sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — De allmänna samlingslokalerna kan med sin historia och bakgrund anses ha såväl politiska som patriotiska och medborgarrättsliga syften, liksom ändamål med kultur- eller utbildningsinriktning. Det är i bygdegården man träffats och träffas för att forma sin bygds framtid. Under såväl fred- och ofärdstid används bygdegårdar för försvarsändamål. I bygdegårdar landet runt har man samlats för att bilda bygdekommittéer inom ramen för Hela ska leva. Det är också i bygdegården kommunala såväl som landstings- eller statliga myndigheter och institutioner samlar medborgarna för information och diskussion. I bygdegården erbjuds bygdens folk att ta del av levande kultur, teater, konst, film, föreläsningar med mera. Här ordnas, i egen eller annans regi, studiecirklar eller andra utbildningsmöjligheter. Få samlingslokaler och bygdegårdar klarar sina driftskostnader med enbart hyresintäkter. För att få verksamheten att gå runt krävs dels mängder av ideellt arbete, dels intäkter från lotterier, loppmarknader, auktioner och andra insamlingsaktiviteter som av hävd används för att finansiera det ideella föreningslivet. Detta förutom de kommunala och statliga bidrag som utgår till upprustning och nybyggnad av samlingslokaler liksom de driftsbidrag kommunerna står för. Det finns alla anledning förmoda att om bygdegårdsföreningarna skulle inordnas i momssystemet och tvingas betala i moms på sina intäkter från olika typer av insamlingsaktiviteter dessa skulle begränsas radikalt i omfattning. till skillnad från övrigt föreningsliv skulle de samlingslokalshållande organisationerna ha små möjligheter att dra nytta av något avdrag för ingående moms. 8.3.8Folkbildningsförbundet, , , ax och samt Undantag från skatteplikt för tillhandahållande till medlemmar Utredningen föreslår att det i ML införs ett undantag från skatteplikt avseende tjänster och varor med nära anknytning därtill som tillhandahålls till medlemmar i organisationer utan vinstintresse som verkar i politiskt, fackligt, religiöst, patriotiskt, filosofiskt, filantropiskt eller medborgarrättsligt syfte. Tillhandahållandet ska ske till stadgeenligt bestämd medlemsavgift. Utredningen konstaterar att det råder viss oklarhet vad gäller frågan om undantaget även omfattar tillhanda- hållanden till andra än medlemmar samt andra tillhandahållanden till medlemmar än de som sagts, d v s tillhandahållanden mot annan ersättning än medlemsavgift. På bl a denna punkt förefaller tillämpningen i andra EU-länder variera. noterar särskilt och vänder sig emot att utredningen trots detta väljer den snävare tolkningen och föreslår att undantaget begränsas till vad som erhålls mot medlemsavgift. Medlemmarna i studieförbunden utgörs inte av individer utan av organisationer. Sammanlagt har de tio studieförbunden ca 260 medlemsorganisationer. Studieförbunden har dessutom centrala samarbetsavtal med ytterligare ett åttiotal organisationer och samarbetar lokalt med en mängd olika föreningar. Undantaget från mervärdesskatt för tillhandahållande till medlemmar kommer inte att kunna tillämpas av studieförbunden enligt vår bedömning. Att utredningen nu föreslår en snävare tolkning än vad som förefaller nödvändigt med hänsyn till direktivet kan dock ha en negativ betydelse för det stora antal folkrörelseorganisationer som är medlemmar i och samverkar med studieförbunden. 8.3.9 Folkets Hus och Parker Perspektivet den lokala föreningen I finns med säkerhet minst 6-8000 samlingslokalägande föreningar, allt från , Folkparker, Bygdegårdar, Våra Gårdar, Hembygdsgårdar, Bystugor, Kyrkliga fritidslokaler m.m. Den samlingslokal- och kulturverksamhet som bedrivs i dessa lokaler av allmännyttiga föreningar är skattegynnad. I nuvarande skattelagstiftning framgår att de hyresinkomster en förening har av samlingslokaluthyrning är inkomstskattebefriad och därigenom också mervärdesskattebefriade. utgår ingen moms på lokaluthyrning. I förslaget konstateras att hyresintäkter skall