sou · GQB338d1 · 2003-01-01 00:00:00 — 14L-bandet används helt eller delvis för DAB i många länder. I vissa länder, t.ex. , används enbart detta frekvensband för DAB-sändningar. täckningsområden än VHF-bandet, på grund av att det skulle krävas fler sändare. Men L-bandet har å andra sidan egenskaper som gör det bättre anpassat för mer lokala sändningsområden. I har delar av L-bandet använts för radiolänk (transport av radio- och TV-signaler mellan olika sändarstationer). PTS har dock beslutat att denna användning ska upphöra fr.o.m. 2003-12-31. bedömer att det teoretiskt kan finnas upp till ytterligare tre mer eller mindre rikstäckande sändarnät på L-bandet utöver de möjligheter på VHF-bandet som har beskrivits ovan. Sammantaget innebär detta att det på L-bandet finns ett relativt stort frekvensutrymme för ytterligare digitala radiosändningar, i den mån det finns en efterfrågan på sådana efter det att VHF- bandets utrymme är fördelat. Det bör noteras att de flesta mot- tagare för digital radio som finns är konstruerade för att ta emot sändningar både i VHF-bandet och L-bandet. När och om regeringen ska ge ett uppdrag till PTS att koordi- nera ytterligare sändningsmöjligheter för digital radio så är det viktigt att beställningen utformas så tydligt som möjligt. Det är viktigt att redan från början klargöra för vilken radioanvändning ett nytt frekvensnät ska planeras. Faktorer som bör ingå i en sådan beställning inkluderar bl.a. sändningarnas räckvidd och eventuellt behov av att bryta ner sändningarna i mindre områden. Ju tydligare beställningen till PTS är, desto bättre är förutsättningarna för att skapa sändningsmöjligheter som är anpassade till radiobranschens behov. Det finns t.ex. skillnader i behov mellan public service- radion och den kommersiella radion. Det är dock viktigt att framhålla att den bild som här ges bygger på de kunskaper vi har om tillgängligt frekvensutrymme. , om exempelvis delar av de analoga TV-sändningarna kan läggas ner, kommer förutsättningarna för ytterligare frekvens- möjligheter för t.ex. digital radio men också andra tjänster och tillämpningar att vara helt annorlunda. Frekvensplanering kan liknas vid trafikplanering i en storstad. Idealet vore att från tid till annan bryta upp gällande struktur och börja om helt och hållet från början. Istället fortsätter utbyggnaden och nya tillämpningar och planeringar görs ovanpå den gamla ord- ningen. Detta leder till en struktur som naturligt nog inte är den bästa, åtminstone inte i teorin. Med andra ord: det skulle kunna gå att göra det mer effektivt. Men, som i fallet med den röriga trafik- bilden i storstäder, så är förutsättningarna för att åstadkomma en helt ny planering för svensk radio inte speciellt goda. Den planering som gjorts i har utgått från public service- radions behov och har vuxit fram . En viktig utgångspunkt för svensk radio och TV är att SR:s, SVT:s och UR:s program ska vara tillgängliga för hela befolkningen, dvs. sändningarna ska nå så gott som hela landet. När t.ex. P4-nätet skulle planeras så fanns det starka önskemål att näten borde medge en långtgående regionalisering, vilket också skedde. Kraven på ljudkvalitet och driftssäkerhet är också satta högt i . När kommersiell lokalradio introducerades place- rades så många sändare som möjligt i frekvensutrymmet mellan 104 och , där vi finner de flesta kommersiella radiostationer. Någon omplanering av SR:s sändningsutrymme i frekvensbandet mellan 87,5 och gjordes inte. Förutsättningarna att uppnå en väsentligt bättre frekvenseffek- tivitet och få fram fler sändningsmöjligheter genom att planera om dagens analoga FM-nät är begränsade. Teoretiskt finns möjligheten att komma en bit på väg, men det skulle kräva stora förändringar. Det bör också framhållas att ändringar av detta slag i den svenska frekvensplanen förutsätter en internationell koordinering. Ut- gången av en sådan är svår att bedöma, inte minst med hänsyn till den försöksverksamhet med digital radio som pågår i många