sou · GQB3115d2 · 2003-01-01 00:00:00 — För såväl grund- och ärendehanteringen som hantering och handlägg- ning med ansökningarna har RSV mot denna bakgrund beräknat att ca 100 årsarbetskrafter behövs. Om det är möjligt att låta utbetal- ningar ske med automatik , och endast omföringar skulle kräva ansökan och hantering, innebär det givetvis att denna siffra förändras radikalt. RSV har slutligen bedömt att det inte kommer att krävas någon resursförstärkning för revisionsverksamheten utan att de revisions- resurser som används för revision av byggsektorn (åtminstone 100 årsarbetskrafter) räcker för kontrollen av entreprenadavdraget. Allmän sett innebär förslaget om införande av ett obligatoriskt entreprenadavdragssystem att det allmännas intäkter i form av käll- skatter, mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter ökar. Mot bakgrund av omfattningen av den svarta arbetskraften bör de ökade intäkterna bli stora, även om omfattningen inte helt kan uppskattas. Kost- nader för arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring borde sam- tidigt i viss mån minska. De sammanlagda ökade statsfinansiella resurserna bör med god marginal överstiga de kostnader som systemet medför. Staten för- lorar av de svarta lönerna i uteblivna arbetsgivaravgifter, anställdas skatter och mervärdesskatt, dvs. avseende enbart installationsbranschen. Någon uppskattning för sektorn som helhet har man inte gjort. Även om endast hälften av alla svarta löner kan omvandlas till vita, inne- bär detta således intäkter om flera miljarder. 12.3Reglernas effekter i övrigt Avgivna förslag har inte någon betydelse för den kommunala själv- styrelsen. Jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen berörs inte heller. Svart arbetskraft är ett samhällsproblem som tar mycket stora resurser i anspråk för de brottsbekämpande myndigheterna. Utred- ningar om ekonomisk brottslighet som hänger samman med svart arbetskraft är ofta omfattande och komplicerade. Genom ett entre- prenadavdragssystem och omvänd skattskyldighet vid köp av bygg- och anläggningstjänster bör såväl det brottsförebyggande arbetet Lagförslagens konsekvenser och genomförande som brottsligheten på området minska. I vilken omfattning är givetvis svårt att uppskatta. Avslutningsvis konstaterar kommissionen att de konsekvenser på främst likviditeten och administrationen som redogjorts för under avsnitt 12.1 givetvis även gäller för större företag. Dessa har naturligtvis ofta ett mycket större antal uppdragstagare varför administrationen blir mer omfattande. Likviditetspåverkan blir procentuellt sett inte större, men beloppen blir givetvis högre. Det finns inte någon anledning att ge reglerna om entreprenad- avdrag endast begränsad livstid. Mot bakgrund av värdet av stabilitet, förutsebarhet och inte minst kostnaderna för uppbyggnaden av systemet saknas skäl att föreslå att reglerna skall gälla en begränsad tid. Kommissionen anser dock att det är värde- fullt om man följer upp och utvärderar systemet . Skälig övergångstid är dock givetvis nödvändig ur många aspek- ter. Såväl staten som enskilda måste ges tid att utbilda, anpassa administrativa rutiner, bygga upp system osv. innan reglerna träder i kraft. Konkurrensen, kvaliteten och kostnaderna i Beslut vid regeringssammanträde . En kommission tillsätts för att föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen och motverka konkurrensbegränsande be- teende, användande av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen skall vidare föreslå åtgärder som syftar till att hålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg- och anläggningssektorn. Åtgärderna skall syfta till att bryta strukturer som motverkar en effektiv konkurrens och pristransparens, motverka användningen av svart arbetskraft, stärka byggherrekompetensen samt tydliggöra ansvaret för större entreprenadarbeten. Kommissionen skall arbeta utifrån ett tydligt konsumentperspektiv vari bl.a. ingår behovet av