sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är å andra sidan möjligt att med stöd av artikel 13 A 2a införa olika begränsningar av undantaget. (sid 344). Som betänkandet också pekar på har det inte heller ingått i utredningens uppdrag att föreslå förändringar för att uppnå konkurrensneutralitet mellan folkbildning och andra näringsidkare. Trots detta väljer utredningen att föreslå ovanstående begränsning i undantaget från skatteplikt med hänsyn till konkurrensen. menar att detta strider mot utredningens direktiv där det bl a anges att aktiviteter som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar även fortsättningsvis ska kunna ges en positiv särbehandling (sid 313). 2. bristen på förutsebarhet och tolkningsproblem Enligt utredningen kan man inte med tillämpning av ett undantag från skatteplikt ge kurser och utbildningar inom områden där samma slags kurser ges av kommersiella aktörer på marknaden. I ett sådant fall bör samma beskattningsregler gälla för alla aktörer i mervärdesskattehänseende. Vid bedömningen måste förhållandena i det konkreta fallet beaktas. Det gäller såväl sakområdet som det geografiska området. Utredningen konstaterar att var gränslinjen skall gå är en tillämpningsfråga som slutligen får avgöras av förvaltningsdomstol. För att en verksamhet skall vara utsatt för konkurrens krävs det dock mer än att liknande verksamhet bedrivs eller kan bedrivas av privata företag. Ett tecken på att en verksamhet är utsatt för konkurrens är att den som avser att köpa en produkt har möjlighet att välja mellan olika produkter från olika säljare och att dessa produkter skall vara utbytbara. Dessutom tas vid bedömningen hänsyn till om produkterna tillhör samma geografiska marknad. Utredningen konstaterar själv att detta ofta leder till svåra gränsdragningsproblem. hävdar att följden av utredningens förslag skulle bli en helt oacceptabel situation av osäkerhet huruvida mervärdesskatteplikt råder för olika former av folkbildningsverksamhet. Förslaget står i strid med utredningens uppdrag att bl.a. förenkla och förbättra mervärdesskattereglernas förutsebarhet och underlätta tolkningsproblem. 3.konkurrens förutsätter utbytbara varor eller tjänster Folkhögskolorna erhåller statsbidrag för sin folkbildningsverksamhet. Staten har angett syften med sitt stöd till folkbildningen (förordning om statsbidrag till folkbildningen). som av staten har anförtrotts uppgiften att fördela och följa upp statsbidragets användning har också angett kriterier för att verksamheten ska erhålla statsbidrag. Folkhögskoleverksamhet är inte att betrakta som konsumtion av tjänst och det är inte heller riktigt att hävda att cirklar/kurser skulle vara gentemot privata näringsidkare utbytbara tjänster. Ett av kriterierna för att en konkurrenssituation ska föreligga - nämligen den om utbytbara varor eller tjänster - är således inte uppfyllt. talar i konkurrenssammanhang om ekonomiska aktörer som tillhandahåller samma varor och tjänster och att dessa ska behandlas lika (utredningen sid 39). hävdar därför att de studiecirklar/kurser som arrangeras som en del av folkhögskolornas folkbildningsverksamhet inte är en mot privat näringsidkare utbytbar tjänst. Utredningens slutsats att det i undantaget för skatteplikt folkbildningsverksamhet ska införas en begränsning med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning är således felaktig och bör slopas. I utredningens resonemang runt konkurrensfrågorna sägs följande: Föreningars aktiviteter för att fullgöra det ideella ändamålet är ofta att sådan karaktär att någon motsvarande verksamhet inte bedrivs av kommersiella företag. Varor och tjänster som kan tillhandahållas i samband med ideella aktiviteter är på grund härav ofta inte direkt utbytbara mot varor och tjänster som tillhandahålls av sådana företag. hävdar att just det ovan sagda gäller för folkhögskolornas folkbildningsverksamhet. 