sou · GQB347d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta gör att svenska skatteminimerande fonder vidare- utdelar mottagna räntor och utdelningar till andelsägarna. I prak- tiken betalar vanligtvis fonden in skatten på utdelningar och räntor åt andelsägarna och återinvesterar återstoden. Denna typ av avskattning förekommer normalt inte i utländska fonder, vilket gör att värdetillväxten i svenska fonder blir lägre än hos de utländska konkurrenterna. En annan skillnad är att svenska värdepappersfonder, som nämnts, påförs en skattepliktig schablonintäkt. Beskattningen av schablonintäkten i svenska värdepappersfonder är högre än beskattningen i utländska värdepappersfonder. Svenskregistrerade värdepappersfonder påförs en schablonintäkt om , vilket med en skattesats på är likställigt med en avgift på . De vanligaste länderna som svenska fondföretag registrerar fonder i är och . Finlandsbaserade fonder påförs ingen schablonintäkt. Vad gäller beskattningen av Luxemburgbaserade fonder så skiljer den sig åt beroende på typ av fond. Enligt huvudregeln påförs fonder en skatt motsvarande av fondförmögenheten. Skatten är reducerad till för fonder som är förbehållna en eller flera institu- investerare samt för fonder som investerar i räntepapper med en löptid . Den högre skattebelastningen av svenskregistrerade värde- pappersfonder ger hushållen incitament att placera i utländska fonder eller i svenska utlandsregistrerade fonder. I Tabell 1 redo- visas den totala svenska fondförmögenheten samt den fond- förmögenhet som är placerad i utlandsregistrerade fonder. Källa: och Sparöversikt. Vid utgången av var 166 miljarder av totalt placerat i utlandsregistrerade fonder. Överraskande är att andelen utlandsregistrerad fondförmögenhet har minskat . Vissa värdepappersfonder är mer eller mindre designade för skattebefriade institutionella placerare. Dessa placerare har inga skatteincitament att välja utlandsregistrerade fonder. För att få en korrekt bild av den skatteinducerade andelen fondförmögenhet som är placerad i utlandsregistrerade fonder bör därför dessa placeringar exkluderas från underlaget. Det finns dock inga upp- gifter om skattebefriade institutioners fondförmögenhet. I ett försök att ändå rensa bort skattebefriade institutioners fond- förmögenhet redovisas i Tabell 1 den fondförmögenhet som är placerad i fonder som vänder sig till storkunder. Fonder med insättningskrav på eller mer definieras här som storkundsfonder. Det förekommer antagligen även att storkunds- fonder är utlandsregistrerade. Andelen utlandsregistrerad fond- förmögenhet exklusive storkundfonder överskattar därför den skatteinducerade andelen utlandsregistrerade fonder. Andelen utlandsregistrerade fondförmögenhet påverkas dock inte i någon nämnvärd omfattning av att storkundernas fondplace- ringar exkluderas från den totala fondförmögenheten. Betydelsen av beskattningen varierar dock mellan olika typer av fonder. Det är därför av intresse att studera fördelningen av utlandsregistrerade fondplaceringar separat för aktie-, bland- och räntefonder.3 Värdepappersfonder med aktier definieras som aktiefonder. Svenskregistrerade aktiefonder beskattas som ovan beskrivits genom att en schablonintäkt påförs och genom att aktieutdelningar beskattas i fonden om de inte vidareutdelas. Detta medför en beskattning som är högre än för utlandsregistrerade aktiefonder. Trots detta är endast en mindre del av aktiefonds- förmögenheten placerad i utlandsregistrerade fonder, se Tabell 2. Det framgår även att en mycket liten del av den totala aktie- fondförmögenheten är placerad i fonder avsedda för storkunder. Källa: och Sparöversikt. 3 Här antas att fonder som vänder sig till skattebefriade institutioner är svenskregistrerade. En förklaring till den låga andelen utlandsregistrerad fondför- mögenhet kan vara att stora delar av förmögenhetsstocken pla- cerades i svenskregistrerade aktiefonder före valutaavregleringen . Eftersom den svenska börsen hade en bättre utveckling än många utländska börser kan andelen utlands- registrerad fondförmögenhet vara fortsatt låg eller minska trots ett ökat nysparande i dessa fonder. En annan förklaring kan vara att kupongskatt tas ut på utdel- ningar från svenska företag som betalas till utlandsregistrerade fonder. Den generella nivån på kupongskatten är men den är normalt nedsatt till via dubbelbeskattningsavtal. På utdelningar till Luxemburgsbaserade fonder utgår dock full kupongskatt. Fördelen med att slippa vidareutdela mottagna utdelningar till andelsägarna motverkas alltså av kupongskatten. Fokuserar man på aktiefonder som endast investerar i utländska aktier är andelen fondförmögenhet placerad i utlandsregistrerade fonder avsevärt högre. Av Tabell 3 framgår dock att andelen utlandsregistrerad fondförmögenhet