länder. Det är dock viktigt att konstatera att vid introduktion av digitalt distribuerad radio så krävs nytt frekvensutrymme. Detta aktuali- serar återigen frågor om frekvensplanering och koordinering, också i internationella sammanhang. Jag återkommer i kapitel 11 till denna och andra frågor som följer av en introduktion av digital radio. Här ska dock kort konstateras att det finns goda möjligheter för att få fram ytterligare frekvensutrymme för digital radio om det skulle vara önskvärt. Statsmakterna har möjlighet att ge PTS ett uppdrag att koordinera ytterligare frekvensutrymme för att underlätta en introduktion av digital radio på bredare front än . Om ett sådant uppdrag ges är det viktigt att först klargöra vilka kriterier som bör ingå i den planering av sändarnät som PTS kommer att behöva göra. I nästa kapitel presenteras den digitala tekniken för radiosänd- ningar närmare. Digitalisering av massmedier är inte en händelse som ligger långt fram i en oöverblickbar framtid. Den pågår och på många fronter . Processen att skapa en digital produk- tionsmiljö har pågått inom alla industri- områden, så också på medieområdet, t.ex. inom tidningsproduktion och inom radio och TV. Digital produktionsteknik för radio och TV handlar först och främst om ett enklare och mer effektivt sätt att göra program. Genom stora investeringar för att successivt byta ut gammal in- spelningsteknik, bandspelare, redigeringsutrustning etc. har radio- och TV-företag runt om i världen kunnat skapa en modern och enhetlig produktionsmiljö som kännetecknas av flexibilitet och snabbhet och som ger en rad nya möjligheter. Genom att program- inslag spelas in och redigeras i digital form är de bl.a. lätta att spara, kopiera och tillgängliggöra inom ett företag, t.ex. mellan olika redaktioner. När den digitala produktionstekniken är fullt genomförd är det lätt att se kopplingen till distributionen och därmed tillgänglig- heten till programutbudet också utanför radiohusen. finns t.ex. stora delar av SR:s program tillgängliga i digital form på Internet och de används i stor utsträckning, särskilt nyhetspro- grammen som går att lyssna på när det passar lyssnarna. finns också de flesta kommersiella radiostationer på nätet. Genom att radioföretagens programbank görs tillgänglig på detta sätt ökar publikens möjligheter att ta del av programmen, vilket i sig är en förstärkning av mångfalden sett ur publikens perspektiv. Det vill säga, för dem som har tillgång till och är förtrogna med Internet.1 Det finns många olika tekniska plattformar för att erbjuda pub- liken digital radio och annan information. En del är färdigutveck- 1 Enligt en rapport från saknar nära hälften av befolkningen i i åldrarna 16–tillgång till Internetuppkoppling i hemmet. Av dessa är två miljoner under . 1/2002. lade och har tagits i bruk, medan andra än så länge bara finns på planeringsstadiet. Gemensamt för dessa är att de alla lovar fler radiokanaler med ett bredare utbud och normalt ett bättre ljud samt olika former av nya tjänster. Digital marksänd radio, satellit- radio och Internetradio är exempel på nya digitala distributionstek- niker för radio. Den största skillnaden för konsumenterna är att digitala sändningar inte kan tas emot med vanliga radiomottagare. I normalfallet räcker det heller inte med en särskild box att koppla till en vanlig radioapparat (som i fallet med digital TV). har inga tillverkare presenterat några sådana lösningar. Den som vill lyssna på digital radio måste alltså köpa en ny mottagare. har avsaknaden av mottagare till rimliga priser varit den digitala radions huvudproblem. Se kapitel 8. Det finns vissa likheter mellan de olika systemen för digital radio men de är skapade för olika syften, intressenter och marknader och de skiljer sig därför åt i flera viktiga avseenden. I det följande görs en genomgång av de olika systemens egenskaper, vad de kan och inte kan erbjuda och hur marknadsutvecklingen ser ut i grova drag. Genomgången inleds med det mest etablerade systemet för distribution av digital radio – Eureka 147 DAB. 4.1Digital Audio Broadcasting (DAB) – hur det hela började Utvecklingen av digital sändningsteknik för radio har sin bakgrund i en uppfattning hos delar av radiobranschen att mottagnings- förhållandena för den analoga radion inte är tillräckligt bra, särskilt vid rörlig mottagning, som vid bilkörning. Utvecklingsarbetet inriktades därför från början på ljudet.2 En annan viktig utgångs- punkt för en ny teknik var en önskan att åstadkomma plats för fler radiokanaler eftersom FM-nätet i de flesta länder ansågs vara fullt utnyttjat. Förutom bättre ljud var därför ett mål med utvecklingen att finna en teknik som utnyttjade radio- frekvenser mer effektivt. DAB-tekniken (Digital Audio Broadcasting) såg ljuset , vid tyska Institut für Rundfunktechnik. Den närmare utformningen av standarden har skett inom ramen för det 2 Framför allt är det i de länder där AM-tekniken fortfarande används i stor skala som ljudet kan vara ett problem. AM används dock inte i . Men DAB-teknikens förespråkare menar att också FM har sina begränsningar, främst genom störningar vid bilkörning och annan mobil mottagning. europeiska industri- och forskningsprojektet 147.3 Pro- jektet startade med målet att utforma en världsstandard för digital radio. Från början hade projektet 16 medlemmar, bl.a. stora europeiska radioföretag, sändaroperatörer och mottagartillverkare. Bland medlemmarna fanns BBC från , Bosch- Blaupunkt, , och Grundig från och från . Den enda deltagare som inte kom från dessa tre länder var holländska elektroniktillverkaren . , när DAB-standarden var etablerad, öppnade originalmedlemmarna projektet också för andra deltagare. har Eureka 147 ett stort antal deltagare från olika delar av världen och ingår i som är ett organ baserat i med syfte att främja introduktionen av DAB-tekniken runt om i världen. pågår sändningar med Eureka-systemet i olika omfattning i ett 40-tal länder. Det är också den teknik som används i den svenska försöksverksamheten. Inter- nationella Teleunionen har rekommenderat DAB som världsstan- dard och en europeisk frekvensplan har antagits.4 Introduktionen av DAB-radion har dock inte utvecklats som den europeiska industrin hoppades. Utvecklingen har visat sig ta än planerat. Systemet har introducerats och testats i många länder, men det stora hindret så här långt är att mycket få mottagare finns tillgängliga på marknaden. bedriver WorldDAB ett arbete för att främja digitalradion genom inter- nationellt samarbete och koordinering mellan en rad olika aktörer inom radiobranschen, dataföretag, distributionsföretag, mottagar- tillverkare och myndigheter i olika länder. DAB-radio, liksom FM-radio, bygger på marksändningar, dvs. det handlar i grunden om att utnyttja radiovågor genom spridning från sändarmaster på marken för att distribuera ljud. Förespråkare för Eureka 147 DAB hävdar att tekniken representerar den mest fundamentala utvecklingen i radioteknologi sen introduktionen av FM stereoradio. De viktigaste egenskaperna hos DAB-tekniken är 3Termen DAB används ofta som synonym med Eureka 147-systemet, men i vissa länder avses helt enkelt digital radio, som ju kan sändas med flera olika tekniska system. I detta betänkande används förkortningen DAB som synonym med Eureka 147-systemet. 4ITU-R rekommendationer BS. 1114 och BO. att den förväntas ge lyssnare störningsfri mottagning av ljud av hög kvalitet, användarvänliga radioapparater och större valmöjligheter genom utrymme för fler radiostationer. Utöver radiosändningar så ger DAB-tekniken möjligheter att sända olika typer av information i anslutning till radioprogrammen samt andra helt nya datatjänster. 4.2.1Ljudinformationen komprimeras och reduceras I digital ljudradio omvandlas signalen innan den sänds ut till numerisk information, dvs. till en ström av ettor och nollor (bit- ström). Det är dock inte bara den digitala tekniken i sig som gör sändningarna effektiva. En förbättring av tekniken för kodning och komprimering av ljudsignaler har också varit avgörande. Om ut- sändning skedde av all information som t.ex. en studioinspelning innehåller, så skulle den digitala tekniken inte leda till att mindre frekvensutrymme tas i anspråk, snarare tvärtom. En digital stereo- signal t.ex. från en CD-skiva har en datahastighet på ca 1,4 miljoner bitar (1,/s). För att få en acceptabel frekvens- ekonomi är det därför nödvändigt att komprimera och reducera informationens bithastighet. Den standard som Eureka 147 DAB- projektet har antagit (MPEG Audio Layer II) gör det möjligt att minska informationen i den digitala ljudsignalen (tal och musik) till av den ursprungliga mängden.5 Kompression och reduktion innebär alltså att en stor mängd ljudinformation tas bort. När signalen tas emot av en digital mot- tagare så rekonstrueras informationen (packas upp). Eftersom en digital radioapparat återskapar ljudet endast ungefär som det lät innan komprimering så sker en kvalitetsminskning. Åtminstone är ljudet sämre i teorin. I praktiken sker huvuddelen av reduktionen av information under den tröskel av ljud som det mänskliga örat kan uppfatta. De matematiska beräkningsmodeller som ligger bakom tekniken för packning av den digitala signalen utgår från det mänskliga örats funktion. Inom Eureka 147 har tester genomförts som visar att för de flesta typer av tal och musik så upplevs ingen märkbar skillnad mellan originalljudet och den kodade DAB- signalen. En annan faktor som gör DAB till en frekvenssnål teknik hand- lar om hur sändarnäten planeras. Vid analog utsändning måste 5 En annan teknik som bygger på kraftig ljudkomprimering är mp3, där så mycket som av det ursprungliga ljudet tas bort. sändare som ligger bredvid varandra använda olika frekvenskanaler. Den digitala tekniken kan istället fungera så att signaler från olika näraliggande sändare och utfyllnadssändare liksom reflexer från föremål i terrängen kompletterar varandra och snarare förstärker den ursprungliga signalen. 4.2.2Flera radiokanaler blandas i en gemensam signal Till skillnad från FM-radion kräver den digitala radion samarbete i tekniska frågor mellan radioföretag. Den digitala sändningstek- niken innebär nämligen att flera olika radiokanaler blandas (multi- plexeras) i en och samma signal.6 I samband med multiplexeringen avgörs också hur stor kapacitet varje program ska tilldelas. Den gemensamma digitala signalen tar i anspråk ca i frekvens- utrymme och ger möjlighet att överföra totalt 1152 kbit/sekund. Hur många radiokanaler och andra tjänster som får plats i en multiplex beror främst på vilken ljudkvalitet man vid varje givet tillfälle eftersträvar. Program med musik kräver t.ex. regelmässigt mer frekvensutrymme än ett talprogram. Klassisk musik, med höga krav på god ljudåtergivning och dynamik, kräver extra mycket kapacitet. En viktig egenskap hos DAB-tekniken är dock att den gör det möjligt att utnyttja kapaciteten flexibelt, t.ex. att använda högre kapacitet för vissa typer av enskilda program eller . Det finns inga fastställda kriterier för hur stor kapacitet som krävs för en radiokanal. Som sagt är en av fördelarna med den digitala tekniken att utrymmet kan växla beroende på behov. Men uppfattningarna skiljer sig åt beroende på vem man talar med. I t.ex. är riktmärket att en multiplex rymmer så många som 10 tjänster, varav nio är radiokanaler. I anser framför allt SR att kapacitetsbehovet är högre, vilket skulle göra att kanalkapaciteten blir lägre.7 I det förslag som ligger till grund för den nuvarande fördelningen i de frekvensblock som används i för- söksverksamheten grundas fördelningen på att varje kanal kan dis- ponera 224 kbit/s, vilket ger 5–6 kanaler per multiplex. I traditionell FM-radio sänds varje program, eller kanal, på en frekvens och varje sådan frekvens har sin egen sändare. 6Denna gemensamma signal har flera benämningar, t.ex. multiplex, frekvensblock, ensemble eller kanalknippe. I detta betänkande används de två termerna multiplex och frekvensblock synonymt. Den aktör som hanterar den tekniska multiplexeringen kallas multiplexoperatör. 