vara momsbefriade, bortsett från den frivilliga mervärdesskatt som kan tillämpas på långtidskontrakt. I övrigt berör inte utredningen alls den korttidsuthyrning som genomförs av allmännyttiga föreningar. Därför kan utredningen tolkas som att all den korttidsuthyrning som genomförs av allmännyttiga samlingslokalägande föreningar skall tolkas som ren näringsverksamhet. Alla med insikt kring de ekonomiska förutsättningarna att bedriva samlingslokaluthyrning till föreningslivet vet den omöjliga ekonomiska ekvationen om det inte finns: ·Ekonomiskt stöd från samhället Alla genomförda statliga utredningar kring samlingslokaler har alltid kommit fram till att denna verksamhet skall skattemässigt och samhällsmässigt stödjas. Därför är det mycket viktigt att begreppet samlingslokalägande förening . Samlingslokalägande föreningar bör kunna få möjlighet att hyra ut samlingslokaler till medlemmar eller andra föreningar utifrån ett föreningspolitiskt eller medborgarrättsligt syfte, och därigenom betraktas som allmännyttiga och också skattebefrias. Om alla samlingslokalägande föreningar klassas utifrån detta begrepp, kommer dessa föreningar ges möjlighet att bedriva penninginsamlingsverksamhet skattefritt, precis som det är och analogt med de förslag som utredningen ger andra allmännyttiga föreningar. Det måste fastslås att samlingslokalägande föreningar är allmännyttiga, skattebefriade föreningar. Även samlingslokalägande föreningar ska ges möjlighet att enligt förslaget anordna evenemang till förmån för föreningens allmännyttiga verksamhet. Analogt med de kommunala anslagen föreslår utredningen att medlemsavgifter som inte berättigare till en motprestation förblir mervärdesskattebefriade. Medlemsavgift som berättigar till varor eller tjänster blir momspliktig. Medlemskap i en riksorganisation bygger alltid på att det skapar ett mervärde, annars skulle dagens riksorganisationer inte finnas. Kommer även skattemyndigheten tolka förslaget på detta sätt, innebär det en kostnadsökning för den lilla föreningen på på medlemsavgiften. Vi inom riksorganisationerna vet att föreningarna inte tål den ökningen, varför vi troligtvis får minska servicen till medlemsföreningarna för att bibehålla avgiftsnivån. Eftersom riksorganisationerna oftast är mycket personalintensiva, kommer det att innebära stora personalminskningar. Även om medlemsavgiften betalas för att erhålla en viss service, så är det oftast så att servicen är specialinriktad för det verksamhetsområde som de allmännyttiga föreningarna verkar. Det kan vara mycket svårt för föreningarna att finna motsvarande service på den öppna marknaden. Vad menar utredningen med, finns motsvarande tjänst på öppna marknaden. Förlaget måste innehålla tydliga regler att medlemsavgifter inte skall mervärdesskattebeläggas. Det får inte blir en tolkningsfråga för skattemyndigheten, om det skall vara mervärdesskatt på medlemsavgiften. Staten anslår ekonomiska bidrag till riksorganisationerna. Dessa anslag är eventuellt till någon del att anses som ett allmänt anslag. staten, likväl, som kommuner ställer allt större krav på tydliga motprestationer för att anslag skall utgå. Föreningslivet tål ekonomiskt inte att staten redovisar att mervärdesskatten ingår i beviljade anslag. Analogt med kommunala anslag, medlemsavgifter, måste även de statliga anslagen utgå skattefritt, alternativt att skatten läggs ovanpå nuvarande anslag. Det måste klargöras att bidrag/anslag till allmännyttigt arbetande föreningar, skattebefriade enligt inkomstskattelagen, anses som allmänna bidrag och därför inte är mervärdesskattepliktiga. 