att säkra god kvalitet och hälsa och nå sänkta bygg- och boendekostnader. Vidare skall kommissionen föreslå hur arbetet mellan berörda verk och myndigheter kan samordnas. Resultatet av kommissionens arbete skall redovisas . Allmänt gäller att byggsektorn kännetecknas av svagt omvandlings- tryck. Sektorn uppvisar också en lägre produktivitetsutveckling jämfört med övrig inhemsk industri. I en viss bemärkelse har bygg- sektorn genomgått en strukturförändring, nämligen relationen mellan beställare- och utförandesidan. Vi har gått från en situation där ett flertal kunniga beställare, i egen regi eller med hjälp av lokalt verksamma byggmästare och hantverkare, byggde för egen lång- siktig förvaltning eller till lokalt verksamma förvaltare, till en situa- tion där ett fåtal stora rikstäckande byggbolag, med ägda under- leverantörer och leverantörer, producerar byggnadsverk som över- låts till någon annan att förvalta, ofta till bostadsrättsföre- ningar. Strukturomvandlingen har inneburit att byggherrekompe- väsentligt försvagats. För att vända den utveckling som pågått under en förhållandevis och som haft ett antal negativa effekter, krävs målmed- vetenhet och ett antal kraftfulla systemförändringar. För främst flerbostadshus krävs enligt lag en tioårig byggfelsförsäkring. För andra byggnader som uppförs lämnar den som utför arbetena oftast högst garanti för ar- betena om inte parterna i avtal kommit överens om annat. Enligt vissa avtal kan entreprenören tvingas rätta till fel som uppträder även efter garantitidens utgång, om felen har sin grund i vårdslös- het från entreprenörens sida. Ett annat sätt att fördela ansvaret är att låta byggherren ta en större del av risken. Genom s.k. finansie- ring i partnerskap får anbudsgivaren ta ett större ansvar för kvalite- ten vid upphandling av byggprojekt. Det hävdas från vissa håll att många av de fel och brister som för- knippas med byggnader har sitt ursprung i bristande kompe- tens hos beställaren. En beställare måste kunna klart och entydigt uttrycka sina förväntningar på det projekt han beställer för att leve- rantörerna skall veta vad som skall levereras. Byggherrarnas i vissa fall minskade förmåga att precisera sina krav och förväntningar innebär att leverantörerna har fått ett alltför stort inflytande över prissättningen och valet av material och tekniska lösningar. Som upphandlare är det viktigt att kunna försäkra sig om tillräckligt hög kvalitet i utförandet. Stora statliga beställare borde, genom att de delvis utför arbete i egen regi, ha erfarenheter av hur kostnaderna kan beräknas och därigenom ha möjlighet att upptäcka och mot- verka anbudskarteller. Det är viktigt med en fortsatt målmedveten satsning på utbildning och utveckling av de offentliga beställarna och byggherrarna så att dessa kan fungera som goda förebilder på upphandlingsområdet. Det bör också klarläggas varför den kunskap och beprövad erfa- renhet som finns inte i större utsträckning används i dagens bygg- ande. Inom byggsektorn finns en rad konkurrenshämmande inslag, så- som dominerande företag, fåtalskonkurrens, handelshinder och bristande importkonkurrens, in- och utträdesbarriärer, vertikal integration och regulatoriska begränsningar. För att öka konkur- rensen inom byggmaterialhandeln krävs en ökad pristransparens. Byggherren, eller de konsulter som han anlitar, kan i realiteten sällan kontrollera om ett materialpris är rätt i förhållande till önskad kvalitet, eftersom han endast har tillgång till bruttopriser från tillverkare eller grossister. Byggherren kan därmed sällan själv göra en rättvis jämförelse mellan olika alternativ. En rättvisande livscykelkostnad för en byggnad eller en funktion i en byggnad blir därmed i praktiken omöjlig att beräkna. har kontrollerat vissa större bygg- entreprenader. De iakttagelser som har gjorts visar att användandet av svart arbetskraft är stor. Myndigheternas kontroll- och informa- tionsinsatser eller den egensanering som pågår inom branschen är inte tillräckliga åtgärder för att komma till rätta med problemen. Pågående arbete och aktuella frågor Flera frågor relaterade till bygg- och anläggningssektorn diskuteras dels inom dels inom berörda verk och myndig- heter. Nedan lämnas en kort redovisning av sådana frågor. Byggkostnadsdelegationen tillsattes 1996 (dir. 1996:38) för att i samarbete med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. I sitt betänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44) konstaterade delegationen bl.a. att det gäller att finna lösningar som kan bryta upp gamla strukturer, kulturer och traditioner i byggsektorn för att öka konkurrenskraf- ten i byggsektorn. Delegationen lämnade i betänkandet ett antal förslag som base- rades på att byggsektorn skall ses som en industrisektor som skall verka på en kundstyrd marknad. Delegationen konstaterade att staten har ansvaret för att konstruera regler som medger en utveck- ling av marknaden från utbudsstyrd till efterfrågestyrd. I detta in- går att skapa villkor för en dynamisk konkurrens som kan utveckla byggsektorn bort från dess nuvarande statiska förhållande. Vidare framkom i betänkandet att det med vilja, kompetens och noggranna förberedelser går att få ner byggkostnaderna till rimliga nivåer, med bibehållen kvalité i det som utförs. har, som ett led i uppföljningen av delegationens arbe- te, inrättat ett Byggkostnadsforum som skall ta vara på, och utveckla, delegationens arbete och erfarenheter. Syftet är bl.a. att fungera som en kunskaps- och idébank för byggherrar, kom- muner, myndigheter, byggentreprenörer m.fl. () har till uppgift att bl.a. lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet. KKV utreder flera fall av misstänkta överträdelser av konkurrens- lagen såsom anbudssamverkan, marknadsdelning m.m. inom bygg- sektorn. Regeringen beslutar om en lagrådsremiss om ändringar i konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning. Ett förslag gäller möjlighet att befria företag som överträtt konkurrenslagen från konkurrensskadeavgift om företaget självt anmäler överträdel- sen till KKV och samarbetar med verket under utredningen. () redovisade en delutvärde- ring av det s.k. – Kontroll av svart arbetskraft inom byggbranschen (RSV Rapport 2001:9). I rapporten anger RSV ett antal områden där lagstiftningen enligt verkets mening bör ses över. RSV föreslår bl.a. en ordning där uppdragsgivaren är skyldig att göra skatteavdrag från ersättning som betalas till underentrepre- nörer. RSV pekar i rapporten på att det finns åtskilliga frågor kring den föreslagna ordningen som behöver utredas närmare. Regeringen uppdrog därför genom beslut åt RSV att göra den ytterligare utredning som behövs av förutsättningarna för att införa ett system med skyldighet att göra skatteavdrag för under- entreprenörer. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . ändrades bygglagstiftningen med inriktning på att tydlig- göra rollerna och ansvaret i byggandet och därmed ge förutsätt- ningar för bättre kvalitet och lägre kostnader. Regeringen har vid olika tillfällen redovisat uppfattningen att nödvändiga initiativ inte har tagits från byggsektorns sida för att säkra kvaliteten i bygg- andet och förvaltningen av byggnader. Regeringen gav därför gen- om beslut de stora statliga byggherrarna, beställarna och förvaltarna i uppdrag att ta initiativ till att bilda ett kvalitetsråd för byggsektorn med företrädare för alla aktörer i byggandet och förvaltningen av byggnadsverk inklusive försäk- ringsbolag och finansieringsinstitut. huvuduppgift är att intensifiera och påskynda arbetet med att få till stånd ett mer systematiskt kvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. Avsikten är, enligt uppdraget, att arbetet – med existerande problem som utgångspunkt – skall inriktas bl.a. på sam- ordning av kvalitetsarbetet hos skilda aktörer, erfarenhetsåterföring samt kompetensutveckling hos skilda personalkategorier för att därmed åstadkomma ett heltäckande sätt att säkra kvaliteten. bildades under namnet Rådet för bygg- kvalitet. Som ett första steg har även ett samverkansforum, Bygg- herreforum, för statliga byggherrar, beställare och förvaltare bildats med syfte att samverka i frågor om kompetensutveckling m.m. Statliga myndigheter bör integrera handikapperspektivet i den ordinarie verksamheten. Med underlag från handikappolitiska pro- positionen 1999/2000:79 finns en handlingsplan för ändamålet som ställer krav på att tillgänglighet och användbarhet bör genomsyra statliga byggprojekt. Vidare att förtydligande krav bör ställas vid upphandling i samband med byggprojekt och att motsvarande krav även ställs vid förhyrning av lokaler. Målet med handlingsplanen är att åtgärderna bör vara vidtagna . har en dialog med tjugo företag och fyra kommuner om en strategi för hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn. Här framhålls att en hållbar utveck- ling förutsätter att en byggnad eller en anläggning fungerar långsik- tigt för sitt avsedda ändamål. Det inbegriper en god inomhusmiljö och en kostnadseffektiv energi- och resursanvändning. I dialogen betonas vikten av att hela bygg- och fastighetssektorn, kommuner och staten gemensamt utvecklar en effektiv och långsiktigt hållbar bygg- och förvaltningsprocess som tillgodoser högt ställda krav på kvalitet. Avsikten är att nå en överenskommelse med näringslivet om frivilliga insatser för att nå uppställda mål för en hållbar bygg- och fastighetssektor. har beslutat om 15 miljökvalitetsmål, bl.a. målet God bebyggd miljö enligt förslag i propositionen Svenska miljömål (prop. 2000/01:130, bet. 2001/01:MJU3, rskr. 2001/02:36). I pro- positionen aviseras en översyn av . Syftet med översynen är att anpassa lagstiftningen till dagens miljökrav och arbetet med hållbar utveckling. Regeringen avser att tillsätta en bred utredning med uppgift att göra en översyn av plan- och bygglagstiftningen. pågår arbetet med att utarbeta en propo- sition om inomhusmiljön. (Dir. 1998:80 och 1999:111) fick 1998 i uppdrag att prova hur konsumentskyddet vid förvärv, ombyggnad och uppförande av småhus i fortsättningen skall vara utformat. Ut- redningen har överlämnat ett förslag (SOU 2000:110 Konsument- skyddet vid småhusbyggande) som består av två huvuddelar; ett civilrättsligt avtalsskydd och ett försäkringsrättsligt fullgörande skydd. Lagar som berörs av förslaget är bl.a. jordabalken, konsu- menttjänstlagen, samt lagen om byggfelsför- säkring. pågår arbetet med en lag- rådsremiss på grundval av utredningens förslag. Behovet av en kommission Under har det i byggnader uppstått fuktskador. De mest uppmärksammade exemplen är och i . upptäcktes sprickor i brokonstruktioner på tvär- banan i . utreder flera fall av miss- tänkta överträdelser av konkurrenslagen inom byggsektorn. I detta sammanhang har ett stort byggbolag erkänt delaktighet i flera fall av kartellverksamhet inom asfaltbranschen. Konkurrens- verket har riktat misstankar mot ytterligare åtta företag för deras eventuella medverkan i denna kartellverksamhet. Vidare pågår inom en utredning om olagligt samarbete inom venti- lationsbranschen. Tre företag inom plaströrsbranschen fälldes i de- cember 2001 i för prissamarbete och mark- nadsdelning. redovisning av iakttagelser som har gjorts i kontrollarbetet visar att omfattningen av svarta löner i bygg- branschen är mycket stor. Enligt RSV kan bortfallet av skatter och avgifter enbart utifrån pågående utredningar och identifierade där utredning ännu inte påbörjats uppskattas till . RSV avstår från att försöka upp- skatta det svarta arbetets totala omfattning i branschen men ut- trycker en oro inför omfattningen. Det rör sig inte här om enstaka företeelser utan de får i stället ses som resultatet av en utveckling som pågått inom byggbranschen Det finns således behov av konkreta åtgärder som kan bidra till att höja kvaliteten, hålla nere byggkostnaderna och främja konkurrensen inom bygg- och anläggningssektorn. En särskild kommission bör därför tillsättas för att se över dessa frågor. Kom- missionen bör bestå av företrädare för närmast berörda statliga myndigheter. Kommissionen skall föreslå åtgärder som syftar till att främja kon- kurrensen och motverka konkurrensbegränsande beteende – an- vändande av svart arbetskraft och kartellbildning – inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen skall vidare föreslå åtgärder som syftar till att hålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen behöver inte utforma färdiga lagförslag. Åtgärderna som kommissionen föreslår skall syfta till att bryta strukturer som motverkar en effektiv konkurrens och pristranspa- rens, motverka användningen av svart arbetskraft, stärka bygg- herrekompetensen samt tydliggöra ansvaret för större entreprenad- arbeten. Kommissionen skall arbeta utifrån ett tydligt konsument- perspektiv vari bl.a. ingår behovet av att säkra god kvalitet och hälsa och nå sänkta bygg- och boendekostnader. Vidare skall kommissionen föreslå hur arbetet mellan berörda verk och myndigheter i dessa avseenden kan samordnas. Kommissionen bör beakta det arbete som nämnts ovan. Kom- missionen bör även beakta det arbete som i övrigt pågår inom samt berörda verk och myndigheter och som rör frågor om konkurrens inom bygg- och anläggningssektorn, kvali- tetsfrågor, krav på tillgänglighet och användbarhet, upphandlings- rutiner, ansvarsförhållandet mellan beställare och utförare, skatte- undandragande m.m. Kommissionen skall, när det gäller redovisning av förslagets konsekvenser för små företag, samråda med för regelgranskning. En miljöbedömning och en samhällsekonomisk bedömning av förslagen skall göras. Kommissionens förslag skall redovisas . Förteckning över medverkande vid utfrågningar, workshop och särskilda kontakter För att skapa en bred kunskapsbas för kommissionens bedöm- ningar och förslag har utfrågningar med sakkunniga och experter samt företrädare för olika organisationer och enskilda företag med kunskap om byggsektorn och dess problem genomförts. Följande företag och organisationer har medverkat vid dessa utfrågningar och vid särskilda kontakter. HSB, SBC, , , och Fastighetsägarna. Svensk Teknik och Design, STD. Stiftelsen , , Byggsektorns Innovationscenter (BIC), , Byggtjänst, Byggutbildarna, (), Formas, Institutet för Bostads- och Urbanforskning (IBF), Kungliga Tekniska Hög- skolan (KTH), Bygga/Bo-dialog, samt Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond (SBUF). Bysam, , , Föreningen Svenskt Trä, Industrins Byggmaterialgrupp, , Mur- och Putsinformation, , , Svensk Ventilation samt VVS- Fabrikanternas Råd. Kommun, , , Locum, , Kommun, Rådet för Bygg- kvalitet (BQR), Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare, , , Kommun, samt . AB Bostaden , , Poseidon, Bostads AB Svedalahem, Byggkostnadsforum, Duvkullen (), Kommunala Bostad (MKB), , SCC (Region Väst), (), AB, , Fastighets () och SVR. , , , Byggvarucenter 024, BYSAM, , , Elektriska Installatörs- organisationen (EIO), EU-Supply, , Hus- byggnadsvaror (HBV), Interparesgruppen, , NCC AB, , , , AB, Storel, , Elgrossister (SEG), VVS- Fabrikanternas Råd samt VVS- Installatörerna. Bygg- och Träfacken. Förteckning över särskilda rapporter och förslag som inkommit till Bygg- kommissionen har under utredningsarbetet mottagit följande underlag i form av skrivelser och rapporter. 11 punkter för att underlätta för små och medelstora bygg- och Byggfel, Tillsyn och Kontroll , Synpunkter inför kommissionens utfrågning / . Synpunkter inför kommissionens utfrågning / Synpunkter inför kommissionens utfrågning / Rådet för Byggkvalitet, BQR. Lagen om Offentlig Upphandling, karteller m.m. / Kommentarer till kommissionens utfrågning / Akademiska Kompletterande synpunkter och förslag / . Synpunkter och förslag / Byggsektorns Innovationscenter, BIC. Synpunkter och förslag / Kungl. Förslag till åtgärdspaket / . Hyresbrist – Javisst! Rapport om offentlig upphandling, kostnader och konkurrens / . Synpunkter och förslag / Arcona. Synpunkter och förslag / Landstingsfastigheter och Sörm- land samt läns Landsting. Rapport om spårvägsbroarna på i / konsulter (kompl. Uppdragsrapport om konkurrensen på byggmaterialområdet / Uppdragsrapport om Pengar, Etik och Moral i byggsektorn / Rapport om morgondagens byggprocess / Svensk Teknik och Design, STD. Skadeutredning och / J&W. Forskningsprogram för Hållbart Samhällsbyggande, HÅS / IVL Utvecklingsprogrammet Competitive / LTH, CTH, KTH Uppdragsrapport om Byggherresamverkan och Byggherrekompetens Synpunkter på uppdrag / Svedala- Synpunkter framförda vid utfrågning / . Brukarnas roll i planering, byggande och förvaltning av bostäder / Byggeriet i Vidensamfundet / Erhvervs och Boligstyrelsen . PM om lagen om offentlig upphandling, / . Rethinking Construction – En förändringsprocess i den engelska Synpunkter och förslag / Maskinentreprenörerna. bild av Elgrossisternas roll felaktig / Förslag till byggherreutbildning / . Utdrag ur Standard för svensk näringsgrensindelning 1992 (SNI 92) Rivning av hus; markarbeten Entreprenörer för rivning av Uppförande av hus och hus och andra byggnadsverk Övriga entreprenörer för tak- Bilaga 4 SOU 2002:115 Anläggning av vägar, flygfält Andra bygg- och anlägg- Andra bygg- och anläggnings- Firmor för slutbehandling av Puts-, fasad- och stuckatörs- Firmor för puts-, fasad- och SOU 2002:115 Bilaga 4 Andra firmor för slutbehand- Uthyrning av bygg- och Uthyrning av bygg- och Utdrag ur Standard för svensk näringsgrensindelning 1992 (SNI 92) – Innehållsbeskrivning och nycklar –uppförande, renovering och normalt underhåll av byggnader och anläggningar. 45.1 Mark- och grundarbeten 45.11 Rivning av hus; markarbeten 45.110 Rivning av hus; markarbeten –rivning av byggnader och andra byggkonstruktioner –röjning av byggplatser –jordflyttning: schaktning, utfyllning, utplaning, sprängning, dik- ning o.d. aktiviteter vid byggande av hus och anläggningar –iordningställande av gruvarbetsplatser genom borttagande av jordlager och annan preparering av mineralfyndigheter. –dränering av skogs- och jordbruksarealer –provborrning och provtagning i samband med byggnads- och anläggningsarbete eller i samband med geofysiska, geologiska och liknande undersökningar –olje- och naturgasprospektering, geofysiska, geologiska och seis- mologiska undersökningar jfr 74.202 –produktionsborrning i anslutning till råpetroleum- och naturgas- utvinning jfr 11.200 –brunnsborrning och -grävning jfr 45.250 45.2 Bygg- och anläggningsarbeten 45.21 Uppförande av hus och andra byggnadsverk 45.211 Byggande av hus –uppförande, ombyggnad och reparation av bostads-, butiks-, förvaltnings-, industri-, kontors- och andra husbyggnader – uppförande av prefabricerade hus Omfattar inte: –tillverkning av monteringsfärdiga trähus jfr 20.301 –bygginstallationer jfr 45.3 –slutbehandling av byggnader jfr 45.4 –arkitektverksamhet jfr 74.201 –byggkonsultverksamhet jfr 74.202 45.212 Uppförande av andra byggnadsverk –uppförande av olika slag av fasta anläggningar som: N broar, viadukter, tunnlar och tunnelbanor N linjenät för telekommunikation, rörsystem för transport av gas och vätska, kraftverk och eldistributionsanläggningar N vatten- och avloppssystem N sporthallar N vindskydd, annonspelare etc. –arkitektverksamhet jfr 74.201 –byggkonsultverksamhet jfr 74.202 –anläggning av idrottsanläggningar, utomhus, jfr 45.230 45.221 Takarbeten av plåt –takläggning takräckning med andra material än plåt –impregnering av tak – Impregnering av husgrunder 45.23 Anläggning av vägar, flygfält och idrottsanläggningar 45.230 Anläggning av vägar, flygfält och idrottsanläggningar –anläggning av vägar och gator, cykel- och gångvägar –anläggning av järnvägar –anläggning av flygfält –anläggning av utomhusanläggningar för fritidsändamål, idrotts- arenor, , tennisbanor, golfbanor o.d. – förberedande mark- och grundarbeten jfr 45.110 –anläggning av: