sou · GQB367d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Vilken inriktning samt vilka befogenheter och vilket ansvar de potentiella aktörerna avses ha, har lämnats öppen. För mig framstår det dock klart att man inom ramarna för befint- ligt institutionsansvar har såväl kompetens som befogenheter att utveckla dessa frågor. Jag anser att delaktighet och samverkan är en förutsättning för det fortsatta arbetet med det moderna samhällets kulturarv. Ansva- ret delas av många aktörer inom fältet och intresse och kunskap finns också hos dessa. En förutsättning för att utveckla sådant arbete på bred front är naturligtvis genom intensiv dialog, diskussion och samverkan mellan olika institutioner, organisationer och aktörer inom skilda samhällssektorer. Ansvaret för att driva samverkansfrågor och t.ex. olika nätverk kan ligga på någon eller några aktörer. Resurser saknas i hög utsträckning hos befintliga kulturarvs- institutioner i relationen mellan gamla och nya ansvars- områden. En diskussion om prioriteringar och insatser bör föras mellan departement och kulturarvsinstitutioner för att skapa bättre möjligheter för att arbeta med industrisamhällets kulturarv i fort- sättningen. Också förutsättningar för långsiktigt stöd till bevaran- deinsatser och stöd till ideellt baserade verksamheter med inrikt- ning på industrisamhällets kulturarv saknas i stor utsträckning. Bidragen till arbetslivsmuseer är ett litet steg på vägen, men an- slagets omfattning räcker inte till att uppmuntra alla de verk- samheter som både behöver och förtjänar stöd. Likaså skulle en förändrad möjlighet till lokala och regionala stiftelser med stöd av Reservation och särskilt yttrande statliga engångsbelopp, kunna vara ett sätt att förbättra möjlig- heterna till långsiktigt bevarande och förvaltning av anläggningar där den industriellt kommersiella verksamheten upphört, och där den framtida produktionen utgörs av kunskap och kulturarvs- upplevelser. Mot bakgrunden av ovanstående anser jag att någon samlad översyn av kulturarvssektorns verksamhet och organisation inte behövs. Den organisation och verksamhet som finns hos olika kulturarvsaktörer fungerar bra, och de är fullt kapabla att sköta samhällets ökade krav på delaktighet, mångfald och inriktning mot nutidens kulturarv. Jag anser att uppdraget att samordna en fortsatt satsning på industrisamhällets kulturarv bör läggas på . Ämbetet är den myndighet inom kulturarvsområdet, som har de bästa erfarenheterna av liknande uppgifter och torde ha de bästa förutsättningarna att driva ett utvecklingsarbete vidare. Delegation för industrisamhällets kulturarv Beslut vid regeringssammanträde . En delegation tillkallas med uppgift att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvsområdet svara för den närmare utformningen och genomförandet av regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv . Vid genomförandet av uppdraget skall delegationen beakta vad rege- ringen sagt om en satsning på industrisamhällets kulturarv (prop. 1997/98:1, utg. omr. 17, dir. 1998:43). Delegationen skall vidare beakta bl.a. följande. Satsningen skall genomföras på ett sådant sätt att intresset, engagemanget och del- aktigheten när det gäller industrisamhällets kulturarv ökar. Vikti- gare insatser från olika institutioner och organisationer m.fl. när det gäller att ta till vara, utveckla och sprida kunskap om industri- samhällets kulturarv skall uppmärksammas. Delegationens insatser skall syfta till att med bl.a. konkreta åtgärder understödja kultur- arvssektorns arbete med att göra goda urval av vad av industrisam- hällets kulturarv som skall tas till vara. Vidare skall delegationen lämna underlag till regeringen