000) . SOS (1995) Äldre invandrare-Kartläggning av kommunernas insatser i samt . Storesletten K (1996) Skattemässiga följder av invandringen till . Ekonomisk Debatt 24: 253-265. Straubhaar T & (1994) On the economics of immigration: Some empirical evidence for . Economics 8: 107-129. (1994) The impact of foreigners on public purse. In: (ed) Immigration as an economic asset. Wadensjö E (1973) Immigration och samhällsekonomi. Economic Studies no 8.Lund. Wadensjö E (1977) Återutvandring. Wadensjö E (2000) Immigration, the labour market and public finances in . 7: 59-83. Wadensjö E & Orrje H (2002) Immigration and the public sector in . Nedanstående tabeller A1 och A2 har använts som underlag vid fördelning av offentliga utgifter på invandrarna från kandidat- länderna. För metoden som använts för att fördela offentliga utgifter på åldersklasser, se (1995). Tabell A 1. Per capita belopp i kr i olika åldersklasser för offentliga konsumtionsutgifter . Beloppen är beräknade på samtliga individer i respektive åldersklass. Summa 1–6 0– 6 år 7–15 år 16–19 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 54–64 år 65–74 år Källa: Nationalräkenskaper SCB, årsböcker beträffande hälsostatistik, utbildningsstatistik, socialtjänst- statistik, arbetsmarknadsstatistik och kriminalvårdsstatistisk SCB. 2:Service till pensionärer och personer med funktionshinder (Särskild boendeform för äldre, hemtjänst, färdtjänst, omsorg till personer med funktionshinder mm) 3:Barnomsorg och barnavårdande insatser (daghem, fritidshem och fosterhemsplaceringar) Utgifter per capita i olika åldersklasser för vissa offentliga transfereringar 1999. Utgifterna är fördelade på samtliga individer i respektive åldersklass. Summa 1–3 0–6 år 7–15 år 16–19 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–74 år Källa: SCB Offentliga finanser. För invandrare från kandidatländerna har pensioner ersatts med ekonomiskt stöd och äldreförsörjningsstöd. 2:Sjukpenning, föräldrapenning, ersättningar vid sjukbesök, läkemedelssubventioner. Det höga beloppet i åldersklass 0–beror på att föräldrapenning förts till denna åldersklass. 3:Socialbidrag och bostadsbidrag. Bostadstillägg till pensionärer ingår i pensioner. Därav det låga beloppet för åldersklassen . Socialbidrag och bostadsbidrag som kan antas vara en följd av barn i hushållet har förts på dessa. Av andra offentliga transfereringar till invandrare från kandidat- länderana har barnbidrag fördelats efter deras andel av befolk- ningen i ålder 0–och studiebidrag efter deras andel av befolkningen i ålder 16–. Övriga offentliga transfereringar är fördelade efter deras befolkningsandel (1,). Litteraturförteckning för den som vill läsa mer Diskussion kring fyra scenarier. Brottsligheten i olika länder. Förbud mot köp av sexuella tjänster. Tillämpningen av lagen . Organiserad brottslighet – lösa maskor eller fasta nätverk. BRÅ- rapport 2002:7. RKP KUT Rapport 2001:15. (Sekretess). Nordiska sambandskontoret i . (Sekretess). Nordiska sambandskontoret i . (Sekretess). Organised crime in , Situation report to European Union. , Analysis Unit. RKP KUT Rapport 2001:10b. (Sekretess). PTN-sambandskontoret vid i , Helårsrapport . (Sekretess). Arbete, arbete och mer arbete – alla måste bidra till välstånd. Skrivelse från () till regeringen . Arbetskraftsinvandring och åtgärder för att möta framtida arbetskraftsbehov. Dnr 01- 2552- 03 allmänna råd om utländska arbetssökan- den (). Brister i arbetsmarknadspolitiken bromsar tillväxten. Rapport från , . Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg. Tillgång och rekryteringsbehov . Det finns alltid behov av en till, men... Rekryteringsbehov och tillgång. Free movement of workers – achieving the full benefits and potential. Communication from the Commission. COM (2002) 694 final. Från fritt folkutbyte till reglerad invandring. Ett utbildnings- material om arbetstillstånd. Globalisering och arbetsmarknad. Öppna den svenska arbetsmark- naden. High level task force on Skills and Mobility. European Commission, Directorate-General for Employment and Social Affairs, . Hälso- och sjukvårdspersonalen inom EU/EES-området. En översiktlig information om EU-medlemskapets konsekvenser för personal i legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården inom EU/EES. AMS m.fl., . Invandrare på arbetsmarknaden. Invandring för tillväxt och nya jobb. Klimatet för utländska investeringar i . Rapport till regeringen . Invest in (). Kommer det att finnas en hjälpande hand? Bilaga 8 till Långtids- utredningen /2000. En arbetsrättslig studie av könsdiskrimine- rande