sou · GQB390d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Det absolut sista livstecknet från lundasektionen av SDS som säkerhetspolisen arkiverat kom också då telefonavlyssningen av VUF genererade uppgif- ter om en splittring inom SDS. 641PM angående Studerande för ett Demokratiskt Samhälle (SDS). Rps/Säk 5/12 1968. Akt SDS 15:222/24. 642Se handlingar i akt 15:222/24. 643Holmérs PM och svar från sektionerna finns i Akt 5:720/7 löpnr 1. 644Telex från Rps/Säk, till /Säk 30/11 1970. Akt 5:720/7 löpnr 1. När tog upp SDS på listan över organisationer som skulle övervakas fanns det alltså tro- ligen ingen organisation med namnet SDS. Först upp- märksammade säkerhetspolisen att hade vad som var kvar av SDS, dvs. avdelningen i , bytt namn till Facklig Studentfront.645 Inte ens detta besked ledde dock till att SDS avskrevs som ett hot mot rikets säkerhet. När ett förslag till revide- rad lista över organisationer som borde övervakas presen-terades , fanns SDS jämte Facklig Studentfront med under . När det gäller är det så att den SÄPO-akt som en gång har funnits är gallrad. Även synes dock ha fört en ganska tillba- kadragen tillvaro efter 1969. utkom dock ett special- nummer av medlemstidningen vilket uppmärksammades av den mi- litära säkerhetstjänsten.646 Det kan också ifrågasättas om det över huvud taget existerat någon organisation med namnet PAX- VCO. och var två separata organisationer som dock i kunde samarbeta i vissa frågor. Därvid kunde flygblad och skrivelser undertecknas med PAX-VCO. Även PAX-VCO fanns med i det förslag till reviderad lista som presenterades . Emellertid kan inte heller ha haft någon särskilt omfat- tande verksamhet vid och offentlig- gjordes i en pressrelease att har upphört. I pressreleasen förklarades detta med att de senaste årens politi-sering fört med sig att en förening med så vag politisk profil som har mist sitt existensberättigande.647 , som börjat sin bana som med anslutning till KMA, hade under re- sans gång alltmer radikaliserats, bytt namn 1967, och därefter i hög grad riktat in sitt arbete mot värnpliktsvägran. Dock saknade före- ningen, till skillnad från exempelvis KFML, en ideo-logisk bas för sin verksamhet. Pacifismen hade upphört att vara vägledande utan att något annat kunnat sättas i dess ställe. Återigen kan vi alltså se att säkerhetspolisen hade svårt att släp- pa organisationer som en gång blivit betraktade som benägna att bedriva säkerhetshotande verksamhet. Liksom i fallet Motstånds- gruppen kan detta huvudsakligen förklaras på två sätt. För det för- sta: Perioden och var en turbulent period med snabba förändringar i den digra organisa- 645Se handlingar i akt 15:222/24. 646Se exempelvis S , stabschef på uppdrag av milbef till enl sändlista 22/5 1970. Nr H 901. Säkerhetstjänst: försvarsnegativism. F I vol 101. 647Pressrelease: har upphört. VCO-bulletin nr 8/71. tionsfloran på vänsterkanten. Säkerhetspolisen hade där-med pro- blem att hänga med i svängarna vilket innebar svårigheter att göra korrekta bedömningar när det gäller dessa organisationers verk- samhet. För det andra: Det förefaller rimligt att anta att i den kul- tur som internaliserats inom säkerhetspolisen var det betydligt lät- tare att föra in nya säkerhetshotande objekt i systemet än att avföra gamla såsom varande ointressanta. För säkerhets skull lät man där- för organisationer kvarstå i systemet trots att belägg saknades för att verksamhet bedrevs. När det gäller freds- och vänsteraktivitet var avgjort tredje stad. Detta uppmärksammades av Försvarsstabens inrikesavdelning som såg som en central för freds- pacifistisk och antikärnvapenaktivitet. I kartläggningen av den försvarsfientliga verksamheten i hade Fst/In hjälp av som bidrog med underrättelser rö- rande framför allt . I fanns föreningen demiska som sågs som en utmärkt bas för sä- kundtjänst riktad mot freds- och antikärnvapenrörelsen. De orga- nisationer som verkade i var (), Clarté, samt Studeran- de för ett demokratiskt samhälle (SDS). fungerade som regionens lokalavdelning av . bedrev T-kontoret och senare IB aktiv underrättelseinhämtning genom en med-arbetare som infiltre- rats i flera av de i verkande organisa-tionerna, bl.a. Clarté och . T-kontoret samarbetade också med den antikommunistiska gruppen KMK/Inform. 