för olika projekt som kan ges ett direkt ekonomiskt stöd. Satsningen skall vidare genomföras så att den främjar ett gränsöverskridande samarbete som utgår från en helhetssyn på och samlad behandling av kulturarvet, och så att samverkan mellan kulturarvssektorn och allmänheten utvecklas. Delegationen skall också bl.a. svara för att särskilda aktiviteter och manifestationer genomförs i anslutning för att uppmärksamma och sprida kunskap om industrisamhällets kultur- arv. Regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv skall vara nationella bidrag till kampanj som skall genomföras . Delegationen skall bl.a. ansvara för den sam- verkan med som kan bli aktuell med anledning av kampanjen samt leda och samordna arbetet med kampanjen i . En statlig satsning på industrisamhällets kulturarv skall genomföras . I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg. omr. 17) redovisar regeringen vissa utgångspunkter för satsningen. Där sägs bl.a. följande. Dagens svenska samhälle har formats genom en mer än sekellång utveckling av industrialismen. Industrisamhället förändras nu drastiskt och en ny fas, ofta kallad kunskapssamhället eller informationssamhället, håller på att ta form. Likväl utgör det industrihistoriska arvet fortfarande en bety- dande del av vår identitet - lokalt, regionalt och nationellt. En sam- lad behandling av kulturarvssektorn framstår som särskilt ange- lägen när det gäller det industriella arvet. En nationell satsning på industrisamhällets historia berör flertalet kulturarvsinstitutioner och en ökad samverkan över institutionsgränserna torde vara fruktbar för verksamheten, liksom för utvecklingen inom kultur- arvssektorn . har utgångspunkterna för satsningen ytterligare ut- vecklats och en särskild utredare har identifierat och redovisat ett antal centrala frågor och utgångspunkter för vad som bör beaktas vid genomförandet av satsningen samt hur den bör utformas (dir. 1998:43, SOU 1999:18). Bl.a. har det sagts att satsningen främst skall inriktas från industrialismens genombrott i och att statens insatser skall syfta till att främja det industrihisto- riska arvets förankring hos medborgarna och deras uppslutning kring det samt att bevara och utveckla viktiga kulturhistoriska vär- den (dir. 1998:43). I betänkandet SOU 1999:18 framhålls bl.a. be- hovet av samverkan samt metodutveckling inom området. Vidare behandlas behovet av diskussioner kring och utveckling av de- mokratiska och jämställdhetspolitiska aspekter på kulturarvet, lik- som resonemang kring den stora mängd materia som det in- dustriella samhället har resulterat i och som olika kulturarvs- institutioner skall hantera. Regeringen har avsatt sammanlagt för att genomföra satsningen (prop. 1998/99:1, utg. omr. 17, anslaget G2 Kulturmiljövård). Delegationen skall i samverkan med , Riks- arkivet och stiftelserna , och Arbetets museum svara för den närmare utformningen och genomförandet av regeringens satsning på industrisamhällets kul- turarv. Delegationens insatser skall syfta till att med bl.a. konkreta åtgärder understödja kulturarvssektorns arbete med att göra goda urval av vad av industrisamhällets kulturarv som skall tas till vara. Vidare skall delegationen lämna underlag till regeringen för olika projekt som kan ges ett direkt ekonomiskt stöd. Delegationen skall beakta det arbete som Stiftelsen bedriver, initie- rat genom det nationella uppdraget som gäller bl.a. det industri- historiska arvet (prop. 1996/97:1, utg. omr. De aspekter på det industriella samhällets kulturarv som utveck- lats i betänkandet SOU 1999:18 bildar utgångspunkt för delegatio- nens arbete. Vid genomförandet av satsningen skall delegationen, utöver vad regeringen