8.3.10 FRII och Amnesty Generellt sett är våra medlemmars medlemsavgifter inte ersättning för några tjänster, för insamlingsorganisationer är det snarare tvärtom; medlemsavgiften är en förutsättning för att organisationen skall kunna utföra sitt ideella ändamål. För andra ideella organisationer kan medlemskapet vara ett sätt för medborgaren att stödja en idé. För medlemsavgiften erhåller medlemmen förutom medlemskap eventuellt någon vara eller tjänst av mindre värde. En stor del av våra medlemmar ger även ut en medlemstidning mot medlemsavgiften. En medlemstidning är med dagens lagstiftning undantagen från skatteplikt antingen genom undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML eller genom undantaget från beskattning enligt 4 kap. 8 § ML (service till medlemmar). Även om medlemstidningen erhålls mot medlemsavgift är det inte helt uteslutet att tillhandahållandet kan ses som tillhandahållande utan motprestation och till följd därav ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde (detta är även utredningens åsikt, s. 394). I och med förslaget att avskaffa undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML och undantaget för beskattning enligt 4 kap. 8 § ML kommer varor och tjänster som erhålls mot medlemsavgifter att momsbeläggas. Emellertid föreslås ett nytt undantag i momslagen; omsättning av varor och tjänster som tillhandahålls av en organisation utan vinstintresse med ett särskilt ändamål till medlemmar mot stadgeenligt bestämd avgift. Förutsatt att våra medlemmar kvalificeras som en organisation utan vinstintresse och har ett filantropiskt ändamål är tanken att våra medlemmar kommer att kunna tillhandahålla varor och tjänster mot medlemsavgift momsfritt även i fortsättningen om tillhandahållandet inte sker av annan. Eftersom de flesta av våra medlemmar inte tillhandahåller några varor och tjänster för medlemsavgiften är det dock osäkert om det nya undantaget kommer att tillämpas av våra medlemmar. Visserligen erhåller de flesta medlemmar en medlemstidning för medlemsavgiften men, precis som utredningen har varit inne på, kan sådana tillhandahållanden anses ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde. Följden av att inte tillhandahålla varor och tjänster som är undantagna skatteplikt blir att man heller inte kan får rätt att anordna penninginsamlingsevenemang utan att dessa beläggs med moms. FRII är kritisk till utredningens förslag om att införa ett nytt undantag som med all sannolikhet inte kommer att kunna tillämpas i någon större omfattning för de flesta ideella organisationer. Detta skulle resultera i att undantaget för penninginsamling inte kan tillämpas, vilket inte är rimligt. För många av våra medlemmar är insamlingsevenemangen (som vi särskilt tar upp i en punkt nedan) den största intäktskällan för att möjliggöra sin hjälpverksamhet. Att momsbelägga sådana finansieringskällor vilket resulterar i att av intäkterna går förlorade är inte acceptabelt för våra medlemmar. För att inte konkurrenssnedvridningar skall uppstå har utredningen även föreslagit att undantaget för tillhandahållanden till medlemmar endast gäller sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna. Utredningen har valt att utforma regeln på samma sätt som gjorts i 3 kap. 23 a § ML eftersom det är enklare att tillämpa än direktivets motsvarighet att undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Vår uppfattning är att undantaget, som redan innan konkurrensbestämmelsen är svår att tillämpa, nu i det närmaste blir omöjlig att tillämpa. I betänkandet nämns medlemsblad, årsbok, viss rådgivning eller en gemensam utflykt som exempel på vad som kan tillhandahållas mot medlemsavgift och som normalt inte tillhandahålls av annan. Mot bakgrund av vad som sagts ovan - att varor och tjänster av mindre värde som tillhandahålls mot medlemsavgift ligger utanför mervärdesskattens tillämpningsområde - har vi svårt att se att våra medlemmar kommer att kunna tillämpa det nya undantaget. Konkurrenssnedvridningar är en fråga som kan diskuteras från många olika utgångspunkter. Eftersom det är fråga om att jämföra två olika företeelser med skilda förutsättningar och skilda villkor - ideell icke vinstdrivande och kommersiell med vinstsyfte – är det svårt att göra en helt rättvisande bedömning. Detta kräver en detaljerad genomgång av båda områdena, något som knappast låter sig göras, i vart fall inte