sou · GQB3122d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Mot bakgrund av bl.a. oroligheterna i samband med Europeiska rådets möte i den 14–beslutade regeringen att tillkalla en kommitté med uppdrag att göra en översyn av polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med stora evenemang. förordnades förutvarande statsministern som ordförande och dåvarande landshövdingen som ledamot i kommittén. Studeranden och regeringsrådet förordnades fr.o.m. som leda- möter i kommittén. förordnades hovrättsrådet som sekre- terare och kanslichef i kommittén. Som sekreterare förordnades fr.o.m. dåvarande departementssekreteraren , journalisten och hovrättsassessorn . Hov- rättsassessorn förordnades som sekreterare . entledigades från sitt uppdrag . Som experter i kommittén förordnades fr.o.m. polisöverintendenten , polismästaren samt poliskommissarien . Experterna har utan att delta i det löpande arbetet biträtt kommittén i polistekniska frågor. Kommittén har antagit namnet . Härmed överlämnas betänkandet 2001 (SOU 2002:122). Ledamoten har avgivit ett särskilt yttrande. Kommittén har därmed slutfört sitt uppdrag. Genomförandet av uppdraget.................................................. Den parlamentariska referensgruppen......................... Personuppgifter i betänkandet..................................... Den fortsatta framställningen ...................................... Demonstrations- och mötesfrihet – förändrade villkor ..... Villkor och utmaningar............................................................ 2.1.1 Demokrati ger ökade möjligheter................................ Nationalstatens nya roll................................................ 2.1.4 Den politiska maktens nya utmaning .......................... Det demokratiska underskottet ................................... 2.1.6 Reaktioner mot det partipolitiska systemet ................ 2.1.7 Det politiska intresset finns ......................................... Mångfald av åsikter ....................................................... Nätverk utan hierarkier ................................................ Inga storpolitiska visioner ............................................ Ordets makt – ej våldets.......................................................... 2.3.1 Värdet av en fri åsikts- och opinionsbildning............. 2.3.2 Demonstrationsrätt och mötesfrihet i ....... Rättslig reglering av betydelse...................................... Demonstrations- och mötesfriheterna................................... Polisens organisation m.m. ......................................... 3.2.3 Polisens skyldigheter och befogenheter ..................... Ohörsamhet mot ordningsmakten.............................. Viss registerlagstiftning m.m. ................................................ 3.4.5 Sekretess för uppgifter i polisregister ....................... 3.4.6 Polisens rätt att fotografera ....................................... Avvisning och utvisning............................................. Demonstrationer vid internationella möten................... 4.2.1 Tillgänglig information för studien........................... 4.2.2 Delstaten lagstiftning avseende mötesfrihet, demonstrationsrätt m.m. ...................... 4.3IMF och i den 26–28 4.3.1 Tillgängligt material för undersökningen.................. 4.3.2 Tjeckisk lagstiftning avseende demonstrations- Planering och förberedelser........................................ Mötet i i den 7–.... 4.4.1 Tillgänglig information för undersökningen............. 4.4.2 Fransk lagstiftning avseende demonstrations- rätten och mötesfriheten ............................................ G8-mötet i den 20–................................. 4.5.1 Tillgänglig information för undersökningen............. 4.5.2 Italiensk lagstiftning avseende demonstrations- Polisinsatserna i samband med Ekofin-mötet i den 20–.............................................. Orsaken till vår granskning och sättet vi utfört den på ....... Reaktionerna på polisinsatsen ............................................... 5.5.3 Polisens bemötande av kritiken................................. Den fortsatta diskussionen ........................................ Det rättsliga efterspelet......................................................... 5.9.1 Ledde polisen medvetet in demonstrationståget 5.9.2 Stod polisinsatsen i proportion till ordnings- 5.9.4 Polisens kommunikation med demonstranter och andra under insatsen................................................... 5.9.5 Polisens registrering av demonstranter..................... 5.9.6 Slutsats om Ekofin-mötet i ........................... Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i den 14–.................................. Förhandlingar med nätverken .................... Förhandling om dialog ............................... Förhandling om ekonomiskt stöd Välkomstpaket och faciliteter .................... Säkerhetspolisens ansvar i samband med Säkerhetspolisens första iakttagelser.......... Hotbilder under första delen av .343 Hotbilder och underrättelser under för president besök........................... Polisens syn på de autonoma ...................... uppfattning om lednings- och sambands- Synpunkter på polisledningens hantering koncept för att lösa Organisation och planering oktober Organisation och planering vid Polistaktik vid demonstrationerna............. Synpunkter på polistaktiken vid Polistaktik vid president besök ....... 6.2.7 Åklagar- och domstolsväsendet samt 6.2.8 Arrangörer av demonstrationer, möten och Organisationer anslutna till Göteborgs- Antifascistisk aktion () ...................... Globalisering underifrån – Vita overallerna – Ya Basta .................................. Attac inför EU - mötet ................................. Attac om våld och maskering ..................... Attac:s synpunkter på mediernas Utvärdering av Attac:s engagemang ........... Det svarta blocket ....................................... Synpunkter på det svarta blocket ............... Farhågorna rörande polisens agerande ....... Mönster i polisens agerande ........................ Den politiska dialogen ................................................ Den praktiska ...............................................dialogen 6.3 Händelseförloppet ................................under mötesveckan 6.3.1 ...............t.o.m. onsdagen den 11– Polisen gör ett tillslag mot fem danskar Polisen gör ett tillslag på Tredje Statsministern möter företrädare för beträffande Hvitfeldtska gymnasiet........... Demonstrationen Bush Not Welcome...... Marschen mot Hvitfeldtska gymnasiet efter demonstrationen – Bush Not Polisen gör ett tillslag mot en sambands- direkta aktioner mot ........ och Reclaim the Citys gatufest .................. 6.3.3.3 Polisens kontaktgrupps dialog med Dialogen med 2001.. 6.3.3.4 Polisens organisation och förberedelser.... Beslut om gränskontroll ............................. Europeiska rådets arbetsmiddag ................ Reclaim the City på ................. 6.3.4.3 Polisens kontaktgrupps dialog med 6.3.4.4 Polisens organisation och förberedelser..... Göteborgsaktionen 2001:s demonstration ... Polisinsatserna på och mot 6.4.2 Skadeutfall ...............och personalsocialt efterarbete Gripna ........................................och omhändertagna Det rättsliga ..............................................efterspelet Antal lagförda .................per Utredningar om brott med anknytning till Utredningar om brott med anknytning till Utredningar om brott med anknytning till Utredningar om brott med anknytning till Handläggning ................av anmälningar mot poliser 6.5.3 samverkan med andra Utbildning och utrustning......................................... Polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet ............... Antikapitalistmarschen – – ... Polisinsatserna på och mot Kommitténs slutsatser och förslag .............................. 7.2Polisens planering, förberedelse och organisation inför stora internationella evenemang samt dess beredskap och kompetens att ingripa mot allvarliga ordningsstörningar ... 7.3 Polisens utrustning................................................................ 7.3.2 Vapen mellan batong och pistol ................................ Hästar och hundar...................................................... 7.4Polisens dialog med politiska organisationer och andra opinionsgrupper inför stora evenemang .............................. Det internationella polissamarbetet ...................................... Gränskontrollen i Schengenområdet .................................... 7.7.2 Möjligheter att identifiera deltagare i ordnings- Frågans tidigare behandling........................................ 7.7.4 Förhållanden i andra länder ........................................ 7.8Polislagens bestämmelser om tillfälliga omhänder- 7.9.1 Nuvarande ordning och pågående förändrings- 8.3.1 Brottsligheten och det brottsförebyggande Kommitténs sammanträffanden med myndigheter, organisa- tioner och enskilda personer..................................................... Vår uppgift har varit att göra en kartläggning och analys av händel- serna i samband med i den 14–. Med utgångspunkt i den analysen och i erfarenheter av liknande evenemang har vi haft att överväga och föreslå åtgärder som med behållen respekt för demonstrationsfriheten kan leda till att allvarliga ordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas. Det som hände i kan inte enbart ses som ordnings- frågor som skall hanteras med polisiära insatser utan också som politiska