har anfört ovan, beakta följande. Satsningen skall genomföras på ett sådant sätt att N intresset, engagemanget och delaktigheten när det gäller industrisamhällets kulturarv ökar inom näringslivet, fackföre- ningsrörelsen, berörda institutioner, föreningar och organisa- tioner samt hos allmänheten, N insatser från t.ex. arbetslivsmuseer och lokala museer, hem- bygdsföreningar, industriminnesföreningar, arkivsällskap, kommunikationshistoriska föreningar m.fl. när det gäller att ta till vara, utveckla och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv uppmärksammas, N delegationens åtgärder syftar till att med bl.a. konkreta projekt understödja kulturarvssektorns arbete med att göra goda urval av vad av industrisamhällets kulturarv som skall tas till vara, samt att detta urval i högre grad än nu skall spegla olika gruppers kulturarv, N ett gränsöverskridande samarbete mellan olika discipliner, insti- tutioner och organisationer för att främja en mångsidig belys- ning av kulturarvet genom att använda källor som exempelvis olika arkiv, intervjuer, statistik och foton, N samverkan mellan kulturarvssektorn och allmänheten utvecklas och samsynen mellan kulturarvssektorn och allmänheten i bl.a. bevarandefrågor ökar, N kunskapen och förståelsen ökar för hur det industriella sam- hällets omvandling har formats i samspel och i konflikt mellan olika grupper, t.ex. arbetsmarknadens parter. Delegationen skall vidare svara för att särskilda aktiviteter och manifestationer genomförs i anslutning för att uppmärksamma och sprida kunskap om industrisamhällets kultur- arv. Dessa aktiviteter bör syfta till en bred diskussion om industri- samhället ur olika perspektiv, allas möjlighet att förändra och påverka framtidens samhälle samt kulturarvets betydelse för sam- hällsutvecklingen. Det är särskilt viktigt att satsningen genomförs med stöd av t.ex. landsting, kommuner, länsstyrelser, näringsliv, fackförenings- rörelsen och andra organisationer samt stiftelser. Delegationen skall ta initiativ till att göra detta möjligt. Delegationen skall vidare pröva vilka insatser som bör kunna göras för att sprida kunskap om det svenska industrisamhällets kulturarv i samband med ordförandeskap i EU . , , Stiftelsen , Stiftelsen samt Arbetets museum har etablerat ett samarbete kring frågor som rör industrihistoria och det industriella samhällets kulturarv. Ett gemensamt samarbetsprogram har läm- nats in till (Ku1999/1600/Ka). Det är av be- tydelse att resultatet av dessa myndigheters och institutioners arbete kan tillföras satsningen och utvecklas. Regeringscheferna i har beslutat att en kampanj för kulturarvet skall genomföras i regi . Kampanjen skall genomföras med transnationella, tematiska samt nationella bidrag. Kampanjen skall bl.a. bidra till att öka kunskapen om det gemensamma europeiska kulturarvet och dess politiska, sociala och ekonomiska betydelse. Regeringens satsning på in- dustrisamhällets kulturarv skall vara nationella bidrag till kampanj. Delegationen skall verka för att de riktlinjer för kampanjen som har beslutat om följs samt utse nationella representant till kampanjen. Delegationen skall svara för de kontakter med som kan bli aktuella med anledning av kampanjen samt leda och samordna arbetet med kampanj i . Delegationen skall i detta arbete löpande samråda med . Regeringen har beslutat att vissa myndigheter och institutioner under skall redovisa och bedöma sina insatser och resultat i arbetet med att uppmärksamma, ta till vara och ut- veckla industrisamhällets kulturarv (regeringsbeslut den 17 decem- ber 1998, Ku98/2555/m.fl. nr. Myndigheterna och insti- tutionerna skall lämna en första rapport till regeringen . avses denna