1965 förekom en hel del propaganda för värnplikts-vägran men det är 1968 som är det stora orosåret i . samt la- sarettets 200-års-jubileum var två evenemang som kombinerades med studentprotester och massiva polisinsatser. Be- träffande protesterna under 300-årsfirandet finns tecken på att vänsterstudenterna medvetet underblåste det hot som säkerhets- och ordningspolisen tyckte sig kunna se. Organisationerna och finns med på den lista över säkerhetshotande organisatio- ner som upprättade . Vid det la- get hade dock SDS ingen verksamhet i och i hade organisationen bytt namn till Facklig Studentfront. nes ha bedrivit en blygsam verksamhet och i novem- ber 1971 lades organisationen ned. Både och finns dock med i ett förslag till ny lista över säkerhetshotande organisationer som presenterades . Att organisationer med liten el- ler ingen verksamhet inte avfördes kan ses som ett tecken på en allmän eftersläpning som gjorde att obsoleta hotbilder dröjde sig kvar i säkerhetstjänsternas verksamhet. hade den svenska fredsrörelsen levt i skuggan av och FNL-rörelsen. Det var där de unga aktivisterna samlades medan den traditionella fredsrörelsens an- hängare blev allt äldre. kom de aktivistiska kret- sarna ofta att engagera sig i miljö- och kvinnorörelserna men i slu- tet av årtiondet skulle fredsfrågorna återkomma på bred front. Som ett viktigt datum står här . Denna dag fattade NATO beslut om utplaceringen av 108 Pershing II och 464 kryss- ningsrobotar på den Västeuropeiska kontinenten. Dessutom beslu- tades om nedrustningsförhandlingar med . NATO:s s.k. dubbelbeslut förklarades vara ett svar på utplacer- ingen av de sovjetiska SS 20-missilerna och blev den utlösande fak- torn för en våg av fredsaktivism över hela , så också i Sveri- ge.648 De gamla fredsorganisationerna fick en uppryckning och det skedde även en omfattande nybildning av mindre fredsgrupper un- der . För säkerhetstjänsterna innebar detta att freds- rörelsen ånyo blev en faktor att räkna med. Byråchefen framhöll vid ett sammanträde inom säkerhets- polisens Byrå B att för kontrasubversionsroteln gäller fortsatt uppföljning av de extre- mistiska rörelserna och till dem knutna perso- ner med politisk skolning, uppföljning av den internationella styrningen kring den kom- munistiska delen av fredsrörelsen. 648 Om fredsrörelsen se t.ex. , : Fred . En studie fredsrörelse. Liber 1985 och Rochon, : Mobilizing for Peace. The Antinuclear Movements in Western Europe. Den sista delen av det citerade avsnittet speglar ganska väl varför säkerhetstjänsterna intresserade sig för den svenska fredsrörelsen : Det gällde att se huruvida det förekom en styrning eller ett inflytande från främmande makt, främst . Detta kapitel handlar om säkerhetstjänsternas övervakning av 1980-talets fredsvåg som i viss mån inleddes redan under 1970- talets senare del med kampanjen mot neutronbomben. Under större delen av förde SFSF en blygsam tillvaro med en allt mer åldrande medlemskår. började dock allt fler yngre personer engagera sig och ökade medlemsantalet från ca 2 1979 till omkring 15 1983. Den låga aktiviteten avspeglar sig också i säker- hetspolisens akt över SFSF som endast innehåller några få hand- lingar . En av dessa inkom från en källa som rapporterade till IB:s efter- trädare, GBU, och är av visst intresse. Handlingen innehåller upp- giften att hållit möte med ett mycket blandat deltagande. Uppgift lämnas också om att ytterligare en sammankomst skulle hållas dagen därpå varvid en från särskilt hitrest förväntades berätta om NATO-installationer i (rent militära underrättelser). En- ligt skulle detta ingå som ett led i vänster- kampanjen mot befarade indragning i riskzon för stor- krig.649 Rapportens trovärdighet kan dock ifrågasättas. För