4. utredningens uppfattning om konkurrensproblem bygger på några få fall och antaganden I betänkandet redogörs för en enkät som utredningen tillställt ett antal branschorganisationer samt en enkät till 14 näringslivsorganisationer. Efter de svar som inkommit konstateras att dessa organisationer i mycket begränsad omfattning fått kännedom om konkreta fall av konkurrenssnedvridning gentemot ideell verksamhet till följd av mervärdesskattebestämmelserna. (sid 276 - 277). Inga fall redovisas där folkhögskoleverksamhet varit problem för näringsidkare. Förslaget som innebär en "begräsning av undantaget från skatteplikt med hänsyn till risken for konkurrenssnedvridning " avseende studieförbundens folkbildningsverksamhet ska tas bort . Vi menar att ett införande av mervärdesskatteplikt på folkbildningsverksamheten kommer att stå i motsats till de syften staten har med sitt stöd till folkbildningen. ar ett studieförbundsdistrikt inom som omfattar landskapet med 72 medlemsorganisationer, varav 67 inom idrottsrörelsen. Vi hade en omfattning av folkbildningsverksamheten som uppgick till ca , med ca 68 000 deltagare och 1 267 kulturprogram har genomförts med över 213 000 deltagare. Verksamheten finns bedriven i samtliga kommuner i landskapet. Vi har ca 39 anställda och vår omsättning uppgick till ca . Vårt remissvar behandlar i första hand de frågor som berör konsekvenserna för folkbildningsverksamheten. Här föreslår utredningen att folkbildning som utförs av studieförbund vidgas till att omfatta motsvarande aktiviteter som utförs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. För denna bestämmelse förs in en begränsning av undantaget från skatteplikt med hänsyn til1 risken för konkurrenssnedvridning. Vi ser att denna begränsningsregel innebär att den folkbildningsverksamhet som utgör grunden för det ideella ändamålet med ett studieförbunds verksamhet kan bli föremål för mervärdesskatt. Detta förslag står inte i överensstämmelse med de direktiv som utredningen haft. Nämligen att aktiviteter som bedrivs utan vinstsyfte av ideella föreningar även i fortsättningen ska kunna ges en positiv behandling. Folkdans-/folkmusikrörelsen och mervärdesskatten Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur (Ungdomsringen) anser att det är svårt att utifrån utredningen se vilka konsekvenser en EG-rättslig anpassning kommer att få för amatörkulturarbetet i stort i och efterlyser en konsekvensutredning vad detta kan betyda för engagemang och delaktighet inom den ideella sektorn. Folkrörelsernas och folkbildningens betydelse för demokratins utveckling i torde vara oemotsagd. Inte heller pekar samhällsutvecklingen på att behovet av det ideella engagemanget, folkrörelser och folkbildning minskar . Vad kommer en ökad administrationsbörda att innebära för kassörerna i föreningsarbetet? Att som utredningen gör hänvisa till att de ideella föreningarna redan i många fall har system för att uppfylla bokföringslagens krav är att grovt förenkla de problem för den ideella sektorn som nya administrativa pålagor innebär. Dessa innebär inte enbart ren administration utan det krävs också ny kompetens samt resurser att hantera komplexa regelverk. Resurser som tar utrymme från den egentliga ideella verksamheten. Det vore också önskvärt med en större tydlighet i hur urvalsprocessen gått till när det gäller vilka ideella verksamheter som blir momsredovisningspliktiga och vilket kulturpolitiskt perspektiv man anlagt. I utredningen nämns exempelvis inte ideellt kulturarvsrelaterat arbete. Utredningen lyckas inte uppfylla den del av uppdraget som skulle innebära en förenkling och förbättring av mervärdesskattereglernas förutsebarhet och underlätta tolkningsproblem. Ungdomsringen, bildad , representerar och organiserar 22 000 medlemmar (varav 4.500 är ungdomar mellan ), fördelade på 380 föreningar i 21 distrikt. , distrikten och föreningarna bedriver en verksamhet som omfattar den folkliga kulturen, dock med tonvikten lagd på dans, musik, dräkt och slöjd. Ungdomsringen anser att utredningens förslag ej ska genomföras. Regeringen bör avvakta övergipande pågående utredningar med uppdrag att belysa