enkelt. Något kan dock sägas här. Den ideella verksamheten har ett samhälleligt ändamål, med samhällsnyttan och/eller medlemsnyttan som drivkraft och inte vinstintresset. Avsaknaden av vinst kompenserar samhället delvis men inte helt genom särskilda regler, vissa bidrag, skattebefrielse m.m. När en ideell organisation går igenom förutsättningarna för att lägga ett anbud och därvid beräknar kostnaderna finns det särskilt två faktorer som skiljer från ett företags bedömningar. Någon vinst i ordets egentliga mening ingår inte i kalkylen – vad som prövas är möjligheterna att direkt och indirekt tillföra den egna verksamheten nya resurser, alternativt att täcka vad som fattas. När det gäller övergripande planering, ledning och styrning samt andra motsvarande insatser är detta uppgifter som i stor utsträckning ideellt arbetande ledare, styrelsemedlemmar m.fl. svarar för. Dessa personer har ofta en egen yrkeskompetens som de ställer till förfogande utan krav på ersättning. Den kostnad som motsvarande insatser kräver i ett kommersiellt företag är det spelrum och den marginal den ideella föreningen har att arbeta med. Detta förhållande kvarstår så länge dessa insatser inte skattebeläggs som en rörelseintäkt. Om en ideell organisation driver någon del av sin verksamhet genom ett egenägt aktiebolag finns skäl att anta att dessa principer också gäller för motsvarande insatser i bolaget. En ideell organisation som driver en verksamhet på en ideologisk grund använder som sagts ofta ett stort antal ideellt arbetande ledare för den övergripande ledningen och styrningen. Detta sätt att leda och styra med många personer inblandade kräver inte sällan att en stor mängd ideell tid läggs ner – i timmar mer än vad ett kommersiellt företag gör eller anser sig ha råd att göra. En viktig resurs för en ideell förening är den ledartid som står till förfogande. Det är en resurs som inte alltid kan omräknas i ekonomiska termer men som har en kostnad i form av alternativnytta i föreningens verksamhet. Ett företag förväntas driva verksamheten efter företagsekonomiska principer, medan en ideell organisation gör det efter sina grundläggande värderingar, som långt ifrån alltid är de företagsekonomiskt optimala. Att göra en rättvisande bedömning utifrån konkurrensaspekter är ytterst en fråga om att mäta effektiviteten dvs. förhållandet mellan insatser och resultat efter olika mått – det är stora skillnader såväl i slag av insatser som i förväntat resultat. Det kan diskuteras om sådana mätningar kan göras och om de är meningsfulla. Vi menar att en följande formulering avseende konkurrensneutraliteten skulle vara lämplig som den ligger i linje med direktivets andemening: Undantaget är inte tillämpligt om det är uppenbart att en tillämpning av bestämmelsen skulle leda till en snedvridning av konkurrensen. Vi har under rubriken medlemsavgifter redan påpekat att det nya undantag som utredningen föreslår i det närmaste är otillämpbart. Motsvarande undantag i direktivet undantar varor och tjänster som sker till förmån för medlemmarna. Undantaget i direktivet kan tolkas som att det inkluderar tillhandahållanden som sker till annan än medlemmarna under förutsättning att det görs i medlemmarnas gemensamma intresse. Direktivets text kan även inkludera tillhandahållanden som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Utredningen anser emellertid att den rimligaste tolkningen av direktivet är att regeln endast skall gälla tillhandahållanden till medlemmar. Vidare är utredningens uppfattning att regeln endast bör omfatta tillhandahållanden mot medlemsavgift. FRII anser att det är anmärkningsvärt att utredningen så snävt tolkar direktivets bestämmelser och inte lägger fram ett förslag som inom direktivets tolkningsutrymme kan undanta fler ideella organisationer från skatteplikt och därmed verka för svenskt föreningslivs bästa. Våra medlemmars verksamhet skulle drabbas hårt om moms infördes på sådana aktiviteter som har varit momsbefriade tack vare en naturlig