bland de fonder som endast investerar i utländska aktier har minskat från år . Aktiefondsförmögenhet som placeras i utländska aktier, mkr Källa: och Sparöversikt. Internationaliseringen av kapitalmarknaden och den högre svenska beskattningen tycks alltså inte ha resulterat i en större andel utlandsregistrerad aktiefondsförmögenhet, tvärtom verkar utveck- lingen ha gått åt andra hållet. En värdepappersfond som består av räntebärande tillgångar definieras som räntefond. Räntebärande tillgångar ingår inte i underlaget för schablonintäkten. I detta avseende är beskatt- ningen av svenska räntefonder likvärdig med den som gäller för utländska räntefonder. Kupongskatt tas heller inte ut på gräns- överskridande ränteutbetalningar vilket innebär att denna skatte- mässiga nackdel med att registrera räntefonder utomlands inte föreligger. Mottagna räntor är dock skattepliktiga medan räntor från fonden till andelsägare är avdragsgilla vilket inte är fallet i utlandsregistrerade räntefonder. I utlandsregistrerade räntefonder beskattas avkastningen först när individen säljer sin andel i fonden. Detta gör att det är skattemässigt fördelaktigt att låta utlands- registrera räntefonder. Tabell 4 visar att drygt hälften av ränte- fondsförmögenheten är placerad i utlandsregistrerade fonder. Källa: och Sparöversikt. Hur stor del av nysparandet som placeras i utlandsregistrerade räntefonder varierar mellan fondföretagen. Enligt Nordea placeras allt deras nysparande i räntefonder som är registrerade i . Anledningen till detta är den fördelaktiga finska beskattningen i kombination med att det är administrativt lätt att starta nya fonder i . Siffrorna i Tabell 4 talar dock i viss utsträckning emot detta. Som vi ser har andelen fondförmögenhet som placerats i utlands- registrerade fonder varit relativt . Exkluderas storkundernas fondförmögenhet från den totala fond- förmögenheten stiger dock andelen utlandsregistrerat till närmare Detta innebär att svenska hushåll i ökande utsträckning investerar i räntebärande tillgångar, bl.a. svenska statspapper, via utländska eller svenska utlandsregistrerade fonder. Värdepappersfonder som innehar både aktier och räntebärande tillgångar definieras som blandfonder om andelen räntebärande tillgångar större än . Av Tabell 5 framgår att andelen utlandsregistrerat var relativt fram till och med . har andelen utlandsregistrerat minskat. Källa: och Sparöversikt. Om storkundsfonder dvs. blandfonder med insättningskrav på exkluderas från den totala fondförmögen- heten ökar andelen utlandsregistrerat med mellan 4 och 7 procent- enheter. Den generella bilden är att ju mer räntebärande tillgångar som värdepappersfonder innehar desto större andel registreras utom- lands. var av den totala förmögenheten placerad i utlandsregistrerade fonder eller 166 miljarder av . Av dessa 882 miljarder är 522 miljarder placerade i aktiefonder, 154 miljarder i räntefonder och i blandfonder. Andelen aktiefondsförmögenhet placerad i utlands- registrerade fonder är . I räntefonder är dock andelen avsevärt större. Totalt är av räntefonds- förmögenheten placerad i utlandsregistrerade fonder. I blandfonder är . Det finns ett antal tentativa förklaringar till detta mönster. Värdepappersfonders skattepliktiga intäkter utgörs av erhållna räntor och utdelningar plus schablonintäkten. Den skattepliktiga inkomsten reduceras dock med förvaltningskostnader, utbetalda räntor och utdelningar. Skatteminimerande värdepappersfonder betalar därför ut ett belopp som motsvarar schablonintäkten och mottagen utdelning minus förvaltningskostnaderna. Ju större direktavkastning desto mer måste delas ut för att värdepappers- fonden skall undvika skatt. Den skattemässiga nackdel andelsägare av svenskregistrerade värdepappersfonder möter jämfört med utlandsregistrerade fonder beror då främst på kravet att betala ut mottagna utdelningar och räntor. I och med att utbetal- ningsgraden är högre i räntefonder än i aktiefonder blir det relativt sett fördelaktigare att utlandsregistrera dessa. Aktieutdelningen är endast en mindre del av avkastningen från ett aktieinnehav medan avkastningen från räntetillgångar ofta i sin helhet betalas ut som ränta. Dessutom utgår det kupongskatt på gränsöverskridande aktieutdelningar. Detta gör att avkastningen reduceras i utlands- registrerade aktiefonder som investerar i svenska företag. Kupong- skatt reducerar dock även avkastningen i svenska fonder som investerar i utländska aktier. Sammanfattningsvis tycks inte schablonintäkten i svenska aktie- fonder göra att kapital allokeras till utlandsregistrerade fonder i någon större omfattning. Skattesystemet tycks dock ge så starka incitament att placera tillgångar med hög utdelningsgrad i utlands- registrerade fonder att räntefonder i stor utsträckning väljer den utvägen.