bl. a. undantagen som införs på kulturområdet. bör regeringen ytterligare utreda: *hur ett nytt regelverk kommer att påverka den ideella sektorn; *möjligheter till undantag för kulturorganisationer med allmännyttig verksamhet. Om regeringen beslutar att genomföra utredningens förslag anser Ungdomsringen att följande bör beaktas i regeringens förslag: *barn- och ungdomsorganisationer liksom kulturorganisationer bör ges likvärdiga förmåner som andra prioriterade verksamheter – idrott och kultur bör behandlas på ett likvärdigt sätt *reglerna för undantag bör utformas tydligare och mera generöst så att fler ideella föreningar omfattas – det finns flera sätt att göra detta utan att bryta mot EU-direktiven *beloppsgränsen för undantag bör utformas så att det ej urholkas av inflationen *beloppsgränsen för undantag bör sättas på en högre nivå än den som utredningen föreslår och de lokala riksteaterföreningarna omfattas till huvudsaklig del av 4 kap 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) (ML). Någon skattskyldighet till mervärdesskatt föreligger därför inte. Av utredningen framgår bland annat att föreningars mervärdesskattefrihet avskaffas när ML anpassas till sjätte mervärdesskattedirektivet. och dess medlemmar blir beskattningsbara personer. Tillhandahållandena kommer att beskattas (teateruppsättningar) eller (upphovsrätter). råder en stor osäkerhet vilken skattesats som skall tillämpas vid olika tillhandahållanden och reglerna tolkas olika av skattemyndigheterna. Rättsosäkerheten har sin grund i Regeringsrättens dom i det så kallade EMA-Telstarmålet . Det är därför svårt att överblicka de ekonomiska konsekvenserna av utredningen förslag för hela verksamhet. (Fi 2002:11) har av regeringen fått i uppdrag att redovisa de effekter införandet av kulturmomsen fått i praktiken. anser att reglerna, om vilken skattesats som skall tillämpas vid olika tillhandahållanden inom kulturområdet, måste förenklas så att förutsättningarna för att bedriva scenkonstverksamhet blir mer förutsägbar än den är. föreslår därför att en enhetlig skattesats på införs för hela kulturområdet. De lokala riksteaterföreningar blir också skattskyldiga för hela sin verksamhet. De kommer till huvudsaklig del att beskattas (inträde i teaterföreställningar). Eftersom föreningarnas verksamhet till stora delar finansieras med kommunala och landstingskommunala bidrag kommer den särskilda avdragsbegränsningen för ingående mervärdesskatt (kap 8 13a ML) som finns på kulturområdet att bli tillämplig. Utredningens förslag drabbar i första hand de lokala riksteaterföreningar där bidragen utgör en stor del av intäkterna. till följd av avdragsbegränsningen kan fördyringar uppkomma jämfört med dagens situation. Detta medför att stödet från kommuner och landsring måste öka om nuvarande omfattning och kvalité i verksamheten skall kunna bibehållas. De bidrag och föreningarna erhåller från det allmänna är oberoende bidrag som inte är kopplade till priset på de tjänster som tillhandahålls. Stöd från det allmänna utgår till andra sektorer i samhället där verksamheten inte kan bedrivas på kommersiella grunder. Det är endast på kulturområdet som avdragsbegränsningen för ingående mervärdesskatt införts av konkurrensneutralitetsskäl. anser därför att den nuvarande avdragsbegränsningen för ingående mervärdesskatt inom kulturområdet bör slopas. utgår för egen del från att det bidrag vi erhåller från staten är ett sådant oberiden bidrag som inte skall beskattas och inte påverka avdragsrätter. Om en beskattning aktualiseras kommer den i så fall att medföra kraftigt ökade kostnader. Utredningen berör endast översiktligt konkurrensfrågorna. Utredningens uppfattning är att reglerna om kulturell verksamhet skall vara konkurrensneutrala. Någon åtskillnad skall därför inte ske mellan organisationer som saknar vinstintresse och andra subjekt. Utredningens uppfattning är att många aktiviteter inom kulturområdet torde gynnas ekonomiskt av att beläggas med mervärdesskatt med låg skattesats. I fråga