anknytning till dess ideella ändamål. Med ett införande av direktivets undantag för tillhandahållanden i medlemmarnas intresse mot ersättning, skulle våra medlemmar inte drabbas lika hårt. FRIIs uppfattning är att har en möjlighet att införa undantag i medlemmars intresse och som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Detta skulle i viss mån kompensera slopandet av 4 kap. 8 § ML. Försäljningsintäkter såsom böcker inom varje medlems verksamhetsområde, försäljning av diverse profilprodukter, föreläsarintäkter etc. kommer i annat fall att bli momspliktiga, vilket på ett radikalt sätt skulle minska finansieringen av den allmännyttiga hjälpverksamheten. 8.3.11 KLYS, KRO och BUS Undantag från skatteplikt för tillhandahållanden till medlemmar föreslås också. Här räknas ett antal ideella verksamhetssyften upp som berättigar till undantag. EG-direktivet möjliggör dock en bredare omfattning av detta undantag. Det tydliggörs inte vilka organisationer som riskerar att inte kunna omfattas av undantaget. Som barn- och hävdar vi att all intäktsskapande verksamhet främjar ändamålet eftersom vi inte är vinstdrivande utan att alla intäkter läggs ner i verksamheten. Enligt denna grundinställning bör vi vara helt undantagna från momsredovisningsskyldighet, även för inkomster av vår försäljning, som till sker till våra medlemmar och består av artiklar som är speciellt framtagna för vår räkning och som inte finns på marknaden i övrigt (scoutskjorta, märken, egenproducerad program-litteratur mm). Vi har inte lyckats klarlägga vad som avses med intäkter som direkt främjar ändamålet och då har vi ändå kostat på oss expertis från en välrenommerad revisionsbyrås skatteavdelning. Att en deltagaravgift i ett arrangemang av typ sommarläger inte är momspliktig tycker vi oss ha förstått men hur är det med en deltagaravgift i ledarutbildning, där syftet är att göra våra ledare mer kompetenta att fostra barn och ungdomar? Främjar den ändamålet direkt eller är den momspliktig? Och hur är det med t ex en deltagaravgift i en förbundsstämma, vars syfte är att dra upp riktlinjerna för hur vi ska nå fler barn och ungdomar och att vidareutveckla scoutprogram, ledarutbildning etc. Främjar den ändamålet direkt eller är den momspliktig? Intäktsstrukturen för kan sammanfattas enligt nedan: Medlemsservice, försäljningJa? Deltagaravgifter årsmöte och andra Omsättning av varor och tjänster regleras i utredningens förslag enligt 3:e kap 11 b § och 11 c §. Bestämmelserna i 11 b § avser undantag för viss omsättning av varor och tjänster till medlemmar. Ett antal organisationer utan vinstintresse som avses främja ändamål av politisk, facklig, religiös, patriotisk, filosofisk, filantropisk eller medborgarrättslig karaktär räknas upp. Paragraf 11 c hänvisar vidare till 11 b §, vilket gör paragrafen till en slags portal för undantag av skatteplikt för ideella föreningar. Det framstår inte klart att hembygdsarbete kan inrymmas i något av dessa ändamål. SHF föreslår därför att §11c förtydligas så att exempelvis begrepp som kultur och miljö också klart räknas som kvalifikationer för befrielse från skatteplikt. Är handikapporganisationer sådana organisationer som kan omfattas av undantagen från skatteplikt? Handikapporganisationernas mål är att uppnå ett samhälle för alla, dvs ett samhälle där alla hinder är borta för människors möjligheter att leva ett oberoende liv efter egna önskemål. Handikapporganisationer är intresseorganisationer med uppgift att tillvarata medlemmarnas intresse i samhället. Det innebär, att de med utgångspunkt i de egna medlemmarnas förhållanden, påverkar stat, landsting, kommuner och andra att undanröja hinder för ett aktivt liv på egna villkor. Enligt nuvarande momsregler är handikapporganisationer sådana allmännyttiga ideella organisationer, som är generellt undantagna från skyldighet att betala moms. Enligt föreslagen lydelse till ändrade regler (3 kap 11§ ML) skall undantag gälla från skattskyldighet för viss omsättning till