sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — I dessa siffror ingick de personer som betecknats som aktiva medlemmar, medlemmar och sympatisörer. Personer som registrerats enbart som prenumeranter på kommunistiska tidningar, relationer med kommunister eller andra svaga uppgifter förblev dock oräknade. Dessa registreringar hade inte konverterats till datan och kom där- för heller inte med i den dataextrahering som beräkningarna ba- serades på.177 Om det bland de extraherade posterna fanns personer om vilka det fanns information om viss aktivitet utöver den rent politiska aktiviteten skulle dessa omregistreras. 173Registreringsblanketter angående kommunister och nazister som upprättats enligt stats- polisintendentens cirkulär 1 och HA 30 sorterades länsvis i tidsföljd och efter aktivitetsklassificering (A, B eller C) i pärmar under beteckningarna JWK 5:740 (kom- munister) och 5:741 (nazister). Blanketterna rörande kommunister och nazister i län förvarades i bokstavsordning hos Barregårds grupp vid B I (svenskroteln). Så- väl personer som samlats under JWK-beteckning som de i Barregårds register var sökbara i flexoregistret. Ang grundmaterial till vissa arbetsgrupper i enlighet med de riktlinjer som fram- kom vid informationssammankomst ordnad av AgDataSäk den 20/9 1965. 6 PM betr. vissa arbetsuppgifter vid centralregistret. den 21/10 1965. (HSC nr 340/65. ) samt organisationsutredning den 21/2 1968 (flik KR, HK nr 125/67. 174Ang grundmaterial till vissa arbetsgrupper i enlighet med de riktlinjer som framkom vid in- formationssammankomst ordnad av AgDataSäk den 20/9 1965. Bilaga 5 den 27/10 1965. HSC nr 340/65. 175Några historiska data. den 10/4 1986. Ö V, vol. 176Gallringen påbörjades strax efter då HT 16 trädde i kraft då det stod klart att registreringen av i centralregistret skulle upphöra. Anteckning i Säkerhets- polisens arkiv, serie Ö V, vol. 177Säkerhetspolisens arkiv, serie Ö V, vol. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 tilläggsinformation saknades skulle såväl sökingångarna i flexore- gistret som datorposterna gallras. I samband därmed betonades också vikten av att aktiviteten tidsmässigt sattes in i sitt sam- manhang. Vad som är föga anmärknings- värt, kunde sålunda om det hände eller vara en värdefull information.178 De i sakakterna placerade spaningsrapporterna, tk-överskottspro- memoriorna etc., där anteckningarna som enbart grundade sig på personers politiska inställning återfanns, gallrades emellertid inte och mycket av detta material finns kvar i arkivet . De aktiviteter som kunde föranleda omregistrering handlade om resor till kommunistiska stater, deltagande i Östersjöveckan, parti- utbildning i öststat, medlem i vänskapsförening, anställning i bok- handeln och aktivitet i Svenska Fredskommit- tén/. Vad gäller resor till kommunistiska stater skulle ingen generell omregistrering ske om det inte fanns särskil- da skäl eller om den registrerade rest till . Omregistreringen av Kubaresenärerna motiverades av den osäkerhet beträffande än- damålet, som fortfarande föreligger beträffande dessa resor. Per- soner som genomgått en längre utbildning (eller mer) i någon kommunistisk öststat skulle också omregistreras. Med- lemmar i vänskapsföreningar skulle, med undantag för medlemmar i , inte vara föremål för generell omre- gistrering. Vidare skulle anställda i bokhandeln omregi- streras enligt de då gällande tillämpningsföreskrifterna till perso- nalkontrollkungörelsen (HT 16). Detta motiverades med att bok- handeln helt behärskades av KFML och de anställda med säkerhet också är medlemmar/aktiva i organisationen.179 Vad beträffar och beslöts att omregi- strering skulle kunna ske av personer som var eller hade varit aktiva i organisationen. Däremot skulle personer som tidigare registrerats 178Anteckningar från sammanträde ang gallringsförfarandet, RPS/Säk 18/2 1971. JWK 5:770, löpnr 6, s. 223/61. Enligt ett uttalande av byråchefen hade det ansetts som en ren omöjlighet att gallra bort allt i grundmaterialet utan det är i första hand registerremsan och blanketten som skall bort (Sektions- och rotelchefskonfe- rens i 16-19/11 1971. JWK 5:720/6, löpnr 3. 