7Sveriges Radio, skrivelse till utredningen om ljudkvalitet m.m. . bl.a. att en FM-radiokanal ligger på olika frekvenskanaler i olika delar av landet. Planeringen av digital radio bygger på s.k. singel- frekvensteknik, vilket innebär att samma sändningsfrekvens an- vänds av alla sändare som sänder ut signalen. En konsekvens av detta är att innehållet (kanalerna i en multiplex) måste vara exakt det samma överallt i respektive sändningsområde. En fördel med detta vid bilkörning är att en nationell radiokanal alltid kommer att finnas på samma frekvens oavsett var i landet man befinner sig.8 4.2.3Bättre mottagningsförhållanden genom bättre störningstålighet För att den digitala ljudsignalen ska kunna återges i en mottagare med god kvalitet kodas och paketeras signalen så att risken för störningar på vägen till mottagaren blir så liten som möjligt. Ett problem för mottagningskvaliteten vid traditionella analoga ljud- radiosändningar i FM-systemet är att flera signaler når mottagaren . Detta kan uppkomma dels genom att en mottagare tar emot signaler från flera radiosändare eller genom att en signal reflekteras mot föremål i terrängen. Denna s.k. flervägsutbredning uppfattar vi som störningar i ljudet. I DAB-tekniken har man löst detta genom att den digitala informationen dels fördelas över hela frekvensblocket på ett stort antal (1 536) bärvågor, dels sprids ut i tiden med korta intervall. Därigenom blir utsändningen mycket tålig mot störningar. 4.2.4Digitaltekniken innebär mer än radio Digital radio utvecklades som sagt för att förbättra mottagningen av ljud, av tal och musik, dvs. det vi uppfattar som traditionell radio. I och med att det handlar om att sända digital information, dvs. en bitström, kan dock i praktiken vilken information som helst sändas ut. Bland de tjänster som brukar anges finns information i anslut- ning till radioprogrammet, t.ex. information om pågående program 8 Denna möjlighet är dock ingen nyhet. Redan med RDS-tekniken som sänds via FM- nätet är det möjligt att köra bil mellan frekvensområden utan att behöva byta kanal. Bilradiomottagaren söker automatiskt upp den starkaste signalen. eller programmets format.9 Andra tjänster kan vara bilder på med- verkande, tabelldata i anslutning till sportprogram, väderleks- rapporter, Internetliknande tjänster m.m. Man brukar skilja mellan radionära, eller programanknuten information (Programme Asso- ciated Data – PAD) och andra helt nya datatjänster som inte alls behöver vara knutna till radiosändningen. För reklamfinansierade radioföretag kan de nya tjänsterna ge möjligheter att kombinera radioreklamen med olika erbjudanden som sidotjänster. Det finns också stora möjligheter att sända olika former av varningsmed- delanden till allmänheten. I pågår mot bakgrund av ter- roristattackerna en utveckling av ett system för varningsmeddelanden som kan visas i DAB-radions textfönster i händelse av katastrofer och liknande. Vissa bedömare tror att utvecklingen kommer att gå mot att allt större del av kapaciteten i en multiplex måste avsättas för data- tjänster, bl.a. för att skapa ekonomi i digitalradion. Å andra sidan finns det de – de flesta – som anser att ljudradiosändningen alltid måste vara huvudtjänsten och att endast det utrymme som krävs för att utveckla kompletterande tjänster bör användas för andra ändamål.10 En annan viktig egenskap hos den digitala tekniken är att den gör det lätt att kryptera signalen och därmed kontrollera åtkomsten till olika sändningar genom s.k. Conditional Access (CA-system). Detta skulle kunna leda till att vissa radiosändningar endast blir tillgängliga mot betalning. TV-marknaden har haft betal-TV och abonnemang som en finansieringskälla och CA-system är en viktig del i olika system för digital TV. Något särskilt abonnemangssystem är än så länge inte skapat för DAB- systemet, men tekniken finns. En teknik för digital radio som sär- skilt