det första är det oklart vilken organisation som avses i rapporten. existerar inte men det kan naturligtvis handla om . Men det kan heller inte uteslutas att rapporten egentligen avser . För det andra får källans allmänna trovärdighet anses ha varit låg. Källan hade rapporterat till sä- kerhetspolisen som inledningsvis givit stor uppmärksamhet åt de alarmerande rapporter som källan lämnade beträffande den revolu- tionära vänstern. torde säkerhetspolisen dock ha tappat förtroendet för källan och överfördes han till GBU. Inom säkerhetspolisen ansågs det tryggare att källan även i fortsättningen kunde lämna sina rapporter till svenska myndig- 649 Svenska Fredsföreningens möte i 790723. Rapport 24/7 1979. heter än att helt koppla bort honom med risk för att han skulle söka sig alternativa uppdragsgivare.650 Liksom andra delar av fredsrörelsen kom SFSF att arbeta mot kärnvapenupprustningen men vände sig här både mot och NATO:s utplaceringar av robotar. arrangerade SFSF fredsfestival i i . I samband med detta fotograferade säkerhetspolisen dels affischen innehållande information om uppträdanden och lik- nande, dels även publiken i två bilder. Utöver detta rapporterade säkerhetspolisen vilka paroller som hade framförts i samband med festivalen.651 Avsikten med fotograferingen förefaller inte ha varit att försöka identifiera besökare vid fredsfestivalen. Möjligen kan bilderna ha tjänat till att ge en ungefärlig bild av allmänhetens in- tresse för festivalen. Fotograferade gjorde säkerhetspolisen också då SFSF högtidlighöll . De fyra bilder som finns inklistrade i akt förestäl- ler i tur och ordning: *Program för Hiroshimadagen (knappt läsbart på bilden) *Människor som tittar på bilder från Hiro- shima *Banderoller: För en värld i fred, Även proven dödar, Aldrig mer *Utdrag ur instruktion för svenska soldater, SoldF 1-2 Fotograferingen motiverades möjligen av en strävan att se om ett sovjetiskt inflytande kunde anas. Något större värde för rikets sä- kerhet torde dessa fotograferingar dock inte ha haft. Säkerhets- polisens rapport i ärendet innehåller därutöver enbart uppgiften att bland annat och biskop höll tal.652 genomförde säkerhetspolisen en kartläggning av lä- get inom fredsrörelsen i . Av handlingar i framgår att begäran om detta hade utgått från säkerhetsavdelningen i till sektionerna ute i landet. Att döma av dessa hand- 650Om denna källa se , : Hotet från vänster 1965-2002. SÄKO samt samtal med 4/4 2002. 651PM ang fredsfestival på 28-29/5 1983. Rps/säk, . 22/8 1983. Akt 701301- 0793, löpnr 6. 652PM angående svenska Freds och . Rps/säk 15/9 1983. Akt 701301- 0793, löpnr 6. lingar skedde inhämtning av uppgifter främst genom öppna källor som lokaltidningar. En av sektionernas huvuduppgifter var att för- söka ta reda på politiskt hemvist hos de lokala fredsaktivisterna. Så- lunda rapporterades exempelvis från sektionen i att Kvinnor för fred i hade nio medlemmar som kunde betraktas som ak- tiva. För var och en angavs partitillhörighet: fyra VPK samt en var- dera för , Förbundet , KPML(r), och Miljöpartiet.653 höll en av Svenska Freds- och Skiljedomsföreningens lokalavdelningar i på det lokala stadsbibliotek- et. Från detta tillfälle finns en rapport innehållande detaljerade uppgifter om vad som sades och beslutades på årsmötet.654 Det framgår inte klart men mycket tyder på att säkerhetspolisen hade en källa inom eller med insyn i denna lokalavdelning. En liknande rapport finns från ett fredsmöte i i . Från mötet rapporterade säkerhetspolisens kontakt om tal hållna av samt SFSF:s ordförande, nusson.655 övervakades en demonstration i samband med ett besök av en amerikansk fregatt i . I likhet med ovan nämnda rapporter från övervakning av Svenska Freds- och Skiljedoms- föreningens aktiviteter innehåller inte heller denna rapport något som tyder på sovjetiskt inflytande. kom en del s.k. de- monstranter till kajen där Moinester låg för- töjd. De var omkring ett 30-tal och represente- rade tydligen Svenska Freds- och . En flintskallig 30-årig man med svart helskägg vecklade upp en banderoll. I öv- rigt bestod demonstranterna av fyra kvinnor som var samt några s.k. punkare och yngre personer som tillhörde föreningen. De släpade med sig sina små barn. Vid 17.30- tiden lämnade flertalet platsen varvid de flesta åkte med buss linje 53 mot innerstaden. Man- nen med banderollen gick av vid till- sammans med några likasinnade. En äldre kvinna som delade ut flygblad - hon hade en 653Se handlingar i akt , löpnr 6. och i akt Säkerhetspolisen, vol 125. 