179Anteckningar från sammanträde ang. gallringsförfarandet, hållet vid RPS/Säk 18/2 1971. JWK 5:770, löpnr 6, s. 223/61. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 som propagandamottagare eller som deltagare ockupa- tion av kårhuset och universitetskanslersämbetet i inte omregistreras.180 Enligt en PM från registerroteln var detta gall- rings- och omregistreringsarbete avslutat i november 1971.181 Antalet politiska registreringar i centralregistret har därefter va- rit avsevärt färre. 1980 var 4 000 personer sökbara i centralregistret enligt grunderna i de hemliga registreringsföreskrifterna och 1998 - då föreskrifterna i praktiken upphörde att gälla - hade denna siffra sjunkit till 2 160.182 omordnades säkerhetspolisens personakt- system till personnummerakter. Personakterna skulle då tvättas från information om personer som inte hade något samband med den person som akten handlade om. Som exempel kan nämnas att namnlistor med uppgifter som sammanställts med hjälp överskotts- material från telefonkontrollen skulle utgå ur personnummer- akterna. Från dessa skulle istället göras utdrag som därefter skulle placeras i andra akter eller i arbetsanteckningarna.183 Uppgifter av arbetsanteckningskaraktär, dvs. uppgifter som inte fick registre- ras enligt personalkontrollkungörelsens tillämpningsföreskrifter, kunde samlas i egna personnummerakter. Dessa akter skulle inte förvaras tillsammans med akterna i centralregistret.184 var det möjligt för sektionernas och rotlarnas befattningshavare att föra in ny information i personposter on- line i det datoriserade centralregistret. De kunde dock inte ny- registrera personer i centralregistret.185 ändrades 181PM den 3/1 1979. SAK , löpnr 1, s. 52. 182Bilaga 16 i Personalkontroll - . Rapport till regeringen av beslutad ((1998)). 183JK benämnde överskottsinformation som sidoinformation. Kompletterande anvis- ningar för omläggning av säkerhetsavdelningens arkiv. PM den 10/7 1979. SAK , löpnr 2, s. 166-167. 184Anvisningarna löd på följande sätt: När alla HT 19 - HT 20-registrerade personerna överförts till personnummerakter skall det i sakärendet endast återfinnas information om organisationen eller arbetsanteckningar om personer som inte uppfyller kraven för registre- ring. Dessa personers information skall vid senare tillfälle frånskiljas sakakten. Det är därför utomordentligt viktigt att det nu inte tillförs någon ytterligare information av arbetsanteck- ningskaraktär till sakakter. Detta medför att det skapas personnummerakter även för perso- ner som det förs arbetsanteckningar på. Dessa akter skall förvaras åtskilda från övriga akter helst i annat rum eller i varje fall i särskilt skåp. (Anvisningar för omläggning av säkerhetsav- delningens arkiv till personnummerakter. den 12/4 1979, SH 3401/78. SAK , löpnr 2, s. 123. 185NCR-info nr 2/83. SAK , löpnr 2, s. 190. Denna ordning gällde åt- minstone till 1990 (se JK:s Yttrande till regeringen beträffande ifrågasatt otillåten åsiktsre- gistrering hos säkerhetspolisen. Beslut och yttranden av justitiekanslern vil- ka har bedömts vara av allmänt intresse. (1991), s. 152. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 detta då det beslutades att även registreringar av tilläggsuppgifter först skulle passera registerroteln.186 Enligt ett par avgöranden i regeringsrätten och 1990 ingick samtliga person- och sakakter som förvarades i arkivet i säkerhets- polisens register.187 Därmed kom den absoluta och icke tidsbegrän- sade sekretessen för polisregister även att gälla detta material vilket på ett effektivt sätt förhindrade allmänheten från att få insyn i arki- vet. kom emellertid regeringsrättens beslut även att inne- bära att alla anteckningar - även de anteckningar som grundats en- bart på personers politiska åskådning - som kunde återfinnas i arki- vets sakakter och i personakter som inte tvättats också skulle betraktas som anteckning i register. Detta har betrak- tats som gällande rätt fram till då polisdatalagen trädde i kraft.188 Konsekvensen av detta är således att det i säker- hetspolisens register - gallring till trots - i stor utsträck- ning sparats uppgifter som i formell mening stod i strid med grundlagens åsiktsregistreringsförbud. HT 15 och personalkontrollkungörelsen 1969-1970 Efter personalkontrollkungörelsens ikraftträdande ställde sig många säkerhetspoliser frågande till hur den registreringsverksam- het som var inriktad på de politiska ytterlighetspartierna skulle ut- formas. Det rådde också stor osäkerhet i frågan om vilka uppgifter som skulle få lämnas ut i personalkontrollen. Den interna tjänsteföreskrift om den politiska registreringen (HT 15) som utfärdades - dvs. som personalkontrollkungörelsen trädde i kraft - hade uppenbara lik- heter med de tidigare registreringsreglerna (Cirkulär nr 1) och 1963 (HA 30). I HT 15 föreskrevs att uppgifter om perso- ner som medverkar i rörelse som syftar till att undergräva det de- mokratiska statsskickets bestånd eller rikets ställning som obero- ende stat skulle registreras i säkerhetspolisens register. återgavs emellertid också personalkontrollkungörelsens formule- ring i § 2 om att anteckning i register inte fick göras enbart av det 186Anteckningar från kommissionsförhör med . 187Regeringsrättens domar den 5/12 1988 (4010-1988) och den 26/6 1990 (nr 5256-1989). 188SFS 1998:622, 34 §. Denna paragraf föreskriver att akterna i arkivet inte skall utgöra en del av (får endast innehålla 1. identifieringsuppgifter, 2. uppgifter om grunden för registrering och 3. hänvisning till de ärenden där uppgifter om den registrerade behandlas). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 skälet att någon genom tillhörighet till organisation eller på annat sätt gett uttryck för politisk uppfattning.189 Befattningshavarna uppfattade dessa direktiv som motsägelse- fulla och svåra att tillämpa i det praktiska registreringsarbetet. Kommissarie från säkerhetssektionen i jämförde förvir- ringen på registreringsfronten - då nya registreringsföreskrifter (HT 16) utfärdades - med den av ho- nom upplevda normförsvagningen på skolans område: Ungdomen vill ha normer. Det vill vi alla ha. Vi behöver bara erinra om den irritation som rådde bland oss innan vi fick tjänsteföreskrif- ten HT 16 vad skall vi registrera, när kommer det? Det var en väldig irritation. Vi led av denna brist på normer. Vi lider än av brist på normer från ledningens sida. Hur skall vi hand- la i den och den situationen? Varje fråga vi drar upp så blir det ju ett Jasså till svar. Vi får inga normer och vi lider av det Det är lättare att leva, när man har normer.190 Enligt kommissarie hade således tjänsteföreskriften HT 15 inte klargjort hur det dagliga registreringsarbetet skulle påverkas av per- sonalkontrollkungörelsens åsiktsregistreringsförbud. Säkerhetspolisens ledning hade heller inte kunnat ge några klara riktlinjer för hur föreskrifterna skulle tolkas. Enligt ett refererande protokoll från ett föreståndarmöte menade avdel- ningschefen att tolkningen av åsiktsregistreringsförbudet skulle överlåtas till parlamentarikerna i . Dess 2 § är måhända lite svårtolkad. Praxis får ge besked om hur vi skall förfara. Vi får ej tol- ka den på egen hand. Plenum med lekman- narepresentanterna i RPS får ge svar på tolk- ningen.191 189Jfr Lampers, : Personalkontrollen och dess tillämpning inom 1969 - 1974. (sekretariatsrapport). 190Protokoll fört vid regionsträff i . JWK 5:720/6, löpnr 2. Se även avsnittet om säkerhetspolisens registreringsprinciper för FNL-rörelsen i , Mag- nus: Den farliga fredsrörelsen. (SOU 2002:90). 191Protokoll från föreståndarmöte i 4 - . HSC nr 660/69. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Vid föreståndarmötet berörde chefen för säkerhetspolisens byrå A, , avsaknaden av vägledande regeringsinstruktioner för den fortsatta registreringen och för handläggningen av personal- kontrollen. Vid en redogörelse för hur frågan behandlats vid RPS:s styrelsesammanträden kunde han meddela att även parlamentari- kerna i viss utsträckning väjt för tolkningsfrågan och beslutat att flera personalkontrollärenden skulle hänskjutas till regeringen. En tolkning av bestämmelserna måste ske vid dessa sammanträden eftersom det inte finns några förarbeten och Kungl. Maj:t uppdragit åt RPS att tolka. underställes flera ären- den Kungl. Maj:ts prövning (6 har hänskjutits ), vilket indirekt bidrager till tolkning.192 Som framgår av citatet överlämnade sex militära per- sonalkontrollärenden till regeringen för avgörande . I huvudsak handlade dessa ärenden om de kontrollerade per- sonernas anknytning till VPK. lämnade så regeringen det besked som kom att betraktas som vägledande för det framtida utlämnandet av uppgifter i personalkontrollen och för registrering av uppgifter i centralregistret.193 I följande fall ansåg regeringen att registeruppgifterna inte skulle lämnas ut till försva- ret: *A sökte anställning vid som utförde speciellt hem- ligt arbete åt försvaret. Enligt säkerhetspolisens registeruppgifter hade A bl.a. kandiderat för vid kom- munalvalen och blivit invald i kommu- nalfullmäktige 1966 i . Han hade också skänkt pengar till kommunistiska insamlingar. Den senast inkomna uppgiften hand- lade om att A 1969 deltagit i en studie- och informationsdag som arrangerats av VPK.194 *C var anställd vid en mekanisk verkstad och skulle eventuellt an- litas för hemligt ubåtsarbete. Enligt säkerhetspolisen var det känt 193Justitieminister till den 12/12 1969. Beslut om att pröv- ning om utlämnande skulle hänskjutas till regeringen fattades vid sam- manträde den 22/10 samt den 5/11 1969. HSC nr 706/69 samt 722/69. 194PM den 1/10 1969. HSC nr 706/69. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 att C varit aktiv för det svenska bl.a. som valsedelutdelare. Han återfanns dessutom i en förteckning över deltagare i Östersjöveckan . 1967 hade han prenumererat på TDR-Revyn och 1969 hade han - enligt Ny Dag - skänkt till stöd för den socialistiska opinionsbildningen.195 *D sökte fast anställning som kansliskrivare vid försvaret. Tjänsten innebar tillgång till hemliga handlingar. Rörande D hade säkerhets- polisen uppgifter om att hon begärt att få bli medlem i 1968.196 *E sökte anställning som telemontör vid en örlogsbas. Han hade enligt säkerhetspolisen deltagit i ungdomsfestivalen i och var då på hemorten allmänt känd som kommunistsympati- sör. () hade han skänkt pengar till kommunistiska insamlingar. Vid en personutredning framkom uppgifter från en förtrolig meddelare att E betrak- tades som en skötsam person. Troligen höll E - enligt meddela- ren - fast vid sin kommunistiska inställning.197 *F var anställd som byrådirektör inom försvaret med kvalificerat hemligt arbete. hade en bekant till F i samvetsnöd anmält till försvaret att F:s hustru verkade vara starkt vänsterori- enterad. Detta resulterade i att försvarsstabens säkerhetsavdelning begärde personalkontroll av F. Säkerhetspolisen kunde vid en per- sonundersökning då konstatera att såväl F som hustrun var aktiva i en lokal partipolitiskt obunden utrikespolitisk förening. Enligt en tillförlitlig källa hade hustrun öppet tillkännagivit att hon var kommunist. Hon hade klart tagit ställning för och FNL och personligen varit i kontakt med amerikanska desertörer i Sverige.198 I ett personalkontrollärende beslutade regeringen att uppgifter skulle lämnas ut till försvaret. Detta gällde en person som var må- lare och aktuell för entreprenadarbete vid en militäranläggning. Han hade enligt säkerhetspolisen bl.a. varit medlem i en kommu- nistisk bostadsförening i och skänkt pengar 195PM den 22/9 1969. HSC nr 706/69. 196PM den 17/10 1969. HSC nr 706/69. 197PM den 19/9 1969. HSC nr 706/69. 198PM den 21/10 1969. HSC nr 722/69. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 till Ny Dags fasta försvar 1962 och 1963. hade han rest till tillsammans med medlemmar i samt utfört måleri- och reparationsarbeten vid svenska kommu- i Doberan i Östtyskland.199 Enligt regering- ens beslut kunde uppgiften om hans resa till lämnas ut till försvaret. Inga andra uppgifter om personen fick utlämnas.200 Slutsatsen av ovanstående redogörelse är således att uppgifter som endast rörde partiaktiviteter inom VPK - som tidigare rutin- mässigt lämnats ut i personalkontrollen - inte längre skulle betrak- tas som relevanta vid en säkerhetsprövning. Uppgifter om att en person rest till en kommunistisk utbildningsort utomlands kunde emellertid lämnas ut. Vidare ansåg regeringen inte att en uppgift om att hustrun till en kontrollerad person som innehade en tjänst av särskild betydelse för rikets säkerhet var FNL-sympatisör skulle lämnas ut. För att lekmannaledamöterna i skulle godkänna att uppgifter om en FNL-sympatisör skulle kunna utlämnas i per- sonalkontrollen ställdes krav på att denne skulle ha någon anknyt- ning till KFML.201 Regeringens besked till säkerhetspolisen om var gränsen för utlämnande av uppgifter i personalkontrollen gick re- sulterade i att VPK ytterligare kunde nedprioriteras som säkerhets- polisiärt övervakningsobjekt. Som en illustration kan nämnas hur ledningen för säkerhetspolisen fördröjde en redogörelse över 1969 som var utlovad att ingå i en kvartals- rapport till säkerhetspolisens befattningshavare . meddelades att förseningen var kopplad till frågan om regi- streringen av och att avdelningschefen på direktiv från högre ort beslutat att redogörelsen tills vidare inte skulle sändas ut.202 Lokala registreringar av kunde emellertid även fort- sättningsvis förekomma. 199PM den 10/10 1969. HSC nr 706/69. 200Justitieminister till den 12/12 1969. HSC nr 706/69. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969. (SOU 2002:88). Pro- tokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8. 202Protokoll från föreståndarmöte i 4/11 - 7/11 1969 (HSC 660/69. ) samt protokoll från sektions- och rotelchefskonferens (JWK 5:720/6, löpnr 8. Enligt de registreringsprinciper som tillämpades fick huvuddelen av VPK:s sympatisörer, medlemmar och aktiva inte vara registrerade i centralregistret. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 registrerades t.ex. samtliga VPK:s valkandidater i sektionens arbets- register.203 Vid tolkningen av personalkontrollkungörelsen fick rikspolissty- relsen således - åtminstone vad gäller VPK - klara riktlinjer från re- geringen. För registreringen av andra organisationer som enligt sä- kerhetspolisen borde övervakas tog den hjälp av den parlamenta- riska nämndens i Wennerströmaffären betänkande Handläggningen av säkerhetsfrågor (SOU 1968:4). Detta betänkande kom att vara vägledande för säkerhetspolisens fortsatta politiska registreringsar- bete. Nämnden anförde följande angående säkerhetspolisens regi- streringar och sambandet mellan politiska åsikter och risken för samhällsfientlig verksamhet: Vad särskilt beträffar uppgifter om medborga- res politiska åsikter och sympatier konstaterar nämnden, att det är i och för sig mindre till- fredsställande att sådant registreras. Å andra sidan ligger grunden för registreringen icke i den politiska uppfattningen som sådan utan i risken för samhällsfientlig verksamhet. Denna risk sammanfaller, enligt vad nämnden funnit, så ofta med tillhörighet till politiska ytterlig- hetsriktningar, att hinder icke bör uppställas för registrering härav. Detta kan icke anses lik- tydigt med åsiktsregistrering.204 Enligt nämnden kunde således säkerhetspolisen registrera perso- ners politiska åsikter utan att detta kunde anses vara åsiktsregistre- ring.205 Med nämndens definition av åsiktsregistrering blev reger- Handlingar tillhörande registret. 