bygger på abonnemang är satellitradio. En anledning att kryp- tera sändningar för satellitradio, utöver att det är en rimlig affärs- modell i vissa länder, är att sändningar av upphovsrättsliga skäl måste vara krypterade så att de inte kan tas emot utanför det land 9I DAB finns 64 olika programtyp-koder (Pty) som i sin tur kan indelas i 256 undertyper, t.ex. sport, nyheter, teater (typer), sport/fotboll, teater/musikaler (undertyper) osv. Detta kan teoretiskt göra det möjligt för lyssnare att sätta samman sitt eget pro- gramutbud. Denna och andra mer avancerade tjänster är det dock ingen av de mottagare som finns på marknaden som klarar av. I princip kan även denna användning erbjudas, i begränsad omfattning, via RDS-systemet. 10I alla länder är frågan om vilka nya tjänster som kan komma att finnas i DAB högst oklar. På flera håll har olika länders myndigheter satt begränsningar för hur stor kapacitet som får användas för annat än radio och radioanknutna tjänster, t.ex. i och 10procent i (se också kapitel 6). där sändarföretaget har betalt för rättigheterna. De flesta bedömare jag har talat med ser möjligtvis ett utrymme för vissa nischkanaler att kunna finansieras med betalradio, men bedömningen i de flesta fall är att kärnan också sannolikt kommer att vara radiosändningar som är fria för lyssnarna. 4.2.5DAB-systemets för- och nackdelar Sammanfattningsvis kan man konstatera att DAB-tekniken har den omedelbara fördelen att den utnyttjar marksändningar. Detta är den sändningsform som är mest känd och använd av alla tekniker för distribution av radio . Fördelen med marksändningar är framför allt att de är väl anpassade för mobil mottagning och att de ger goda möjligheter för regional och lokal nedbrytning. Digitala marksändningar ger möjligheter till högre kapacitet och därmed fler radiokanaler än i FM. Dessutom är förutsättningarna goda för hög ljudkvalitet samt robust och störningsfri mottagning, också när mottagning sker mobilt. Slutligen finns möjligheter att utveckla radiomediet genom den flexibla användningen av kapaciteten samt möjligheten att utveckla nya tjänster och samordna distributionen med andra digitala kommunikationssystem. Bland nackdelarna, eller begränsningarna, med DAB-systemet kan nämnas att det kräver nytt frekvensutrymme och att det är en stor investering för radioföretag och sändarföretag att bygga ett nytt sändarnät för digital radio (se kapitel 9 om kostnader). En ny utmaning ligger också i att få ett antal radioföretag att samverka om den gemensamma tekniken för multiplexering i en frekvens- kanal. Den största utmaningen för digital radio handlar dock mindre om teknikens möjligheter och begränsningar än om hur publiken kommer att agera. I finns enligt vissa bedömare 25 miljoner radioapparater. Många hushåll har bilradio, köksradio, klockradio, stereoanläggning, freestyle osv. Om DAB ska kunna ersätta FM så krävs alltså en mycket stor insats av landets hushåll för att skaffa sig nya mottagare. I det följande presenteras andra system och tekniker för digital ljudradio. Framställningen inleds med de system som liksom DAB bygger på marksändningar. 4.3Andra tekniska plattformar för digital radio 4.3.1Radio i marksänd digital TV (DVB-T) Standarden för marksänd digital-TV, Digital Video (DVB-T), etablerades 1996 och sändningar i påbörjades . Tekniken har naturligt nog utvecklats för TV, även om den också kan användas för att sända ljud och datatjänster. Det skulle således gå att sända ljudradio också i näten för digital TV.11 Det finns likheter mellan DVB-T och DAB som bl.a. gör att båda systemen klarar att skapa en robust signal för god mottagning både inomhus och i tätorter med omfattande bebyggelse. Båda systemen kräver nytt frekvensutrymme vid sidan av de analoga sändningarna. Den viktigaste skillnaden är att den digitala TV- tekniken inte har utvecklats med tanke på rörlig mottagning, t.ex. vid bilkörning. Tester har visserligen visat att DVB-T kan erbjuda TV-mottagning i fordon i rörelse.