654Skrivelse till Rps/säk, 16/4 1984. Akt , löpnr 6. 655Rps/Säk, till Rps/säk, 19/6 1984. Akt , löpnr 6. packe i handen - gick av bussen vid Tegelback- en under det att de andra äldre kvinnorna fort- satte med T-banan till dit vagnen gick. De skulle troligen fortsätta till med en annan T-banevagn.656 Någon mer omfattande övervakning av Svenska Freds- och förefaller inte ha ägt rum från säkerhetspolisens sida. Rapporterna ger snarare en bild av en mer översiktlig bevak- ning som bl.a. innebar meningslösa fotograferingar av vissa inslag i fredsarbetet. låg från omkring 1965 i träda. rekonstruerades SFK med den social- demokratiske riksdagsmannen som ordförande. upptogs i paraplyorganet Sveri- ges Fredsråd vilket skulle kunna ses som ett tecken på att samarbe- tet inom antikärnvapenrörelsen och den tidiga Vietnamrörelsen i viss mån brutit SFK:s isolering. På programmet stod, förutom nedrustning och kärnvapenmotstånd, stöd åt befriel- serörelser i och . Mot slutet av decenniet kom kampen mot neutronbomben in i bilden vilket även uppmärksam- mades i säkerhetspolisens första kvartalsrapport för 1978.657 förefaller dock huvudfrågan ha varit att försöka stoppa NATO:s planer att utplacera de 572 kärnvapen-missilerna i . koncentrerade sig helt på NATO och verkar inte ha ägnat de sovjetiska missilerna många tankar.658 verksamhetsberättelse nämns uttalanden mot neutronbomben och decembers snabbkampanj mot ut- placeringen av nya kärnvapen vilket föranletts av NATO:s dubbel- beslut. Däremot sägs inget om de sovjetiska medeldistansmissilerna SS 20.659 656 Beträffande amerikanska fregatten som tillhör Knoxklassen. PM Rps/Säk 1/10 1986. Akt , löpnr 6. 657Redogörelse för extremistisk verksamhet. Kvartalsöversikt 1/78. Akt 5:721d/1-28, löpnr 658Se tidningsklipp i akt 15:222/13 löpnr 37 och verksamhetsberättelser i akt , löpnr 1. 659SFK verksamhetsberättelse 1979. Akt , löpnr 1. Säkerhetspolisen följde verksamheten framfört allt genom att läsa Norrskensflamman som regelbundet publicerade nyheter rö- rande SFK. Från en förtrolig meddelare som inom säkerhetspolisen kallades Sad660 erhölls verksamhetsberättelser som denne på något sätt fått med sig från SFK:s expedition på Drott- ninggatan. Sad gjorde också besök på och bibliotek dit lämnats in och kunde då kopiera delar av korrespondens för åren 1977-1980.661 Säkerhetspolisen bedrev också egen spaning mot . arrangerade SFK tillsammans med en marsch för fred från till . Dagen för demonstrationen var inte slumpmässigt vald; det var nämligen som installerades som amerikansk president. Säkerhetspolisen hade genom två kri- minalinspektörer samt en kriminalkommissarie övervakning av marschen och det efterföljande mötet. Huvudtalare vid mötet var den socialdemokratiske riksdagsmannen vars tal spelades in på band av säkerhetspolisen. anförande in- nehöll inga direkt överraskande uttalanden och säkerhetspolisen företog ingen bearbetning av ljudbandet utöver en förmodat orda- grann utskrift.662 Ett annat övervakningstillfälle ägde rum . genomfördes Tröndelagsmarschen med de nordiska freds- kommittéerna som arrangörer. Bakom marschen ställde sig i Sveri- ge bl.a. CUF, SSU och KDU. Inför fredsmarschen hade SFK ord- nat ett förberedande möte som hölls i på . Vid mötet hade ett 20-tal personer infunnit sig, de flesta unga i åldern . En av de närvarande var kriminalin- spektör vid . I den rapport som sedan upprättades berättades vad som sagts på mötet, hur ser ut samt att den litteratur som salufördes handlade om fredsar- bete och hotet från USA-imperialismen.663 Övervakades gjorde också ett möte med freds- kommitté samt en freds- och solidaritetsafton hål- len i i . Även bandade säkerhetspolisen de anföranden som hölls av , Romesh från WPC samt två andra talare 660Källbeteckningen är fingerad. 