om risken för konkurrenssnedvridning vill framhålla följande. har i sitt uppdrag från svenska staten ålagts att tillhandahålla kultur över hela landet. Detta innebär att kulturella tillhandahållanden även skall ske på orter där inte kommersiella företag kan verka. Det kan därför ifrågasättas om det verkligen föreligger en konkurrenssnedvridning som motiverar att mervärdesskatt skall tas ut på biljettintäkterna som de lokala föreningarna uppbär. Sjätte direktivets undantag från skatteplikt avseende kulturell verksamhet avser vissa kulturella varor och tjänster med nära anknytning därtill som tillhandahålls av offentligrättsliga organ eller andra kulturella organ som är erkända av medlemsstaten i fråga. Direktivet har till skillnad från utredningens förslag inte någon begränsning av de kulturella aktiviteter som skall undantas från skatteplikt. Undantaget för kulturell verksamhet i direktivet är således vidare än utredningens förslag. Förslaget innebär att de kulturella tjänster so är föremål för en reducerad skattesats om (till exempel teater, konserter och opera) inte undantas från skatteplikt. Konsekvensen kan bland annat bli att kulturella organisationer beskattas för sina kulturella tillhandahållanden medan andra ideella organisationer undgår beskattning för liknande kulturella tillhandahållanden. Exempelvis skall en teaterförening som arrangerar teater beskatta inträdet medan exempelvis en idrottsförening som arrangerar en revy för att samla in pengar till sin förening inte beskattas enligt förslaget. Utredningens övervägande, att inte föreslå ett generellt undantag från skatteplikt för kulturella aktiviteter, kan således leda till konkurrenssnedvridningar gentemot andra sektorer inom den ideella sektorn. detta kan innebära strukturella förändringar av dagens scenkonstverksamhet. anser därför att även konkurrensaspekterna behöver belysas ytterligare innan förslagen genomförs. Stora delar av utredningens argumentation rörande undantagen för skatteplikt inom kulturområdet bygger på nuvarande skattesatser. Mot bakgrund av den pågående utredningen om reducerade skattesatser inom bl.a. kulturområdet anser att det är önskvärt att så små förändringar som möjligt genomförs i avvaktan på utredningens slutsatser. Länsrätten ifrågasätter den mycket vida tolkning av begreppet penninginsamlingsevenemang som utredningen presenterar på flera ställen i betänkandet. Bl.a. refereras några förhandsavgöranden (s. 260 f.) där det antyds att bl.a. second-handförsäljning och serveringsverksamhet skulle kunna utgöra insamlingsevenemang. På s. 353 anges vidare som exempel på aktiviteter som kan tänkas omfattas av den föreslagna undantagsbestämmelsen: lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingsverksamhet, konserter, olika slags föreställningar och tävlingar samt omsättning av en publikation. – Länsrätten anser att denna mycket vida definition av begreppet insamlingsevenemang rimmar illa med att undantagen från mervärdesskatt enligt skall tolkas restriktivt. Det är enligt länsrättens mening viktigt att vara särskilt tydlig med vad som kan anses utgöra insamlingsevenemang. Tillämpningssvårigheter kan även förutses vad gäller att insamlingsevenemang får anordnas i skälig omfattning. Exempel på situationer där tolkningsproblem kan tänkas uppstå är TV-galor för insamling där omsättning även kan ske efter evenemanget, försäljning av majblommor etc. Utredningen föreslår ingen konkurrensbegränsningsbestämmelse. Länsrätten ifrågasätter om en sådan inte vore lämplig, mot bakgrund av att direktivets motsvarande undantagsregel i art. 13 A 1. o. har en sådan bestämmelse. Länsrätten anser det tveksamt om det är tillräckligt att ta hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning vid bedömningen av om aktuella evenemang anordnas i skälig omfattning. I en situation där omsättning i samband med ett insamlingsevenemang kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen skulle det, enligt länsrättens bedömning, kunna strida mot direktivet att undanta omsättningen från mervärdesskatt. Utredningen föreslår att ett undantag från skatteplikt införs för tillhandahållanden av varor och tjänster i samband med penninginsamlingsevenemang till förmån för vissa aktiviteter som är undantagna från skatteplikt, bl.a. sjukvård (dock inte tandvård), social omsorg, utbildning, kultur och idrott samt tillhandahållanden till medlemmar. Undantaget från skatteplikt blir tillämpligt på allmännyttiga ideella föreningar, men är alltså inte begränsade till bara dessa. Undantaget omfattar den nuvarande regleringen av hävdvunna inkomstkällor för att finansiera ideellt arbete, t.ex. bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingsverksamhet m.m. En förutsättning är att evenemangen anordnas uteslutande till förmån för den egna organisationen. Av bl.a. konkurrensskäl anser utredningen att antalet evenemang bör begränsas genom att dessa skall vara företagna i skälig omfattning och att antalet evenemang inte får vara fler än att de kan anses vara tillfälliga. Enligt utredningens uppfattning är evenemang som återkommer inte tillfälliga, men ett evenemang bör kunna undantas, allt beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. anser att det är rimligt att ideella verksamheter kan utföra aktiviteter för att samla in pengar till sin verksamhet utan att drabbas av mervärdesskatt, men att det är viktigt att det finns regler som begränsar omfattningen på sådana verksamheter så att det inte uppstår konkurrensproblem för företag som bedriver liknande verksamheter. har därför inget att invända mot förslagen. I EG-direktivet medges undantag för tillhandahållande av tjänster och varor i samband med s.k. penninginsamlingsevenemang om tillhandahållandet görs av en organisation som omfattas av några av de andra undantagen i direktivet. Med penninginsamlingsevenemang avses det som enligt nu gällande regler brukar betecknas som hävdvunna inkomstkällor för att finansiera ideell verksamhet, t.ex. bingo, basarer, fester, lotterier, försäljnings- och insamlingsverksamhet. En förutsättning är dock att detta inte leder till snedvridning av konkurrensen. Utredningen konstaterar att det skall vara fråga om tillfälliga evenemang och inte verksamhet i stadigvarande form, t.ex. försäljning i butik. Enligt utredningen får det inte vara ett evenemang som återkommer men, beroende på omständigheterna, skulle ett evenemang kunna accepteras. Utredningen har valt att uttrycka detta i lagtexten så på så sätt att evenemangen skall ha skett i skälig omfattning. Därmed föreslås ingen reglering avseende konkurrenshänsyn eftersom det enligt utredningen skulle medföra att undantaget kunde tillämpas bara på verksamhet som en privat aktör normalt inte bedriver och alltså i mycket få fall. Denna slags verksamhet är mycket vanligt förekommande i och bland organisationer som i olika sammanhang samarbetar med. Det är därför av stor vikt att undantaget tolkas så vitt som möjligt. Av det skälet hade det varit önskvärt om utredningen hade överlåtit åt rättstillämpningen att avgöra vad som är skälig omfattning i stället för att i motivskrivningarna ge sådana konkreta exempel som lätt blir styrande för de tillämpande myndigheterna. Risken är nu stor att tillämpningen blir alltför schablonmässig i stället för att inriktas på en bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Med en vidare tolkning av begreppet konkurrenshänsyn som vi har förordat hade det också varit möjligt att i stället använda det i lagtexten utan att det skulle innebära att regeln blev alltför inskränkt. Utredningen har vidare valt att ytterligare inskränka den svenska regeln genom att ange att penninginsamlingen skall vara anordnad till förmån för de skattefria aktiviteter som organisationen utför. Enligt EG- direktivet däremot är förutsättningen att insamlingen anordnas uteslutande till förmån för organisationen själv. Det är således fråga om ett undantag som tillåter finansiering av den bedrivna verksamheten. Eftersom EG-direktivet så som det tolkas av utredningen innebär att en allmännyttig organisation eller ett trossamfund kan komma att bedriva verksamhet som innefattar såväl skattepliktiga som skattefria aktiviteter saknas skäl att begränsa undantaget på det sätt som skett. organisation för att kunna omfattas av undantaget måste utföra några skattefria aktiviteter är inte detsamma som att säga att undantaget bara gäller för insamling till dessa aktiviteter. Den föreslagna inskränkningen är inte acceptabel och den svenska lagtexten bör därför ändras så att den närmare ansluter till direktivets lydelse. Enligt samfundets uppfattning bör undantagets tillämpningsområde, utan att strida mot direktivet, kunna utsträckas till att omfatta fler evenemang än vad utredningen föreslår. I enlighet med utredningens målsättning, dvs. att tillvarata de allmännyttiga föreningarnas och registrerade trossamfundens intressen, bör frågan om vad som skall anses utgöra tillfälliga evenemang övervägas ytterligare. Utan att öka risken för konkurrenssnedvridning nämnvärt bör de evenemang som inte bedrivs med viss regelbundenhet utgöra tillfälliga penninginsamlingsevenemang. Exempelvis bör en ideell förenings tillfälliga serveringsverksamhet i samband med föreningens aktiviteter kunna omfattas av undantaget, förutsatt att föreningens aktiviteter inte äger rum mer än någon eller . Bedömningen bör kunna göras genom en jämförelse med kommersiella aktörers regelbundenhet inom respektive område. På så sätt tas hänsyn till karaktären på evenemanget i varje enskilt fall. Föreslagen innebörd torde inte öka risken för konkurrenssnedvridning i någon större utsträckning. Utredningen har för att begränsa risken för snedvridning av konkurrensen föreslagit att penninginsamlingsevenemang är skattefria om de anordnas i skälig omfattning. Utredningens uppfattning är att med skälig omfattning avses endast evenemang ca en gång Utredningen har i betänkandet konstaterat att konkurrensen mellan ideell och kommersiellt bedriven verksamhet är mycket begränsad, förutom vad gäller serveringsområdet. Med hänsyn härtill anser förbundet att utredningens uppfattning om innebörden i begreppet skälig omfattning synes alltför restriktiv. Vidare bör definitionen av tillfälliga arrangemang ses över. Mot bakgrund av den betydelse som bingolotto har för många föreningars finansiering förordar vi därför att möjligheterna att undanta dessa från skatteplikt utreds ytterligare, närmast genom att ändra definitionen av tillfälliga arrangemang på sådant sätt att denna förmedling faller utanför. Så som vi tolkar direktivet skulle detta vara förenligt med regelverket. Slutligen vill vi här peka på vikten av klara regler. När det gäller penninginsamling föreslås att omsättningen är skattefri om evenemangen anordnas i skälig omfattning. undanröja otydlighet anser vi att det bör anges klarare under vilka förutsättningar som omsättningen är skattefri, även om det kan leda till vissa tröskeleffekter. Utredningens tolkning av enligt momsdirektivet tillåten frekvens för skattebefrielse avseende olika finansieringsverksamheter är att sådan bör vara begränsad till maximalt . RF förutsätter att lagstiftaren presenterar en avsevärt mer finansieringsvänlig utgångspunkt i antingen lagtext eller förarbetena. Bingolottoförsäljning är ett av utredningens exempel på en alltför regelbundet förekommande verksamhet för att kunna undantas från beskattning enligt direktivet. Det är dock endast den s.k. provision som respektive förening i slutändan erhåller från bingolottoorganisationen för att vara återförsäljare som skall beskattas . Den har uppgått till i snitt ca 17 – per såld bingolott. Enligt momsdirektivet skall lotterier, vadhållning och andra slag av hasardspel om pengar undantas från beskattning av medlemsstat. Enligt den svenska lagstiftningen förstås med lotterier detsamma som i lotterilagen (1994:1000). Lottsedlar, tipsspel mm. ska således inte momsbeläggas när de säljs av en lotteriarrangör eller dennes ombud. Skattefriheten omfattar dock inte förmedling av lottsedlar etc.