sou · GQB3100 · 2003-01-01 00:00:00 — Övrig mark inom koncessionens ram upptas av skogsridåer samt åtgår för kringverksamhet, såsom byggnader, lagringsutrymmen, transporter, avvattningsanlägg- ningar, sedimenteringsdammar etc. Flera producenter har förklarat sig se behov av ytterligare eller förlängda koncessioner framöver, både på kort och . Torvtillgångar, produktion och användning Sådant behov finns i olika delar av landet från norr till söder. En del har dock markerat att behovet är beroende av synen på torv som energiresurs och behandlingen, bl.a. i skattehänseende. 4.3Produktion och handel med energitorv Arbetet på en blivande torvproduktionsyta börjar med att vegeta- tionen röjs bort, sedimentationsdammar anläggs och dikning och dränering utförs. En naturlig, orörd myr har en vattenhalt på eller högre vilken genom dikningen sänks till . Efter ytterligare bearbetning av ytan kan produktionen påbörjas. för energiändamål skördas antingen som stycketorv eller frästorv. Vid produktion av stycketorv tas torven upp från ett djup av 0– med hjälp av traktordragna maskiner, som bearbetar och pressar ut torven genom munstycken till cylinderformade stycken, 10–och med en diameter på 6–. Stycketorven tor- kas på fälten till dess att fukthalten har gått ner till . För att underlätta torkningen vänds styckena två till . Skörden samlas sedan in med specialmaskiner och körs med traktorvagnar till mellanlagring vid skördeplatsen. Tre skördar per sommar är ett vanligt resultat. Lokalt förekommer att man låter stycketorven ligga kvar över vintern på mossen för att utnyttja den tidiga vårtorkan. Vid brikettering i fabrik () används s.k. smultorv som fås genom en skördemetod som är en kombination mellan den för stycketorv och den för frästorv. Torven blandas vanligen med sågspån före briketteringen. Produktion av frästorv innebär att man fräser upp ett tunt skikt om 1–av torvytan med en roterande fräs eller en harv. Torven vänds därefter för att påskynda torkningen. När torvskiktet torkat kan den pulverformiga torven hopsamlas med sugvagn eller mekaniska samlarvagnar efter att ha skrapats ihop till en eller flera strängar på fältet. Den kan transporteras till järnvägs- spår på mossen eller med traktor till fastmarken. Alla produk- tionsmaskiner är traktordragna. Vid utlastning håller frästorven normalt en fukthalt om 40–. Ett tiotal skördar per säsong kan uppnås med frästorvmetoden. Torvtillgångar, produktion och användning Produktionen av torv sker under 3–4 intensiva försommar- och sommarmånader medan den huvudsakliga förbrukningen av torven sker . Den stack där torven ligger lagrad är ett årslager varifrån torven transporteras, vanligen med lastbil, till användaren efter behov. Torvskördens väderberoende gör det också nödvändigt att bygga upp buffertlager för att jämna ut pro- duktionssvängningarna mellan olika år. Torven kan även vidareför- ädlas i en brikett- eller pelletsfabrik där torven torkas vidare ned till ca 10–fukthalt och komprimeras. Detta gör att torven eko- nomiskt tål ytterligare transporter. F.n. finns endast en anläggning för briketter i (i i ). Lagringen av torvbri- ketterna sker där i containrar som fungerar både som lagrings- och transportemballage. Därigenom ökar brandsäkerheten. har utvinningen av energitorv i legat på närmare 2,5 miljoner m3s (kubikmeter stackat mått) i genomsnitt, med toppar på omkring 3,5 miljoner m3s och en lågnivå på mindre än 0,5 miljoner m3s. uppgick produktionen till 2,5 miljoner m3s. Utvin- ningen är i stor utsträckning beroende av väderförhållandena. med låga temperaturer och stora regnmängder i de berörda trakterna är torkmöjligheterna dåliga och produktionen låg. Torvtillgångar, produktion och användning Skörd av energitorv –2000, uppdelat på skördemetod (smultorv och stycketorv samredovisas ). m3 frästorv motsvarar 1 MWh. S m u ltorv S tycke to rv F rä sto rv Källa: SCB och , 2002 Över en fjärdedel av produktionen av energitorv skedde i de nordliga länen , , och . Ungefär en tredjedel producerades i de sydliga länen , , , och och resten, , i , , , , och . För produktionen står ett 25-tal företag, av vilka med anknutna företag är det största med utvinningsverksamhet och kunder i hela . Koncernen ägs av finska Vapo OY Energia. Vapo är den största leverantören av biobränsle och torv i . Koncernen torde svara för omkring hälften av energitorvleveran- serna i . Företag med främst lokal/regional betydelse finns också, såsom /() med huvud- saklig försäljning till värmeverket i . Torvtillgångar, produktion och användning kan nämnas Mälarvärme, Mellanskog, , Kommunbränsle , , , /kommun med försäljning främst i närområdena. Producenter av energitorv verksamma och deras andelar av den totala produktionen baserat på produktionen , 2000 och 2001 (SGU, 2002) Andel av total produktion, % Övriga (bland andra Västerbergslagens var och en eller mindre AB, Jämtkraft, Fastbränsle 1)inklusive de företag som är dotterbolag (, , , ) i oförädlad form tål av ekonomiska skäl i allmänhet inte några längre transporter. Tillfälligt kan dock transporter av oförädlad torv ske även över långa avstånd, då det nödvändiggörs av avtals- förhållanden och leveransmöjligheter. Transporterna sker vanligen med lastbil. Genomsnittlig trans- portlängd är ca 10–men transporter kan före- Torvtillgångar, produktion och användning Tågtransporter över långa avstånd förekommer hos ett fåtal större företag. De förutsätter tillgång till lämplig infrastruktur och ett långsiktigt samarbete mellan producent och användare. De största producentländerna avseende energitorv är , , och Vitryssland8. importerar en icke obetydlig mängd energitorv, nästan enbart från och men från och då till Väst- . Importen har ökat och svarade för av användningen av energitorv. Någon export av energitorv förekommer inte. Importerad torv fraktas oftast med fartyg och avnämarna finns i kustnära lägen. Kostnadsutvecklingen har visat en sjun- kande tendens. De sjunkande kostnaderna tillskrivs bl.a. ökade kunskaper och erfarenhet av anläggande och drift av torvtäkter. uppges kostnaderna för tillståndshantering ha ökat. Över hälften av kostnaderna för produktion och transport av torv utgörs av rörliga kostnader för produktionen (främst personal, drivmedel, lagerhållning). De påverkas i stor utsträckning av väderförhållanden men också av torvtäktens specifika egenskaper, såsom storlek, halt av torrsubstans, kvalitetsegenskaper i övrigt. De fasta kostnaderna avser främst investeringar i maskinell utrustning och infrastruktur och uppkommer till stor del i etableringsfasen. Kostnaderna för transport till kund kan uppgå till inemot en tred- jedel av totalkostnaden. Dessa kostnader påverkas av avstånd, transportslag, specifik volymvikt, möjligheter till returtransporter m.m. 8 SCB MI 25 Torvtillgångar, produktion och användning Prisnivån för energitorv har varit i det närmaste oförändrad i löpande priser och därmed sjunkande i reala priser enligt statistik. Prisutveckling torv, kr/MWh fritt förbrukare, löpande priser exklusive samt inklusive energiskatter (För frästorv finns officiell statistik endast .) Källa: , 2002 Enligt marknadens aktörer är den faktiska prisreduktionen nomi- nellt större än som framgår av statistiken. I statistik redovisas även regi- onala skillnader i prisnivåer. För stycketorv gäller att priset gene- rellt varit 10–lägre i de norra delarna av landet än i övriga . För frästorv gäller att endast ett begränsat antal pri- ser finns redovisade. För torvbriketter görs inga officiella samman- ställningar. Prisnivån för importerad torv är i regel något lägre än eller lik- värdig med den som gäller för torv producerad i . Torvtillgångar, produktion och användning Antalet sysselsatta i produktionen av energitorv i har beräknats till inemot 600 personer, räknat som helårsarbetande, av vilka de flesta bor i glesbygd. Då en stor del av arbetet är säsongsarbete bedöms det totala antalet personer som sysselsätts inom näringen uppgå till det dubbla. Härtill kommer den indirekta sysselsättningen som inte beräknats men som också kan vara av stor betydelse särskilt för vissa regioner. Uppskattning av sysselsättning per län för produktion av energitorv baserat på uppgifter gällande produktionen (skörd, lagring, bearbetning, förädling och transport) Antal direkt sysselsatta, räknat som hel- I där HMAB:s fabrik i ligger bedöms ca 160 års- arbeten kunna hänföras direkt till torvindustrin (sekundära syssel- sättningseffekter oräknade), som därmed torde vara den största industrin i kommun. Den medverkar också till bibe- hållande av viktig infrastruktur. Bl.a. genererar den av det godstransportarbete som sker på söder om sund. Även i flera andra glesbygdsområden kan torvindustrin ha bety- delse för livskraften i området, även om antalet årsarbetande i direkt sysselsättning är mindre än i . Torvtillgångar, produktion och användning Energitorven används till största delen som bränsle i fjärrvärmeverk och kraftvärmeverk, vanligtvis tillsammans med andra bränslen, t.ex. bränsleflis, i varierande proportioner. med torv som bränsle finns i hela landet. använde ca 35 större eldningsanläggningar torv. Några av anläggningarna har flera torv- eldade pannor. I några pannor som har eldats med torv eldas nu andra bränslen. Andra har påbörjat torveldning. Totalt har över 50 fjärrvärmeanläggningar eldats med torv . Det förekommer även att industrier, såsom massa- och pappersindu- strin och kemisk industri, eldar med torv. Användningen av torv för energiproduktion, huvudsakligen het- vatten, uppgick till , motsvarande ca 2,8 miljoner m3s torv. användes energitorv motsvarande . Tor- ven svarade för av totala energitillförsel och av energitillförseln för fjärrvärmeproduktion. Träd- bränslen, avfall, kol, naturgas och olja hör till de alternativa bräns- lena. Användningen av torv i fjärrvärme- och kraftvärmeanläggningar ökade successivt till mitten av , delvis beroende på det stöd till pannor för torveldning som utgick under . minskade för- brukningen något. Variationen i användning beror till stor del på variationer i produktion av torv men med en viss tidsförskjutning. En stor del av torven används upp till efter produktionen. i , som är den största torvanvändaren i landet, använder briketter från HMAB, tillverkade av torv och trädbränslen. Igelstaverken i importerar torvbriketter främst från och eldar dem tillsammans med tallbeckolja och returflis. Produktion och förbrukning av energitorv visar svag överens- stämmelse sett på länsbasis (se figur 13 och 14 i bilaga 2). , , och var de län som hade störst förbrukning och som hade en produktion som täckte betydligt mindre än hälften av behovet. Även i och motsvarade produktionen mindre än hälften av behovet. , och hade de största produktionsöverskotten. Situationen kan dock skilja betydligt mellan olika år. , som var ett normalt år från Torvtillgångar, produktion och användning produktionssynpunkt, täcktes behoven i mer än väl av produktionen. hade då ett stort överskott. Uppgifterna från fjärrvärmebranschen visar också att flexibilite- ten är stor när det gäller användningen av torv som bränsle. Anläggningarna kan i allmänhet variera bränslemixen beroende på omständigheterna vid olika tillfällen. Endast en anläggning (i Möln- dal) är byggd för att helt eldas med torv. Potentiellt bedöms torv- användningen i befintliga anläggningar hos medlemmar i , som eldar eller har eldat torv, kunna öka till ca från största användning på . Även andra anläggningar som byggts för fasta bränslen och även för olja kan efter ombyggnader användas för torveldning. Flera anläggningsägare som använder torv har angett att om torv skulle ersättas med trädbränsle eller annat bränsle med lägre energitäthet skulle även oljeförbrukningen öka, eftersom man annars inte skulle få ut tillräcklig effekt i fjärrvärmenätet. Bland hindren för att elda mera torv nämns osäkerhet om statsmakternas inställning och därmed möjlighe- terna att långsiktigt använda torv osäkerhet om framtida skatterelationer mellan olika bränslen villkoren för investeringsstöd för biobränsleeldade kraftvärmeverk som begränsar torvinblandningen. Även producenter av torv har angivit osäkerheterna om kommande energiskattepolitik och om synen på torv från miljösynpunkt som grunder för tvekan om fortsatta investeringar. 5 och alternativa bränslen Utredningen konstaterar sammanfattningsvis följande. Många internationella organ klassificerar torv som ett fossilt bränsle. I geologisk mening kan dock torv inte kategoriseras som fossilt, eftersom den inte som kol, olja och naturgas har omvandlats och bäddats in i jordskorpan under loppet av 100- tals årmiljoner och inte heller utgör förstadium till en sådan utveckling. Torvens varaktighet och förnybarhet beror på vilket tids- perspektiv som anläggs och hur utvinning och efterbehandling sker. Befintliga torvtillgångar inom områden som ansetts lämpliga för utvinning av energitorv kan med nuvarande omfattning på utvinningen räcka . Torvresurserna förnyas i långsam takt med en tidsskala på något tusental år på torvmarker som inte är dikade och uppodlade. Vid användning av energitorv avges koldioxid vid förbrän- ningen, medan flödena av växthusgaser från torvmarken kan minska. Av olika studier kan dras slutsatsen att dagens använd- ning av torv utvunnen på tidigare orörda myrar genomsnittligt sett sannolikt ger en klimatpåverkan motsvarande den för naturgas på en sikt upp till . Effekten styrs emellertid i hög grad av var och hur utvinning sker samt vilken efterbehand- ling som kommer till stånd. Utvinning på torvmarker som redan är påverkade av dikning eller som naturligt ger en kraftig metanbildning kan ge gynnsammare utsläppseffekter. Även genom lämplig efterbehandling kan påverkan på växthusgasbalansen förändras i gynnsam riktning, men vilka praktiska möjligheter som finns i det avseendet till en kostnadsnivå som behåller torvbränslets ekonomiska konkurrenskraft behöver studeras ytterligare. Att utnyttja torv från redan dränerad torvmark eller från myrar med särskilt hög metanavgång är från klimatsynpunkt de bästa alternativen och kan innebära ett totalt bidrag till växthuseffekten som liknar det som gäller för skogsbränsle även sett i ett relativt kort perspektiv. innehåller mer kväve och svavel än biobränslen och utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider i äldre eldningsan- läggningar tenderar att vara högre än för andra fasta bränslen. I nyare anläggningar med god reningsteknik är utsläppen bestämda av reningstekniken och oberoende av vilket bränsle som används, torv, kol eller trädbränslen. Dessutom finns betydelsefulla fördelar med att samelda torv med trädbränslen och andra biobränslen. Tekniska problem med biobränsleeld- ning motverkas och energieffektiviteten ökar. Kostnadsbespa- ringar för anläggningsägarna uppkommer. Torvutvinning ger i de enskilda täktområdena mycket om- fattande effekter på de ursprungliga natur- och kulturvärdena, inklusive effekter på den biologiska mångfalden, speciellt i de fall det rör sig om orörda myrar. Täkterna kan också i viss mån påverka omgivande områden. Genom koncessionsprövningen kan täkterna styras så att påverkan blir så liten som möjligt och villkor om bl.a. efterbehandling kan ställas som motverkar negativa effekter och medför att nya naturvärden tillskapas och utvecklas successivt. En skattebeläggning eller annan förändring av de hittills- varande relationerna mellan torv och biobränsle (t.ex. genom behandlingen inom elcertifikatsystem, ändrad kraftvärme- beskattning och handel med utsläppsrätter) riskerar att under- minera torvens möjligheter att ekonomiskt konkurrera på bränslemarknaden. Det råder alltjämt osäkerhet om kolupptag och torvförluster i svenska torvmarker. Erfarenheterna av olika former av efterbe- handling är begränsade. På dessa områden behövs ytterligare forskningsinsatser. 5.1Frågan om klassificering av bränslen Till den svenska energipolitikens mål hör att landets elförsörjning ska tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energian- vändning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU 17, rskr 2001/02:317). Motsvarande målsättning har gällt även enligt tidigare energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU 12, rskr. 1996/97:272) och återkommer i utredningens direktiv. Den energitorv som används i är till inhemsk. Dess varaktighet som energikälla är väsentligen beroende av vilket tidsperspektiv som betraktas och vilken utvinningsnivå som blir aktuell. Enligt beräkningar redovisade av Statistiska Centralbyrån1 är förrådet av torv inom de områden (), som ansetts lämpliga för utvinning av energitorv ca . Enligt andra beräkningar kan torvmängden på dessa arealer uppskattas till vid ett troligt större medeldjup av ca 2,3 m.2 Med nuvarande användning av energitorv på ca , vilket motsvarar ca i naturlig lagring, skulle torv- tillgångarna räcka i över 1 , oavsett tillväxt eller efter- behandling. Med andra beräkningar av lämpliga arealer kan resul- tatet bli annorlunda. Det som kan påverka den bedömda torvtill- gången är att fler områden är skyddade men också att även mindre och annorlunda torvmarker än sådana som tidigare räknats in kan vara värda att utvinna. Någon ny totaluppskattning har inte gjorts. Det kan vidare diskuteras om och i vad mån torven är att se som en förnybar energikälla. I diskussioner om klassificering av bränslen är fossilt respektive icke fossilt bränsle, biobränsle, bränsle av biomassa, förekommande begrepp. De används ofta på ett sätt som ger intrycket att det går att dra klara gränser dem emellan. lägger man in faktorer som effekter av användning, klimatneutrali- tet och påverkan på växthusgasbalansen. Man blandar också olika klassificeringsgrunder, såsom uppkomstsätt, egenskaper och effekter vid användning. Det har ofta ett samband med klassifice- ringens syfte, uttryckt eller underförstått. MI 25 , baserat på NE 1982, Torvtillgångar i 2Muntlig uppgift från , Stiftelsen . 5.1.2Exempel på definitioner och klassificering De fossila bränslena kol, olja, naturgas, skifferolja och bitumen, har bildats av organiskt material genom geologiska processer, inne- fattande högt tryck och hög temperatur, sedan.3 I vissa sammanhang anges torv såsom ett förstadium till stenkol.4 Brunkol, som också har bildats genom sådana geologiska processer , anges utgöra ett tidigt stadium av torvs omvandling till stenkol.5 Enligt terminologin i Svensk Standard SS 18 71 06,6 och som omfattar fasta biobränslen och torvbränslen, gäller bl.a. följande definitioner: Biobränsle: bränsle där biomassa är utgångsmaterial. Bränslet kan ha genomgått kemisk eller biologisk process eller omvandling och ha passerat annan användning. Biomassa: material med biologiskt ursprung som inte eller i endast ringa grad omvandlats kemiskt eller biologiskt. : material med biologiskt ursprung som kontinuerligt bildas i våtmarker och som i större eller mindre grad omvandlas genom biologiska och kemiska processer under begränsad syretillgång. I det internationella tulltaxesystemet, de s.k. CN Codes, inom The Harmonised Commodity Description and , upptas torv under rubriken 27: (fuels, oils and products of their distillation, bituminous substances and waxes). I ställningstaganden av olika andra internationella organ har tor- ven – i allmänhet utan redovisning av bakgrund eller analys – hän- förts till fossila, icke förnybara bränslen. Här kan nämnas följande: IEA, (bildat inom ramen för ), redovisar torv tillsammans med olja, gas och kol i sina senaste länderrapporter (Energy Policies of IEA Countries, t.ex. 1999, 2000). Man noterar dock de stora skillna- derna i bildningstid i förhållande till kol och konstaterar att torv ibland klassificeras som biobränsle. I rapporten om (1999 Review) noteras att inkluderar torv under begreppet biomassa, vilket strider mot IEA:s klassificering av torv som ett fossilt bränsle snarare än ett förnybart. 3se t.ex. , nätupplaga 2002. 4se t.ex. , nätupplaga 2002 5Denna uppgift är inte korrekt för torven i . 6Fastställd av Standardiseringen i , SIS, vens förnybarhet konstaterar man att den avgjort kan förnyas, men långsammare än biomassa, och att en förnybarhet på tusentals år är alltför lång jämfört med behovet av att minska växthusgasut- släppen . Man säger också att på verk- ligt lång sikt är alla bränslen förnybara. Med hänsyn till bl.a. metanutsläppen från orörda myrar noterar man dock att det finns faktorer som kan tyda på att torv som bränsle skulle kunna vara klimatneutral. företrädare har i samband med diskussioner inom standardiseringsorganet om vad som borde omfattas av arbetet med standardisering av fasta biobränslen konstaterat följande: Peat is not a biofuel and shall not be included in the work programme of . Peatlands are protected under the Habitat directive. The- refore, the Commission policy is to not promote the extraction of peat in Europe. Nevertheless, countries where peat extraction is sus- tainable, may to produce national standards. But as the natural conditions of peat are not the same in all countries of the EU, the Commission considers the preparation of European standards as a potential conflict with its policy on nature conservation. I Europeiska kommissionens grönbok europeisk strategi för trygg energiförsörjning, KOM (2000) 769 slutlig, hänförs torv till fossila bränslen, tillsammans med kol, olja och naturgas. I och rådets direktiv om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (2001/77/EG) upptas inte torv i definitionen av vad som är förnybara energikäl- lor/förnybara icke-fossila energikällor. omnämns överhu- vudtaget inte. I listan anges: I detta direktiv avses med a) förnybara energikällor: förnybara icke- fossila energikällor (vindkraft, solenergi, jordvärme, våg- och tidvat- tenenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsrenings- anläggningar och biogas), b) biomassa: den biologiskt nedbrytbara fraktionen av produkter, avfall och rester från jordbruk (både vegeta- biliska och animaliska ämnen), skogsbruk och närstående industrier samt den biologiskt nedbrytbara fraktionen av industriavfall och kommunalt avfall, - - -. I ingressen till direktivet sägs dock: Den definition av biomassa som ges i detta direktiv utesluter inte en annan definition i nationell lagstiftning, för andra syften än de som anges i detta direktiv. I kommissionens meddelande Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (2001/C 37/03) hänvisas till samma defi- nition av förnybara energikällor som i nyssnämnda direktiv. Även , , använder huvudsakligen samma definition på förnybara bränslen (hydro, wind, solar, geothermal and biomass energy). IPCC (The Intergovernmental Panel on Climate Change), som bildats av WMO () och (The United Nations Environment Programme), har i sina riktlinjer för mätning av utsläpp av växthusgaser med manual för rapportering (under klimatkonventionen) hänfört torv till Solid Fossil Fuels tillsammans med olika typer av kol. Utredningen har hänvänt sig till IEA, miljö- och energidirektoraten inom samt IPCC för att få fram de eventuella vetenskapliga underlagen för klassificeringen av torv som fossilt, icke förnybart bränsle i ovanstående sammanhang (utredningens skrivelse och erhållna svar framgår av bilaga 4). Från IEA:s enhet för förnybar energi har förklarats att man utgår från följande definition av förnybar energi, framtagen av en arbetsgrupp med representanter för medlemsländernas regeringar: Renewable Energy is energy that is derived from natural processes that are replenished constantly. In its various forms, it derives directly or indirectly from the sun, or from heat generated deep within the earth. Included in the definition is energy generated from solar, wind, bio- mass, geothermal, hydropower and ocean resources, and biofuels and hydrogen derived from renewable resources. Vidare anges att torv inte betraktas som förnybar energi.