661Se handlingar i akt , löpnr 1. 662Rapporter från övervakningen samt utskrift av tal finns i akt , löpnr 1. 663Ang möte hos , , m. anledning av den sk Tröndelagsmarschen . PM Rps/säk, 10/7 1981. Akt , löpnr 1. Den närvarande kriminalkommissarien tog också bilder av talarna.664 Handlingarna i akten ger inte intryck av någon systematisk övervakning av . Snarare handlar det om en sporadisk tillsyn av en organisation vars pro- sovjetiska inriktning var ganska uppenbar för säkerhetspolisen. Se- dan den kommunistiska partisplittringen 1977 då APK bildades an- sågs stå under inflytande från detta parti. Genom telefonavlyssning mot en ledande medlem av APK, där även APK:s partiexpedition på i av- lyssnades, samlades uppgifter in rörande relationen mellan APK och . Enligt dessa uppgifter skulle APK aktivt ha arbetat för att ta över SFK:s lokala kommittéer runt om i landet. APK:arna inom SFK sades också ha verkat för att hindra att sovjetkritiska röster fick utrymme i verksam- het.665 Handlingar som historikern påträffat i det öst- tyska statsbärande partiet tyder på att planer fanns att kanalisera östtyskt stöd till den prosovjetiska minoriteten inom VPK till bl.a. fredsrörelsen dvs. 1980-talets nyväckta intresse för fredsfrågor förde med sig en om- fattande nybildning av organisationer. Som exempel kan nämnas en stor mängd yrkesgrupper mot kärnvapen samt den världsfreds- rörelsen närstående Sailing for Peace. I stort sett kan man säga att säkerhetspolisen försökte hålla åtminstone ett getöga på dessa grupper för att försöka skapa sig en bild av verksamheten. Detta skedde i stor utsträckning genom att lite sporadiskt samla tidnings- 664Freds- och Solidaritetsafton . PM Rps/säk 20/12 1985. Akt , löpnr 1. 665Enl källa , särskild information om Svenska Fredskommitténs inre angelägenheter 1982-83. Rps/Säk 1/9 1983. APK avlyssnades i bör- jan av . Den rättsliga grunden var misstankar om spioneri alternativt olovlig under- rättelseverksamhet. Se handlingar i Bo personakt löpnr C1 1. Källa Ha- des innehåller uppgifter från 2/4 1982 till 18/7 1982. Uppgifterna är delvis av övers- kottskaraktär och med säkerhet hämtade från avlyssningen av APK. 666Schmidt, : Övervakningens målobjekt: Svenska kommunisterna som femte kolonn, potentiella landsförrädare och sannolika spioner. Någon egentlig övervakning ägde, att döma av organisa- tionernas sakakter, inte rum.667 Några av de nya smågrupperna ägnades dock visst intresse. En organisation som rönte uppmärksamhet från både medierna och säkerhetstjänsterna var Samarbete för fred som uppgavs ha bildats . Säkerhetspolisen började intressera sig för gruppen då man höll sitt första fredsläger för ungdomar. Anledningen var att Samarbete för fred misstänktes vara prosovjetisk. I samband med organisationens andra läger, hållet i , reagerade även den svenska pressen då två personer som uppgavs vara KGB-agenter hade placerat sina barn i fredslägret. Den ene, en attaché vid sov- jetiska ambassaden, deltog också själv som ende förälder i lägret. innan fredslägret inleddes pekades de två ut som agenter i som baserade sina uppgifter på boken spionage av . Att just dessa sovjetiska ungdomar kommit att delta förklarades av arrangörerna med att man haft ont om tid. Det hade därför endast varit möjligt att rekrytera deltagare till fredslägret bland dem som redan fanns i landet. Därför hade samtliga dessa kommit från den sovjetiska representationen i Sveri- ge.668 Händelsen orsakade en mindre skandal och gav upphov till en mängd skriverier om KGB:s infiltration av fredsrörelsen i . De fredsläger som arrangerades de påföljande åren innehöll däre- mot inga misstänkta sovjetiska agenter.669 I en PM 1989 konsta- terade den militära säkerhetstjänsten