frågor rörande demokrati, inflytande, utanförskap m.m. Av den anledningen har vi valt att anlägga ett bredare perspektiv på vårt uppdrag. En annan fråga som vi valt att utreda är den polisinsats som ägde rum mot en demonstration under Ekofin-mötet i . Tidigt under vårt arbete fick vi nämligen uppgifter från såväl polis som demonstranter om att denna insats spelat stor roll för händelseutvecklingen i . En annan uppgift har varit att införskaffa erfarenheter av lik- nande evenemang. I detta syfte har vi studerat demonstrationer vid fyra internationella möten; möte i i november–, Internationella valutafondens och i , Europeiska rådets möte i samt G8-mötet i . Under vårt arbete har vi hållit ca 200 intervjuer. Vi har deltagit i två öppna möten. Vi har företagit resor till , /, och . Härutöver har vi naturligtvis studerat en omfattande dokumentation och tagit del av filmer, artiklar, böcker m.m. Vi har även deltagit i flera seminarier på teman med anknyt- ning till Göteborgshändelserna. Polisinsatserna i samband med Ekofin-mötet i Den polisinsats som ägde rum mot en demonstration i samband med Ekofin-mötet i kom på många sätt att påverka förhållningssättet inför såväl hos demonstranter som polis. Frågan om maskeringsförbud kom upp på dagordningen hos flera politiska organisationer och pågick en allmän debatt om demokrati och värnandet om demon- strationsfriheten. Även mer specifika ämnen som märkning av polisens hjälmar diskuterades tiden före Göteborgsmötet. Vi har vid vår utredning av händelsen kunnat konstatera följande. N Vi har inte funnit några belägg för att insatsen varit beslutad i för- väg, vilket det bland demonstranter och andra spekulerats om. N Vi har inte kunnat finna att avspärrningen av ett helt block stod i proportion till de ordningsstörningar som förekom vid upp- marschen. Genom polisens insats kom enligt vår mening demon- strationsfriheten för närmare 300 demonstrationsdeltagare allvar- ligt att inskränkas. N Beträffande omhändertagandena talar mycket för att någon sådan individuell prövning som skall göras inte skedde. Det våld som vissa poliser brukat framstår för oss som överdrivet. Språkbruket som vissa polismän påstås ha använt mot främst unga kvinnliga demonstranter är oacceptabelt. N Det står helt klart att polisen brustit i sin information till demon- strationsledningen och andra. Polisens brist på kommunikation med demonstranterna torde vara orsaken till de spekulationer som uppstått. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Poliskommenderingen i under ledning av polismästare var den mest komplexa och en av de största som ägt rum i . Den kom att omfatta ca 2 500 poliser. Under kom- menderingen ställdes polisen inför svåra uppgifter och dess för- måga och kompetens kom att prövas på ett extraordinärt sätt. Trots besvärliga förhållanden kunde och den ameri- kanske presidentens besök genomföras utan allvarliga störningar. Vidare kunde demonstrationsrätten värnas i den meningen att alla tillståndsgivna demonstrationer kunde äga rum. Bevakning av de hotell där delegaterna bodde liksom samtliga eskorter och trans- porter fungerade också utan anmärkning. Våra uttalanden måste ses i ljuset härav. Vid en så omfattande polisinsats är det naturligtvis näst intill oundvikligt att vissa fel och misstag begås. Avsikten med att i efterhand försöka utvärdera ett händelseförlopp och lyfta fram vad som var bra respektive dåligt måste vara att såväl berörda myndigheter som andra skall kunna dra lärdom av slutsatserna. Det är också så vi sett på vår uppgift. svarar enligt 3 § 2 förordningen (1989:773) med instruktion för för samordningen av polisens planering för sådana särskilda händelser där intresset av samord- nade insatser är särskilt framträdande. Vi framför vissa synpunkter på samordning inför . N Vi anser att borde ha givit de två samordnings- grupper som tillsattes under planeringsstadiet en starkare roll och större befogenheter. I vart fall borde senast efter händelserna i ha reagerat och spelat en aktivare roll. N För kommittén framstår det som märkligt att frågan om huruvida Säkerhetspolisen eller i Västa skulle ha ansvaret för personskyddet, inte klarades ut med rikspolischefen under den operativa förberedelsegruppens arbete. Om detta gjorts på ett tidigt stadium hade med stor sannolikhet gruppens arbete kunnat bedrivas på ett mer konstruktivt sätt. N Att polismyndigheterna i landet är relativt självständiga fråntar inte det övergripande ansvaret. Decentraliserat budgetansvar får inte hindra att frågor som gemensam utbildning, utrustning och villkor för personalen hanteras centralt när det framstår som rationellt och ändamålsenligt. De poliser som deltog i hade sannolikt haft bättre förutsättningar att klara sina uppgifter med en sådan hantering. I sammanhanget bör noteras