redo- visning ske i samband med årsredo- visningarna. Regeringen avser att överlämna redovisningarna från myndigheter och institutioner under till för sammanställning. Delegationen skall samverka med när det gäller den samlade uppföljningen av satsningen. Delegationen skall därutöver lämna en första lägesrapport av hur den egna verksamheten utformats och fortskridit till regeringen . Rapporten skall bl.a. innehålla en redovisning av vilka aktiviteter som planeras i anslutning och en översiktlig plan över dele- gationens arbete. Därefter skall en sammanställning och bedöm- ning av delegationens verksamhet redovisas till regeringen . En särskild redovisning av aktiviteter med anknytning till kampanj skall lämnas till regeringen . En redovisning av vilka insatser som behövs för att sprida kun- skap om det svenska industrisamhällets kulturarv i samband med ordförandeskap i EU skall lämnas . En slutrapport med en samlad redovisning och utvärdering av satsningen skall lämnas till regeringen . Delegationen skall under arbetet samråda med de närmast be- rörda myndigheterna och institutionerna under Kulturdeparte- mentet och med länsstyrelserna, liksom med företrädare för landsting, kommuner, näringslivet, berörda föreningar, organisa- tioner m.fl. Inom ramen för kampanjen skall samråd löpande ske med . En särskild utredare har sett över förutsättningarna för att bevara respektive göra icke-fiktiva filmer tillgängliga , samt har lämnat förslag till åtgärder och en särskild nationell handlingsplan för detta. Utredaren har redovisat sina överväganden i betänkandet Bevara Dokumentärfilmens Kulturarv (SOU 1999:41). I frågor som rör betänkandet skall delegationen samråda med Kultur- departementet. Bidrag till Arbetslivsmuseer/(). Dnr 9/00 Invandrad arbetskraft/Arbetets museum (). Dnr 29/00 Vem bevarar det industrihistoriska arvet/(). Dnr 48/00 Tag hand om tekniken/industriminnen (). Dnr 62/00 Industrisamhällets kulturarv – Fokus /stadsarkiv och i (). Dnr 63/00 Möjligheternas mötesplats – möjligheternas rum. Rosengårds- projektet/museer (). Dnr 64/00 Manliga arbetsplatser, kvinnliga arbetare/i (). Dnr 69/00 Det industriella , yrkeskunnande och teknologi/Föreningen (). Dnr 83/00 Stora frågor på mindre orter/(). Dnr 84/00 Kvinnor inom sjöfartsnäringen/(). Dnr 85/00 Depå i /och bibliotek (). Dnr 86/00 och 154/00 Industrisamhällets kulturarv/(). Dnr 87/00 Arbetets ljud och musik i industrisamhället/(). Dnr 88/00 Internationell konferens /(). Dnr 89/00 Programutveckling/Stiftelsen Motorfabriken (). Dnr 98/00 Skogens människor/(). Dnr 105/00 Dokumentation av industrisamhällets kulturarv - ett utvecklings- projekt/(). Dnr 106/00 Samtiden som kulturarv/, Samdok (). Dnr 107/00 Barnkläder som industriellt kulturarv – forskning och pedagogisk verksamhet/Regionmuseum , (). Dnr 125/00 Projekt /(). Dnr 126/00 Stort, fult och farligt? Seminarium kring och kulturarvet/Regionmuseet i (). Dnr 151/00 Studier av industrisamhällets Mönstersamhällen/(). Dnr 152/00 Förstudie till projektet i Kalvhaga/, Kalvhaga, (). Dnr 153/00 Röster ur det förgångna/kommun (). Dnr 172/00 Kulturarv i praktiken – forskningsuppdrag/Etnologiska institu- tionen, , , , och kulturvård, universitet, , enheten för historia, Lin- universitet (). Dnr 1/01 Gräv där de stod/(). Dnr 7/01 Industrisamhällets utveckling ur författares och konstnärers perspektiv/(). Dnr 8/01 Centrala historia till nu/Industrihistorisk mötesplats, (). Dnr 22/01 Digital interpretation/Falu kommun (). Dnr 23/01 Barnkläder som industriellt kulturarv/Regionmuseum (). Dnr 24/01 Projekt /(). Dnr 25/01 Wooden Culture/Timmerdraget, (). Dnr 26/01 CSIK (av det industriella kulturarvet/Lin- universitet, Tema Kulturarv och kulturproduktion (). Dnr 66/01 Platsens, rörelsens och individens kulturhistoria/Kulturen i (). Dnr 67/01 Framtida strategier för bergshanteringens industriella kulturarv/ (). Dnr 72/01 – dammsugaren som samhällsföreteelse/(). Dnr 106/01 Den svenska wallboardindustrin/E&E (). Dnr 107/01 Kalklinbanan Forsby – /i , (). Dnr 108/01 Seminarium om Svartön i /(). Dnr 109/01 Kvinnor i textilen/(). Dnr 110/01 5 delprojekt (). Dnr 111/01 1.Glasbruksarkiv i sydöstra /() 2.Små och medelstora företag/Föreningen företagsminnen () 3.