att Samarbete för fred präg- lades av idealism, ungdomlig entusiasm och godtrogenhet. Orga- nisationen bedömdes som ärlig och uppriktig i sitt uppsåt att skapa samförstånd mellan ungdomar från olika delar av världen. Risken fanns emellertid att Samarbete för fred kunde komma att utnyttjas av främmande makt i subversivt syfte.670 En av de mer märkliga övervakningsinsatserna gäller en cykelmarsch för fred till i . När cyklis- terna samlades för avfärd i fanns även två säkerhetspoliser på plats för att göra iakttagelser: Vid omkring kl 0850 hade samtliga deltagare 667Se t.ex. akt över Sailing For Peace nr , Fredsresan nr , Nordiskt fredsmöte i , Läkare mot kärnvapen i nr , . 668Se handlingar i akt Samarbete för fred nr . Se även Nordblom, : Industrispionage. Timbro, 1994, s. 37-38. 670ÖB/Säk H PM nr 072 10/2 1989. samlats vid fiskartorget i . Sammanlagt iakttogs 13 cyklister och två följe- bilar. 0910 startade cykelmarschen och körde gamla mot . I stannade man till för intervju och bildtagning av BBL []. Färden fortsatte se- dan till där man hade middagsrast på parkeringsplatsen intill . Övervakn- ing pågick . Då hade ytterligare ca 12 cyklister anslutit sig, dessa kom på från Kungsör.671 Förutom dessa för rikets säkerhet tydligen viktiga uppgifter note- rade sektionen i följebilarnas registreringsnummer samt namnet på en av deltagarna.672 Ytterligare en grupp som säkerhetspolisen intresserade sig för var Aktionsgruppen mot svensk vapenexport. genomförde gruppen några uppseendeväckande aktioner för att skapa opinion mot den svenska vapenexporten. Säkerhets- polisens sektion i hade i samband med detta kontakt med flera anställda vid som lämnade uppgifter om olika iak- ttagelser. Exempelvis rapporterade en representant för till säkerhetspolisen vad som förekommit under en debatt hållen vid . Den kontakt som säkerhetspolisen i Vä- nersborg hade inom eller nära SFSF lämnade tämligen initierad in- formation om en aktion som Aktionsgruppen genomförde i Kung- älv 1983. Aktionsgruppen mot svensk vapenexport förefaller ha va- rit ett mycket löst sammansatt nätverk av fredsaktivister. Den sista handlingen som arkiverat handlar om rättegången 1985 då tre personer stod åtalade för skadegörelse i samband med grisblodsaktion mot Bofors.673 intresserade sig den militära säkerhets- tjänsten för ungdomsrörelsen som genomförde en fredsresa till med omkring 3000 delta- gare från . Rörelsen fick stort genomslag i och stöddes ekonomiskt av UD samt av samtliga riksdagspartiers ung- domsförbund utom MUF. I kritiserades dock rörelsen och 671PM angående cykelmarsch för fred till i . Rps/Säk, 8/7 1983. Akt fredsmarscher internationella nr . 673Se handlingar i Aktionsgruppens akt nr . Vid grisblodsaktionen tog sig en grupp aktivister in på område och stänkte blod på huvudentrén, satte upp träkors och spelade döda. enligt Norrskensflamman betecknades de skandinaviska ungdo- marna som oseriösa och okamratliga. En rockkonsert som pla- nerats äga rum på stoppades av kommunal- fullmäktige men kunde sedan genomföras på annan plats. Den mili- tära säkerhetstjänsten bedömde Next Stop-rörelsen som präglad av en obegränsad entusiasm och initiativförmåga i kombination med en lika gränslös naivitet.674 Plogbillsrörelsen har sitt upphov i . 1984 deltog svensken i en aktion mot Pershing II- robotar i och dömdes för detta till 15 månaders fängelse. Till förefaller rörelsen ha kommit då några mindre grupper bildades. räknade säkerhetspolisen med att det i fanns tre grupper med sammanlagt omkring 60 aktivister. Liksom i använde sig Plogbillsrörelsen i av ickevåld och civil olydnad som metoder. Inledningsvis kom rö- relsen att rikta in sig på vapenexport och den första aktio- nen i ägde rum i . Genom kontakter hade säkerhetspolisens sektion i fått förhands- information om att en aktion var på gång mot transporter i Udde- valla hamn. Efter att en nattvakt slagit larm var polisen på plats inom och kunde stoppa det planerade förstörandet av en fälthaubits 77 på väg till .