att i Västa inte inför mötet erhöll några ytterligare ekonomiska resurser vilket i sin tur får antas bero på att inte tilldelats några extra medel till polisin- satserna vid de svenska EU-mötena. Vi finner det angeläget att sådana aspekter beaktas av riksdag och regering. N borde ha agerat kraftfullare i frågan om polis- förstärkningar. N Vi anser sammanfattningsvis att den centrala nivån inom polisen, dvs. måste ta ett större ansvar för samordningen av planeringen inför stora internationella evenemang där flera polis- myndigheter kommer att vara inblandade än vad som skedde inför i . i planerings- och förberedelsearbete N inrättade polismyndigheten en stab med uppgift att handha den övergripande planeringen. Staben bemannades från början med en person på heltid. förstärktes staben med ytterligare två personer, varav en dock nästan omgående kom att övergå till andra arbetsuppgifter. Det är naturligtvis viktigt att polisen, inför en sådan extraordinär händelse som ett är, påbörjar planeringen och med tillräcklig bemanning. Det är en förutsättning för att en omfattande polisinsats skall kunna genomföras på ett bra sätt. N Erfarenheterna från visar att det finns behov av en en- hetlig modell för hur planerings- och förberedelsearbetet skall organiseras inför särskilda händelser. N kriminalunderrättelsearbete synes ha fungerat väl. N Polisledningen har av såväl egna som förstärkande poliser kritise- rats för att ha försökt tona ned hotbilden alltför mycket. Kritik skall i och för sig inte riktas mot polisledningen för dess ambi- tioner att försöka undvika att hetsa upp de poliser som skulle delta i insatsen. Det är emellertid lika viktigt att poliserna ges en så realistisk bild som möjligt av vad de kan förvänta sig. Poliserna måste ges goda förutsättningar för att förbereda sig. N Den nya taktiska modell rörande polisens hantering av demon- strationer och andra opinionsyttringar som tog form och som byggde på dialog och öppenhet måste ses som kon- struktiv. Vi kan dock konstatera att den fastställdes på ett sent stadium. N Trots den alltmer ökande hotbilden skedde inte någon samordnad övergripande omfallsplanering. Med omfalls- planering menas polisens planering för handlingsalternativ på olika platser och vid skilda händelseutvecklingar. Omfallsplanering sak- nades för insatser mot de centralt belägna skolorna Hvitfeldtska och . Den omfallsplanering som fanns för inträngnings- försök mot var inte förankrad hos kommende- ringsledningen. En bristande omfallsplanering kan leda till att polisen fastnar i ad hoc-lösningar, inte är mentalt förberedd på vad som kan hända och inte vet var den skall söka information. Vi är starkt kritiska till polismyndighetens hantering av omfallsplane- ringen inför . samverkan med andra myndigheter N samarbete och samverkan med andra myndig- heter och organisationer inom länet synes i huvudsak ha fungerat tillfredsställande. N När det gäller samarbetet och samverkan mellan polismyndig- heten och Säkerhetspolisen har vi konstaterat allvarliga brister framför allt på ledningsnivå. N Även i samarbetet mellan polismyndigheten och Rikskriminal- polisen fanns brister. Vi finner det anmärkningsvärt att polismyn- digheten inte varit intresserad av den samverkan och det stöd som samordningsgrupp, den s.k. Hydforsgruppen, kunde erbjuda. N Vi är kritiska till hur frågan om polisförstärkningar hanterats inför i . N första formella beslut om polisförstärkning inför EU-kommenderingen fattades , drygt efter polismyndighetens begäran. Vi konstaterar att det vid en kommendering som den aktuella är av stor vikt att beslut om polisförstärkningar fattas . N Mot bakgrund av den efter i alltmer ökande hotbilden anser vi att polismyndigheten tidi- gare borde ha begärt en ordentlig reservstyrka, som skulle kunna tas i anspråk om något extraordinärt inträffade. När polismyn- digheten begärde att reservstyrkan skulle tas i anspråk borde den, även om det var i ett sent skede, ha begärt att ytter- ligare reserver skulle finnas tillgängliga. Som det nu blev fick försöka få fram fler förstärkande poliser under kommenderingen när behovet blev akut. N ville skicka hem ca 80 förstärkande poliser. Mot bakgrund av att torsdagens in- sats mot Hvitfeldtska gymnasiet krävt stora personalresurser och då fredagen hade en allvarlig hotbild med hög risk för våldsamma opinionsyttringar förefaller polismyndighetens hantering av för- stärkningsfrågan oss märklig. N ansats att genom en dialog etablera samarbete och samverkan med arrangörer och deltagare i demonstrationer och andra manifestationer anser vi vara ett bra initiativ. N Mot bakgrund av att kontaktgruppens arbete påbörjades i ett så sent skede, endast ca före , måste resul- tatet av arbetet ses som en framgång. Resultatet av dialogarbetet hade förmodligen blivit ännu bättre om dialogen påbörjats . N Kontaktgruppens mandat var oklart såväl inom gruppen som i förhållande till demonstrationsarrangörer. Det oklara mandatet ledde bl.a. till misstroende bland demonstranter och andra då polis- insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet genomfördes och det skadade därmed relationen mellan parterna. N Vi har konstaterat allvarliga brister när det gäller svenska polis- mäns utbildning för att kunna ingripa mot folkmassa. Vi har också noterat andra kunskapsbrister hos de poliser som deltog i kom- menderingen. T.ex. saknade många kunskap om de politiska grupper m.fl. som var i . Förutom bristfällig kunskap har vi konstaterat att poliser vid olika myndigheter arbetar efter skilda taktiska modeller, vilket i medfört samverkanssvårig- heter. N Ansvaret för att en enhetlig och ändamålsenlig utbildning kom- mer till stånd inför stora internationella evenemang måste läggas på centralmyndigheten, dvs. , som ett led i dess samordningsuppgifter. N Händelserna i ger anledning att generellt överväga polisens utrustning eftersom vi konstaterat stora brister i den. N Erfarenheterna från visar att det finns ett behov av en enhetlig nationell modell för ledning och genomförande av polis- kommenderingar vid särskilda händelser. N kriminalpolisarbete anser vi har bedrivits på ett framgångsrikt sätt. Polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet N Åklagaren beslutade att en reell husrannsakan skulle genomföras på skolan. Mot bakgrund av det underlag som fanns finner vi ingen anledning att ifrågasätta åklaga- rens beslut. Vi är däremot kritiska till hur beslutet kom att verk- ställas. Vi uttalar oss inte om de rent rättsliga bedömningar som gjordes av polisen. Polisens agerande är föremål för förundersökning på initiativ av ombudsmän (). N Insatsen fick enligt vår bedömning karaktär av hafsverk, tog allt- för stora resurser i anspråk och orsakade dem som befann sig på skolan oproportionerligt stora inskränkningar i rörelsefriheten. Vi är kritiska till att det planerings- och förberedelsearbete som föregick insatsen var så brisfälligt. N Det står klart att polisen inte aktivt försökte sprida information om anledningen till avspärrningen eller om villkoren för att få lämna det avspärrade området. Den som på detta sätt stängs inne har rätt att få information om orsaken härtill samt om när och under vilka förutsättningar han eller hon får lämna området. Polisens brister i detta avseende är allvarliga. N Vid insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet greps 459 personer misstänkta för våldsamt upplopp. Massgripandet ingår i det som är föremål för JO:s prövning. Vi kan dock konstatera att polisen i samband med omhändertagandet av de gripna förefaller ha begått ett antal överträdelser av gällande författningar. N Många demonstranter har omvittnat att polisen i samband med ingripandet mot Hvitfeldtska gymnasiet uttalat sig nedsättande och kränkande om dem. Det är naturligtvis aldrig acceptabelt att polisen använder ett olämpligt språkbruk. N Händelseutvecklingen på Hvitfeldtska gymnasiet medförde ett antal negativa konsekvenser för det fortsatta skeendet under topp- mötet. –Det tärde kraftigt på polisresurserna, vilket fick allvarliga följder främst . –Det skadade relationerna till demonstranterna. –Genom ingripandet förhindrades demonstranter att utöva sin mötesrätt eftersom den s.k. motkonferensen och andra möten inte kunde hållas som planerat. –De enskilda polismännen utsattes för utomordentligt svåra på- frestningar såväl fysiskt som psykiskt. N Även beträffande övriga insatser har vi kunnat konstatera brister bl.a. i radiokommunikationsutrustning, skyddsutrustning och annan utrustning, samträning, information till och behandling av enskilda. N fick uppdraget att leda kommenderingen under Europeiska rådets möte i av länspolismästaren . Detta uppdrag förblev obrutet under hela den komplexa polisoperationen. Länspolismästaren har även med den valda organisationen det övergripande ansvaret för polisens för- måga att klara sina uppgifter. Våra slutsatser och förslag Protesterna i kan inte enbart ses som ordningsfrågor som skall hanteras med polisiära insatser. En analys av de bakom- liggande orsakerna visar att det framför allt handlar om frågor som bara kan lösas politiskt inom de demokratiska strukturerna. När det politiska engagemanget liksom den politiska arenan förändras krävs nya kanaler för dialog och påverkan. Dagens nya rörelser präglas av en mångfald av åsikter, ett icke-hierarkiskt nätverk, av- saknad av visionen om den stora samhällslösningen, engagemang i de konkreta orättvisorna i världen samt ett växande medie- beroende. Upparbetade kanaler, t.ex. traditionella folkrörelser och politiska partier fångar inte alltid upp de nya rörelsernas uttrycks- sätt.