Ådalshändelserna/SVAR, Svensk Arkivinformation () 4.Andan lever/() 5.Rädda företagsarkiven i /Företagens arkiv i () och det industriella kulturarvet/ Regionbiblioteket (). Dnr 112/01 Huskatalogernas landskap/(). Dnr 113/01 KA3 – från KustArtilleri till KulturArv/Högskolan på (). Dnr 114/01 Göteborgska tidsspeglar/och Metall Avd 41 i (). Dnr 115/01 Kulturarv i förändring – industri- och kunskapssamhälle i /i (). Dnr 116/01 Dokumentation och utställning avseende invandrare vid Hälle- forsnäs bruk 1960-2001/Föreningen (). Dnr 117/01 Marginalernas kulturarv/(). Dnr 129/01 Nationell seminarieserie som utgör en del av ramprogrammet In- dustrisamhällets Kulturarv i /Väster- (). Dnr 130/01 Dokumentation av Malmhamnen, Svartön/, , Frövifors gamla pappersbruk och pappersbruksmuseum Informationscentrum/Industrimuseet i Renovering av ångmaskin till originalskick/ Arkitektförslag och utredning av programverksamhet/Stiftelsen , Svensk industrihistorisk databas/Sällskapet Bevarande av industriminnen/ industrihistoria/Kunskapens Hus Innovatum, Konferens och vattenkraftens byggnader/Svenska föreningen för Byggnadsvård Gräv där de stod/, , Arbetsam Landsbygden och de små tätorter- na/Kulturen i , , och Projektgruppen för Industrimuseum och kulturhus i , . Heja friskt humör/Projekt / kommun En guidad nattvandring/Teater Drömmarnas Tempel/Stiftelsen bruk på Kvinnor inom sjöfartsnäringen (delprojekt ) och Marinens minnen/ /Föreningen /Industrikultur, i omvandling/, Nya tider – nya industriminnen/Föreningen företags- minnen Lokalhistoriskt centrum i /läns museum och kommun Forskningsprojekt/bruk Ångkraftverket i / i söker bidrag för sammanlagt fem projekt med olika projektägare ABidrag för utveckling av museipedagogiskt projekt BDokumentation av industrisamhället i Bergslagen perioden –1985 CIdentitet – grund för stabil tillväxt./Västman- lands län DAnordnade av seminarium i industrihistoria/ konfektionsindustri 1900-2000//Projekt – Grimeton Radio Center Projektgruppen för bildande av Bruksminnen Rädda företagsarkiven i /Föreningen företagsarkiven i Det industriella kulturarvet/, Upplev industristaden /- Fogelsta järnväg Digitalisering av Sandsjö hembygdsförenings arkiv/Föreningen och som industriell och social institution – exemplet Hults- fred - järnväg/Kulturgeografen docent Färdigställande av lägenhet i /museum Ditt – ett projekt om efterkrigstidens bebyggelse i /i Transparens – en utställning och pilotprojekt/ Huskatalogernas landskap/, och Lokala processer i det industrihistoriska landskapet/, Industrihistorisk mötesplats. Bidrag till utställningsbygge/i Lands- krona Svensk industrihistorisk databas 2001-2003/Stiftelsen arkivcentrum Designfabriken, historia och samtid/Designfabriken, Möbelhistoriskt arkiv i som läromedel för form- och Designstudier/Föreningen för och Kunskapsbevarande i järnvägsteknik/Statens järnvägsmuseum i Projekt /Konstnären /Föreningen bruksmuseum Skoindustriepoken i under /Script-Ease Media- kultur () Estetiken och arkitekturen i spåren av industrisamhället – ett folkbildningsprojekt/LO Entreprenören som kopplade till världsekonomin/Leufsta vänner Blåtand i Kvarnbyn/Museum Gamla Arkiv och