84, flik 15:2800/b. I sparades uppgifter om VPK-sympatisörer i och län i särskilda pärmar. Dessa uppgifter användes åtminstone för informell personalkontroll. föreslog Malmösektionen att kom- munistiska arbetarkommun skulle tas upp på den lista över organisationer som skulle ägnas särskild uppmärksamhet. Sektionen i föreslog i detta sammanhang att gammelkommunister [---] dessa VPK-anslutna förkämpar för den revolutionära linjen borde ägnas lika stor uppmärksamhet som KFML. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/10, 2/17 och 2/23. 204SOU 1968:4, s. 97. 205Att nämndens resonemang är något otydligt har uppmärksammats av på följande sätt: När uttrycket av en åsikt föranleder registrering på den grunden att den ut- tryckta åsikten innefattar en abstrakt risk för att personen kan komma att handla lagstridigt är det enligt nämnden inte fråga om åsiktsregistrering. Om begreppet bestäms på detta sätt är jag beredd att ifrågasätta om det över huvud i något samhälle förekommit Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 ingens förbud mot att registrera personer enbart på grund av deras politiska åsikter eller organisationstillhörighet något diffus. Att säkerhetspolisen tog fasta på vad nämnden framfört framgår av en redogörelse av den då nytillträdde chefen för rikspolisstyrel- sens säkerhetsavdelning vid en sektions- och rotel- chefskonferens i . Vid konferensen påminde om att avvisade den tan- ken på att utesluta registrering p.g.a. politisk uppfattning samti- digt som den hävdat att när det gäller extremistpartier så var grun- den för en registrering inte vederbörandes politiska uppfattning utan risken för samhällsfientlig verksamhet. Det var, såsom nämnden utformade det, inte fråga om någon åsiktsregistrering utan det var vederbörandes personliga inställning och moral till de här frågorna.206 Enligt var den parlamentariska nämndens i Wennerström- affären definition av åsiktsregistrering lämplig att tillämpa vid över- vakningen av anhängare till de marxist-leninistiska organisatio- nerna. När man tittar på de extremiströrelser som finns , så står det ju alldeles klart att vad den här var inne på och uttalade, det gäller alltjämt. Om vi tar KFML, så har man ju öppet deklarerat att re- volution är den metod som man tänker til? ?lämpa för att komma till makten och för att skapa om samhället. Det alltså är uppenbart att en man som är aktiv i KFML, han kan regi- streras trots att själva KFML-idén är en poli- tisk uppfattning. Men han, såsom aktiv i den sammanslutningen, måste vi hålla reda på, ef- tersom han är revolutionär till sin inställning. Sedan kan man föra det resonemanget längre och längre ut. Misstanken för att han skall göra Töllborg, : Personalkontroll. En ideologikritisk studie kring den svenska personalkontrollkungörelsen. (/1986), s. 227. 206 Protokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8, . Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sig skyldig till revolutionära upptåg blir natur- ligtvis svagare och svagare ju klenare hans an- slutning till KFML är. Men för att vi skall kunna praktiskt arbeta med detta, måste vi klassa vissa sådana ytterlighetsriktningar. Är vederbörande medlem i eller sympatisör med organisationen eller partiet, skall han in i re- gistret.207 klargjorde för de närvarande sektions- och rotelcheferna att om en person sympatiserade med eller var medlem i någon av de ytterlighetsorganisationer som trots att de till synes har viss poli- tisk förankring förespråkade revolution skulle denne registreras. Där är det inte fråga om att vi är inne och tras- kar på det gröna friområdet. Där får vederbö- rande, genom att ansluta sig till den här organi- sationen, anses ha förklarat sig ha en revolu- tionär inställning.208 HT 16 och personalkontrollkungörelsen 1970-1972 För att försöka få ordning på registreringssituationen presenterade ett förslag till nya tjänsteföreskrifter vid den nämnda sektions- och rotelchefskonferensen i . Vid konferensen anmodades rotelcheferna och sektionscheferna att inom inkomma med yttranden om eventuella komplette- ringar och ändringar till förslaget.