medlemmar. Lagrummet föreslås få följande lydelse: Från skattskyldighet undantas omsättning av tjänster och varor med nära anknytning därtill, som görs av organisationer utan vinstintresse till medlemmarna i deras gemensamma intresse mot stadgeenligt bestämd avgift. Organisationen skall främja ändamål av politisk, facklig, religiös, filosofisk, filantropisk eller medborgarrättslig karaktär. Första stycket gäller endast sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna. Formuleringarna om de ändamål, som utgör grund för undantag är ålderdomliga och svåra att översätta till svenska förhållanden. Som vi framfört inledningsvis är åtminstone svenska handikapporganisationer av en annan karaktär än vad som är vanligt ute i i övrigt. Svenska handikapporganisationer är inte s.k. serviceproviders, vilket är vanligt ute i . Vi ansvarar i stort sett inte alls för rehabilitering och service. Vi har framhållit att detta är samhälleliga uppgifter. Vår roll är att påverka samhällets och företagens tjänster och produkter så att de blir tillgängliga och användbara för människor med funktionsnedsättningar. Vi bedriver intressepolitisk och inte ekonomisk verksamhet. I utredningen anges att allmännyttiga ideella föreningar, som genom icke-ekonomisk aktivitet främjar medlemmarnas ideella intressen skulle omfattas av undantaget. En ytterligare förutsättning för undantag från skatteplikt är att organisationen är utan vinstintresse. Någon uttrycklig definition av vad som avses med organisation utan vinstintresse finns inte. Utredningen anser att någon definition inte bör införas i ML utan begreppet bör enligt utredningen utvecklas i praxis, bl. a mot bakgrund av avgöranden. Utredningens uppfattning är att allmännyttiga ideella föreningar motsvarar organisationer utan vinstintressen. Av utredningens resonemang och formuleringarna, som hämtats från EUs momsdirektiv, kan man dra slutsatsen att handikapporganisationer är sådana organisationer, som kan omfattas av undantag från skatteplikt. Men helt säkert att så är fallet är det dock inte. Om betänkandet läggs till grund för lagstiftning måste denna fråga, som är så fundamental, klarläggas så att alla oklarheter undanröjs. Är PRO en sådan organisation som kan omfattas av undantagen från skatteplikt? Enligt portalparagrafen i är PRO en intresseorganisation för pensionärer. Organisationens uppgifter är, att verka för att pensionärer organiseras i en enhetlig organisation att aktivt medverka till en samhällsutveckling som ger ekonomisk trygghet, god vård och omsorg samt livsmiljö att genom förhandlingar och överläggningar med politiska organ och myndigheter påverka lagstiftning och beslut som berör pensionärerna och på olika sätt öka pensionärernas inflytande i samhället att främja pensionärernas kulturella intressen genom studier och olika kulturella aktiviteter att stimulera till friskvårdsaktiviteter att i samarbete med andra folkrörelser medverka till en samhällsutveckling som bygger på demokrati, solidaritet och rättvisa att motverka alla former av främlingsfientlighet och diskriminering. och dess lokala/regionala organ är i förhållande till politiska partier obundna och till religiösa samfund och nykterhetsorganisationer neutrala. Enligt nuvarande regler om mervärdesskatt är PRO en sådan allmännyttig ideell organisation som är generellt undantagen från skyldighet att betala mervärdesskatt. Enligt föreslagen lydelse till ändrade regler (3 kap 11 § ML) skall undantag gälla från skattskyldighet för viss omsättning till medlemmar. Lagrummet föreslås få följande lydelse: " Från skattskyldighet undantas omsättning av tjänster och varor med nära anknytning därtill, som görs av organisationer utan vinstintresse till medlemmarna i deras gemensamma intresse mot stadgeenligt bestämd avgift. Organisationen skall främja ändamål av politisk, facklig, religiös, filosofisk, filantropisk eller medborgarrättslig karaktär. Första stycket gäller endast sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna."