sou · GQB327d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Även frågor om hur de dövas rättigheter kan tillgodoses bör ingå i utredningen. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänk- andet. I vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket be- tonas att alla har ett ansvar för språket och att språkpolitiska aspekter är relevanta för många olika verksamheter, så även för verksamheter som bedrivs i regi. Detta gäller kanske framför allt förskola och skola, men även folkbibliotek, åtgärder för funktionshindrade och invandrare, stödet till folkbildningen m.m. Vi lämnar bl.a. förslag om mål för den nationella språkpolitiken. Vi har valt att beteckna dessa mål som nationella eftersom vi an- ser att de inte enbart bör vara vägledande för den statliga språk- politiken, utan även för den språkpolitik som bl.a. kommuner och landsting bedriver. Vi har i våra kontakter med Svenska Kommun- förbundet och mött förståelse för denna grundsyn. Vi vill betona att vårt förslag innebär att varje kommun och landsting naturligtvis har möjlighet att införa målen utifrån de lokala förutsättningar som råder i varje kommun och landsting. I betänkandet gör vi flera bedömningar och lämnar även förslag som riktar sig till kommuner och landsting. Inget av förslagen är dock av den arten att det i grunden påverkar uppgiftsfördelningen mellan stat och kommuner. Förslagen innebär inte heller att någon ny regelstyrning eller liknande föreslås som skulle inkräkta på den kommunala självstyrelsen. Vårt förslag att en språklag skall införas i kommer även att gälla kommuner och landsting, men som framförs i det aktuella kapitlet är detta mer att se som en laglig reglering av ett redan existerande förhållande, varför det knappast kan ses som en begränsning av den kommunala självstyrelsen. Ett annat, liknande exempel är våra förslag att kommunala myndighet- er skall ha namn och e-postadresser på svenska samt att skyltar o.d. för vilka kommunala myndigheter svarar skall vara på svenska. Dessa förslag kan teoretiskt ses som en begränsning av den kom- munala självstyrelsen men innebär det knappast i praktiken. I handlingsprogrammet ingår flera förslag och bedömningar som rör skolan och kommunernas ansvar. Bland annat lämnar vi förslag som innebär en skärpning av kommunernas skyldigheter att an- ordna modersmålsundervisning i de fem nationella minoritets- språken. Förslaget är enligt vår bedömning ett förtydligande av vilka konsekvenser som beslut om en ny minoritets- politik bör få inom det utbildningspolitiska området. Detta förslag kommer att ställa krav på kommunerna att vara mer aktiva när det gäller modersmålsundervisning. Vi har tidigare i detta kapitel fört en diskussion kring vilka kostnader detta medför för kommunerna samt hur det skall finansieras. Vi föreslår vidare att en statlig myndighet – språkråd – skall få i uppgift att bl.a. följa upp tillämpningen av olika lagar och förordningar inom språkområdet. Denna verksamhet kommer att beröra även kommuner och landsting och hur de uppfyller olika språkliga krav. föreslår vi att det skall förtydligas att även kommunala myndigheter skall komma i åtnjutande av det centrala stöd till myndighetsspråkvården som den föreslagna myndigheten skall lämna. 21.5Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Om förslagen i ett betänkande har betydelse för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet skall dessa konsekvenser anges i betänkandet. Enligt vår bedömning påverkar våra förslag inte brottsligheten i någon negativ riktning. Det kan snarare hävdas att vissa av de förslag som lämnas bidrar till att förbättra det brotts- förebyggande arbetet. Insatser i skolan för att underlätta för elever att tillägna sig ett språk är ett sådant exempel. Det finns forskning som visar att det råder ett samband mellan språklöshet och våld. Som exempel kan nämnas undersökningar som visar att språklig träning kan vara en nyckel för att hjälpa aggressiva och våldsamma pojkar (Ge pojkar ett språk för känslor, 2001). Vidare finns det forskning som visar att kriminella personer har t.ex. läs- och skrivsvårigheter i högre utsträckning än andra och att detta kan hänföras till brister i ut- bildningen, missbruk och andra problem (se bl.a. 1997; 1997; Att lämna skolan med rak rygg, SOU 1997:108). Ett teaterprojekt på Österåkersanstalten kan anges som exempel på insatser för att utveckla språket hos intagna och därmed deras möjlighet att kommunicera (Teaterarbete på anstalt ger in- tagna ett språk, 1998). 21.6Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Målet för den svenska regionalpolitiken är att skapa förutsättningar för varaktig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att levnads- villkoren blir likvärdiga för medborgarna i hela landet. För att nå de regionalpolitiska målen krävs att det finns en helhetssyn med sam- ordnade åtgärder inom en rad områden. I detta betänkande föreslår vi att en ny myndighet, språkråd, skapas. har uttalat att varje beslut om lokal- isering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna övervägand- en om möjligheten att i första hand välja länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stöd- områden. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl för- sörjda med sådan verksamhet. I varje fall bör en annan lokaliser- ingsort än övervägas. En generell utgångspunkt skall dock vara att myndigheterna även efter en sådan lokalisering kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt (bet. 1996/97:AU2). Vårt förslag om att inrätta en ny myndighet handlar inte om en ny verksamhet, utan om att i första hand slå ihop och utveckla redan befintliga verksamheter. Till dessa läggs ett antal nya upp- gifter. De befintliga verksamheterna bedrivs till stor del i . Detta gäller verksamheten vid , Sve- rigefinska språknämnden och klarspråksgrupp. Terminologiverksamheten är lokaliserad till , medan språkbanksverksamheten sker i . Vi har inte sett någon möjlighet att förlägga den nya myndighet- en till något av de nationella regionalpolitiska stödområdena eller till någon av de regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl försörjda med statlig verksamhet. När det gäller terminologiverksamheten innebär vårt förslag att får ett övergripande ansvar för terminologifrågor och då särskilt den allmännyttiga terminologiverksamheten. Detta för- utsätter ett fortsatt nära samarbete mellan språkråd och . Vi lämnar inget förslag om Termino- logicentrums fortsatta organisation och lokalisering, men vi vill peka på att den föreslagna lösningen innebär att det borde finnas flera fördelar med en samlokalisering av språkråd och när den nya språkvårdsorganisationen träder i kraft. Den del av språkråd som handlar om språkbanks- verksamhet bör enligt kommitténs mening förläggas till . Detta är naturligt eftersom den föreslagna verksamheten kommer att bygga vidare på den språkbanksverksamhet som redan finns i . När det gäller minoritetsspråken har några av dessa en mycket tydlig regional förankring. Detta gäller i första hand samiska och meänkieli. Samiska språkrådet är förlagt till . Vårt förslag innebär att ges möjlighet att självt bestämma hur man vill samverka med språkråd. Vilken form detta samarbete än får utgår vi dock från att det samiska språkvårdsarbet- et även fortsättningsvis kommer att vara förlagt till det samiska språkområdet. För meänkielis del innebär vårt förslag att språkråd avsätter en årsarbetskraft för språkvårdande insatser. Enligt uppgift till kommittén pågår ett arbete med att bygga upp ett språkvårdande organ för meänkieli i . I de fortsatta överväganden som görs om den framtida språkvårdsorganisationen för meänkieli är det naturligt att utgå från att språkvårdsarbetet skall vara förlagt till någon av kommunerna i . Beträffande andra tillkommande verksamheter och utvidgningar av befintliga verksamheter kan frågan om lokalisering lämpligen hänskjutas till den organisationskommitté som skall planera det framtida arbetet. Vi vill slutligen peka på att det i vårt förslag till språkpolitik ingår att alla skall få sitt språk respekterat, även dialekter. Insatser för att stärka dialekternas ställning i bör enligt vår bedömning ha positiva effekter på utvecklingen i de olika regionerna. Detta har bl.a. uppmärksammats i den utvärdering som gjorts av EU:s lands- bygdsutvecklingsprogram LEADER II på upp- drag (Slutlig utvärdering LEADER II, 2001). I utvärderingen förs bl.a. ett projekt om stöd till lokalt utvecklingsarbete med en dialekt i – soldmålet – fram som ett gott projektexempel. 21.7Små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags Enligt kommitténs bedömning kommer förslagen i detta betänk- ande inte att ha någon negativ inverkan på små företags arbetsför- utsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. I stället menar vi att flera av förslagen kommer att gynna de små företagen. Det gäller t.ex. våra förslag kring terminologi- och begreppsarbete inom bl.a. IT-området (kapitel 6 och 10), möjligheterna att på svenska ta del av den senaste utveck- lingen inom forskningen genom att sammanfattningar av doktors- avhandlingar skall finnas på svenska (kapitel 3), insatser för att göra myndighetsspråket i både och inom EU mer klart och be- gripligt (kapitel 9) samt förslagen som rör bruket av engelska inom arbetslivet (kapitel 5). De förslag som läggs för att motverka domänförluster för svenskan inom arbetslivet kommer enligt vår bedömning att gynna särskilt små och medelstora företag. Utvecklingen när det gäller att gå över till engelska som arbetsspråk har varit särskilt utpräglad inom de stora företagen. Våra förslag om förtydliganden av att vissa dokument m.m. inom arbetsrätten skall vara på svenska språket kommer därför enligt vår bedömning inte att särskilt miss- gynna de små företagen, snarare tvärtom. Detsamma gäller för våra förslag inom konsumentområdet. De förslag som läggs inom det språkteknologiska området har en inriktning på att gynna små och medelstora företag, bl.a. genom att maskinöversättning för svenska tas fram (kapitel 17). Även det arbete i övrigt som kommer att bedriva kring språk- teknologiska frågor torde komma att bli ett stöd för företag som är för små att själva ha kompetens inom området. 21.8Jämställdheten mellan kvinnor och män Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela politiken i alla delar av samhället. Det övergripande målet för jämställdhetspolitik- en är ett samhälle där medborgarna oavsett kön har samma möjlig- heter, rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet. I be- tänkandet har ett könsperspektiv lagts in i de delar som bedömts relevanta, framför allt i den del som behandlar allas rätt till språk. I kapitel 11 behandlas skillnader i läsvanor och i kapitel 12 behandlas bl.a. könsmässiga skillnader i skolämnet svenska. Ett särskilt avsnitt behandlar frågor om språk och kön. Där lämnar vi förslag som bi- drar till att minska den språkliga ojämlikheten. 21.9Möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en sam- hällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en sam- hällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tole- rans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och med- ansvariga för (prop. 2000/01:1). En av utgångspunkterna för kommitténs arbete med att lägga fram ett handlingsprogram för svenska språket har varit att alla skall ha rätt till språk. I regeringens direktiv till kommittén ingår bl.a. att vi skall lämna förslag på konkreta åtgärder som gör att alla ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Kom- mittén har i sitt utredningsarbete på olika sätt tagit samhällets kulturella och språkliga mångfald som utgångspunkt för sina för- slag. Vi har bl.a. haft kontakt med företrädare för de etniska orga- nisationerna i . På flera håll i betänkandet pekar vi på att svenskan är ett bland flera olika modersmål i . Handlings- programmets ambition är att främja både svenska språkets och de övriga språkens ställning i . Våra förslag har inte innebörden att stärka svenska språket på bekostnad av de övriga språken i Sve- rige. Kommitténs förslag, särskilt de som redovisas i kapitlen 7, 13, 19 och 20, kommer enligt vår bedömning att på flera sätt förbättra möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Olika åtgärder skall vidtas för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk. Inom skolområdet föreslår vi en lång rad insatser för att stärka svenska som andraspråk och modersmålsundervis- ning. språkråd ges nya uppgifter när det gäller minoritets- och invandrarspråken. Reservation av () Jag reserverar mig mot förslag som bl.a. skulle leda till att den kommunala självstyrelsen naggas i kanten. Biblioteksverksamheten och skolundervisningen är kommunala angelägenheter, som inte skall vara centralt styrda. Utöver de åtgärder som har lett till att ett hundratal verk av klassikerkaraktär särskilt har utgivits för bild- nings- och utbildningsändamål, finns inget skäl till att staten skall ansvara för utgivning och distribution av litteratur. Med tanke på den sänkta bokmomsen och det stora utbudet av bra och billiga pocketböcker, menar jag att ett sådant stöd inte är behövligt för att stimulera läsandet. De medel som används till detta, och som också kan uppfattas som snedvridande av konkurrensförhållandena, kunde med fördel användas i andra och för alla åldrar allmänt eller riktade läsfrämjande verksamheter, och därigenom stärka det svenska språkets ställning. Reservation av () Vad gäller frågan om litteraturstöd och läsfrämjande verksamhet stöder jag kommitténs skrivningar förutom de delar av förslaget i avsnitt 11.3 som handlar om det statliga stödet till vuxenböcker samt stödet till bokhandlare. Med tanke på att vi dels har fått sänkt bokmoms från till och dels att det finns ett mycket stort utbud av pocketböcker menar jag att detta stöd är nödvändigt för att stimulera läsandet. Sänkt bok- moms kommer både att stimulera läsintresset i alla åldrar och stärka svenska språket. Accepterad men sär-skild. Den sociala situationen för elever med rörelsehinder i en särskild undervisningsgrupp. En utvärderings- studie. Adelswärd, V., Kvinnospråk och fruntimmersprat. Forskning och för- domar under . : , 1999. AFS 1993:10 Maskiner och vissa andra tekniska anordningar – Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar samt allmänna råd om till- lämpningen av föreskrifterna. Arbetarskydsstyrelsen, 1993. AFS 2001:1 Systematiskt arbetsmiljöarbete – före- skrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. Arbetarskyddsstyrelsen, 2001. Ahrenberg, L., Datorlingvistik vid . I: ASLA- information 24:1, 1998. 20–26. Allmän rapport om Europeiska unionens verksamhet. Europe- iska kommissionen. : skapernas officiella publikationer, 2002. I: EGT L 40 av den . Alvtörn, L., Språk och innehållsintegrerad undervisning under gymnasiet – en fallstudie. C-uppsats i nordiska språk. Institu- tionen för nordiska språk, , 2000. , B., Hur används svenska språket i ett företag med eng- elska som koncernspråk? B-uppsats i svenska. , , 1998. , L.-G., Attityder till språk. I: Språkutveckling , red. av C. . . : Student- litteratur, 1989. 15–37. , L.-G., En stor stark – om den svenska språkgemen- skapen. I: Språkvård 1, 1999. 26–32. , L.-G., Fult språk. : , 1985. & , J., Engelska som koncernspråk – hjälp- ande eller stjälpande för interna kommunika- tion? C-uppsats i medie- och kommunikationsvetenskap. , , 2000. , J., Språkbruk och språkutveckling i skolan. : Liber- förlag, 1983. , Avdelningen för litteratur, bibliotek och tidskrifter, 2001. Att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. En forsknings- översikt på uppdrag av . Att lämna skolan med rak rygg – om rätten till skriftspråket och om förskolans och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. Att undervisa elever med svenska som andraspråk – ett referens- material. Attityder till skolan 2000. , M., , I. & , B., Organisation, lärande och elevsamarbete i skolor med språklig och kulturell mångfald. Rapport 2 inom forskningsområdet Mångetnicitet, två- språkighet och utbildning. , Lärarutbildnings- områdets utbildnings- och forskningsnämnd, 2001. Planering och uppföljning – Rapport 2001:1. Barnavårdscentraler och stamning – Redovisning av en enkätunder- sökning. Barnbarometern 2000/2001: 3–8 åringars kultur- och medievanor. : Mediamätning i , 2001. Barnomsorg och skola 2000 – lägesbedömning. Skol- verket, 2000. Barnomsorg och skola i siffror. Barnomsorg Skola Vuxenutbildning – lägesbedömning 2001. Bennedetti, M., Le multilingualism dans les institutions inter- nationales et lavenir des langues dans lUnion Européenne. Före- drag vid öppningskonferensen för Europeiska . Beskrivande data om barnomsorg och skola 2000 – Organisation, resurser, resultat. SOU 2002: 27 1980/81:UbU25 betänkande med an- ledning av proposition 1980/81:100 såvitt gäller anslag till peda- gogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m., jämte motioner. 1996/97:AU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och ut- veckling. 1996/97:KrU1 Kulturpolitik, m.m. 1999/2000:KrU2 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter (förnyad behandling). 1999/2000:KU6 Nationella minoriteter i . 1999/2000:TU9 Ett informationssamhälle för alla. 2000/01:KrU2 Filmfrågor. 2000/01:KrU8 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005. 2000/01:KU14 Nationella minoritetsfrågor, m.m. 2001/02:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv. 2001/02:SoU5 Bildande av ett familjemedicinskt institut m.m. 2001/02:UbU4 Högskolan. & Liberg, C., Vägar in i skriftspråket: tillsammans och på : Natur och kultur, 1999. Bolfek Radovani, J., Attityder till svenska dialekter – en socio- dialektologisk undersökning bland vuxna svenskar i , Öster- sund, , och . SoLID nr 13. FUMS rapport nr 201. , uni- versitet, 2000. , S., , G. & Dorriots, B., Kriterier för bedömning av utländska lärare som utövar sitt yrke i det svenska skolväsendet. Rapport nr 1998:09, , , 1998. , S., Rådbråkad svenska sätter stopp för jobb. I: Invandrare och minoriteter nr 5–6, 1998. 49–52. , S., Transatlantic Connections. Attitudes towards (Anglo- American) English in in the 1990s. I: Migration och mångfald. Essäer om kulturkontakt och minoritetsfrågor tillägnade . , , 1999. 233–248. , N. O., Det svenska folkundervisningsväsendet 1900–1920. I: Svenska folkskolans historia. Fjärde delen, red. av V. Fredriks- son. : , 1940. , D., Verbal hygiene. : Routledge, 1995. , J.-A., Engelskan i svensk dagspress. Skrifter utg. av 75. : Studium, 1988. , K., Translating for a Larger Union – Can we with than 11 Languages? Föredrag vid öppningskonferens- en för Europeiska . Cutts, M., Begripligare EU-lagstiftning. Plain Language Commis- sion, 2001. De nationella minoriteterna och kulturlivet. Rapport från 2001:4. Digital TV – modernisering av marknätet. Dryler, H. m.fl., Bra betyg i invandrartäta skolor. EC Systran – kommissionens system för maskinöversättning. Euro- peiska kommissionen, Översättningstjänsten, 2001. EC Systran: the . Euro- peiska kommissionen, Översättningstjänsten, 2001. , H., Hot och verklighet. Om EU-svenskan som hotbild. I: Svenskan som EU-språk, red. av B. . Ord och stil. 77–99. , H., Översättningar av EU-förordningar. Om svenska och EU-svenska. I: Översättning och tolkning. Rapport från ASLA:s höstsymposium , 5–, red. av B. Eng- lund Dimitrova. : Association suédoise de linguistique appliquée (), 2000b. 95–104. & Hene, B., Lånord i svenskan. Om språk- förändringar och rum. : Wiken, 1992. , B., Hur når vi målet klara EU-texter? I: Språk- bruk 1/2001. 15–18. , B., Internationellt klarspråksarbete – en grund för bättre EU-texter? I: Svenskan som EU-språk, red. av B. . Ord och stil. Upp- sala: , 2000b. 144–177. , B., Klarspråk över alla gränser. I: Bättre språk i EU. Rapport från en konferens –i , red. av B. . 60–75. & , T. G., Godmorgon pojkar och flickor. Om språk och kön i skolan. : LiberFörlag, 1984. , J., Talad och skriven svenska. : , 1978. SOU 2002: 27 & , M., Flyktingars arbetsmarknad är inte alltid nattsvart. I: Ekonomisk debatt nr 5-2000. 431–439. , L.-J., Klar komplexitet. Om språkform och begriplighet vid översättning av författningstexter. I: Svenskan som EU-språk, red. av B. . Ord och stil. : , 2000b. 46–76. , L.-J., Riktig EU-svenska. Nygamla Wellanderdygder i översättningsperspektiv. I: Översättning och tolkning. Rapport från ASLA:s höstsymposium , 5–, red. av B. . : Association suédoise de linguistique appliquée (), 2000a. 105–116. En förvaltning i demokratins tjänst – ett handlingsprogram. En genomlysning av svensk forskarutbildning. En rapport om nationella minoriteters deltagande i folkbildningen. Ethnologue: Languages of the world, red. av B. Grimes. 14 uppl., 2000. Ett klart och tydligt språk. Yttrande på eget initiativ från Eko- nomiska och sociala kommittén. SOC/291 Klart och tydligt språk, . European Parliament resolution on the Commission report to Council: Better lawmaking. A5-0269/2000. Europeans and Languages. Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Europeiska kommissionen. Gemensamma tjänsten för tolkning och konferenser. Dnr Ku 2000:03 2001/30. Europeiska kommissionens översättningstjänst. Europeiska kommis- sionen. Översättningstjänsten, Informationsgruppen, 2001. Fakta om informations- och kommunikationsteknik i . , M., Domänförändringar i Svenskan. Utredningsuppdrag från Nordiska ministerrådets språkpolitiska referensgrupp, 2001. (Kan hämtas från: domanforluster.PDF) , M., Språk och innehållsintegrerad inlärning och undervisning i praktiken: meningsfull språkträning? D-uppsats i nordiska språk. , , 2000. Finska, meänkieli och samiska – utvärdering av regionala åtgärder för nationella minoritetsspråk. i , 2001. Forms Effectiveness Study. Frihet, ansvar, kompetens – grundutbildningens villkor i högskolan. Från till e-post: utvärdering av svensk forskning i nordiska språk. : Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet (), 2000. Föreskrifter för forskarutbildningen vid samhällsvetenskapliga fakul- teten. Företagens användning av datorer och Internet 2001. Förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket. Ge pojkar ett språk för känslor. I: Apropå 1/2001. Brottsförebyg- gande rådet 2001. (Hämtad från .) Grunden för fortsatt lärande. , C., Nordisk språkförståelse – att ha och mista. En rapport baserad på fyra konferenser om nordisk språkförståelse Det omist- liga. Utgiven av Fondet for dansk-norsk samarbeid, Hana- holmen – kulturcentrum för och , – de nordiska huvudstädernas kulturcentrum, Nordisk Sprogråd och . & , K., Det internationaliserade univer- sitetet. En studie av bruket av engelska och andra främmande språk vid . iska språk, , 1997. , B.-L., Svenska, English eller Deutsch – om språk- situationen vid de svenska universiteten. I: Språkvård 4, 1999. 11–22. & Herkner, B., Förekomsten av läs- och skriv- problem på en kriminalvårdsanstalt. EMIRS stud.rapporter nr 2, årg. 4, 1997. (Hämtad från .) , P., Teaching Content through a Foreign Language. Synpunkter från elever, lärare och ledare. vetenskap, , 1996. SOU 2002: 27 Hallerdt, B., Studieresultat och social bakgrund – en översikt forskning. inom matematisk- naturvetenskap- liga fakulteten. , , 2000. Handlingsplan for norsk språk og IKT. Norsk språkråd, 2001. How to write clearly. : pernas officiella publikationer, 1998. & , M., Gymnasistsvenska. : Liber- Läromedel, 1977. G., Skrivutveckling i ett pragmatiskt perspektiv. Språkutveckling , red. av C. . . : , 1989. 117–142. Hur blir en ny infostruktur motorn i e-Sverige?