löneskillnader och konflikter mellan kollektivavtal och lag. Personalen i fokus 2000 med kommunernas rekryteringsbehov till 2010. Prognoser for migration i forhold till efter utvidelsen af EU. Rekrytera och behålla – en utmaning. i EU – konsekvenser för kommuner, landsting och regioner 1995-2000. och , 2000. Skills shortage in the industries. Wem and Orgalime position paper. in Europe (Wem) and of Mechanical, Electrical, Electronic and (Orgalime). Arbetskraftens fria rörlighet – trygghet och jämställdhet. Betänkande av kommittén om – konsekvenserna av personers fria rörlighet m.m. Bilagedel till betänkandet ovan. , Regional arbetsmarknadsinformation – svensk version. Riket, NUTS-regionerna. The Impact of Eastern Enlargement of Employment and Labour Markets in EU Member States. Employment and Social Affairs Directorate- General of Commission. Arbetskraftsinvandring – en lösning på försörjningsbördan? Demografiska rapporter 2002:6. Befolkningsstatistik 2000 – folkmängden efter kön, ålder och medborgarskap m.m. Bäddat för mångfald. Employment and labour market in Central European countries Theme 3. Population and social conditions. European Communities, 2001. En åldrande befolkning – konsekvenser för svensk ekonomi. Bilaga 9 till /2000. framtida befolkning 2002–2050. Reviderad befolknings- rapport från SCB. Trender och Prognoser 2002 – befolkningen, utbildningen, arbets- marknaden med sikte . SOU 2002:116 Bilaga 3 Att etablera sig i . En granskning av introduktions- verksamheten för flyktingar och deras anhöriga. Var god dröj! Invandrare i välfärdssamhället. Välfärds- politiska rådets rapport . Integrationspolitik för 2000-talet. Regeringens skrivelse 2001/02:129. Invandrare och myndigheter – möten som hjälper eller stjälper? Jag är jätteglad när det gäller mitt arbete...Utvärdering av projekt med polska läkare i . 1996/97:25. Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv. Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden för utlands- födda akademiker som invandrat . Varför sitter brassen på bänken? eller Varför har invandrarna så svårt att få jobb? Är arbetsmarknaden öppen för alla? Bilaga 6 till Långtids- utredningen . Information om och från EU samt EG-rätt What Price Enlargement? – Implications of an expanded EU. A report to , on . EG-rätten i nationell rättstillämpning. Norsteds Juridik, 1996. EU och arbetsrätten. EU och EG-rätten. En handbok och lärobok om EU och i EG-rätt. Europeiska unionen, Institutionerna, De fyra friheterna, Konkurrensreglerna, Politikområdena, EMU. Maastricht- och Romfördragen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget. Andra relevanta fördragstexter. Europe – One Labour Market? SALTSA – Joint Programme for in Europe. Nya europeiska arbetsmarknader, öppna och tillgängliga för alla. Meddelande från kommissionen, . Social trygghet och EES. Slutbetänkande av utredningen om socialförsäkringen och EG. Social trygghet och migration. Kommentar till förordning 1408/71. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . Regeringens skrivelse 2002/02:160. EG-fördningar och direktiv m m Revised European Union Agreed Text on the . /6/02 REV 6, 11.12.02. Kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 om arbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varit anställda där (EGT nr L 142, 30.6.1970, s. 24, Celex 31971R1251). Rådets förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (EGT nr L 257, 19.10.1968, s. 2, Celex 31968R1612). Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av system för social trygghet när arbetstagare, egna företagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (EGT nr L 149, s. 2, Celex 31971R1408). Rådets direktiv /360/EEG om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och familjer (nr L 257, 19.10.1968, s. 13, Celex 31968L0360). Rådets direktiv /221/EEG om samordningen av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa (EGT nr P 56, , s. 850, Celex 31964L0221). Rådets direktiv /365/EEG av om rätt till bosättning för anställda och egna företagare som är yrkesverksamma (EGT nr L 180, , s. 28, Celex 31990L0365). Svenska regler om sociala förmåner m. m. Ekonomiskt stöd för dig som är arbetslös. Huvudbetänkande av social- tjänstkommittén. Socialtjänst i utveckling. Slutbetänkande från Social- tjänstutredningen. Uppehållstillstånd med tillfälligt skydd vid massflykt. Utlänningslagen med kommentarer. Hemsidor och länkar: /comm// product/EN?catalogue=Eurostat&product=KS-NJ-02-045- -N-EN&mode=download product/EN?catalogue=Eurostat&product=KS-NJ-01-005- -I-EN&mode=download