Arbetsliv//Arbetarrörelsens kulturhistoriska förening i i Kumla Migration Work and Identity/Arbetets museum inför omvandling av industriområden i storstads- miljö/i Bevarande av det kvinnliga kulturarvet bland smedfamiljerna i Ullfors bruk/Ullforsgruppen Multimediashow/Innovatum, Kulturarv /kommun Industriarvet/ Det gotländska industrisamhällets kulturarv – samverkan och för- ståelse/på Bok om världsarvet //i Industrisamhällets minsta gemensamma nämnare/hem- bygdsförbund Oil field girls/ Järla f.d. industriområde I /Nyréns arkitektkontor Dokumentation av textil och Garveri/i Jämtländsk industrihistoria/och /Föreningen i Kulturarvets aktörer – en metodstudie/– den svenska modellen/i Dokumentation av tjärfabriker/i Kalvhaga gård/, Kalvhaga, Brukstjänstemännens historia/TAM-arkiv Ansökan om bidrag för tryckning av intervjumaterial/, senare historia/forskningsråd Namn i en äldre bruksmiljö/och folkminnesinstitutet, Konstprojekt i Munktellstaden, / Fortsatt bidrag Projekt /banans Vänner () Järnets väg från Bergslagen vidare ner genom /ABF , Bok och utställning av bilder och film/, Miraklet i / Filmandan i , Reftele Informationscenter inom världsarvet Stora Kopparberget och / Stiftelsen Dokumentation av industrisamhällets kulturarv – utvecklingsprojekt (DISK) Efter beredning och förslag av Delegationen för industrisamhällets kulturarv beslutade regeringen att anslå till för genomförande av projektet tion av industrisamhällets kulturarv – ett utvecklingsprojekt. Pro- jektet är en samverkan mellan , Arbetets museum, , , , , och Riks- arkivet. Syftet med projektet är att utveckla synsätt och dokumen- tationsmetodik för att ge fördjupade resultat av fältarbete och undersökningar. Projektet skall innefatta seminarier, workshops med olika teman samt en publikation. I första hand vänder sig pro- jektet till yrkesverksamma inom kulturarvssektorn, men skall också utformas så att det får relevans för andra aktörer. skall redovisa bidragets användning till Delegationen för industri- samhällets kulturarv . En slutredovisning skall lämnas till () . Projektets syfte enligt ansökan Projektets huvudsyfte är att utveckla synsätt och dokumenta- tionsmetoder för att undersökningarna härefter skall ge fylligare, mer genomarbetade och fördjupade studier som resultat. Där- igenom främjas också dokumentationsarbetet i kulturarvsinstitu- tionernas kunskapsbyggande verksamhet. Med dokumentation avses i detta sammanhang fältstudium i vid bemärkelse. Grund- läggande för hela projektet är dess karaktär av process, möte och dialog, att låta företrädare för olika perspektiv och kunskaps- områden mötas och samverka. Projektet är generellt syftande beträffande de empiriska fälten. Det betyder att frågor om dokumentationsteknik skall ha relevans för undersökningar av skilda empiriska områden – av miljöer som produktionsanläggningar, arbetsplatser, offentliga miljöer, kom- mersiella miljöer, naturmiljöer, recipienter, bostäder och bostads- områden, av fenomen och företeelser. Tematiskt är projektet inriktat på industrisamhällets kulturarv i vid bemärkelse. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de vardagliga sammanhangen samt år företeelser som lämnat sporadiska avtryck i kulturarvsinstitutionernas verksamhet. En riktlinje är att den breda sammansättningen av medverkande kommer att genomsyra projektet. Liksom i institutionernas ordi- narie verksamhet är aspekter som genus, etnicitet, generation och demokrati väsentliga. Som framgått ovan var projektet ett samarbete mellan flera olika institutioner men med som projektägare och redovisningsansvarig institution. För att kunna hålla ihop projektet och de många medverkande anställdes en särskild projektsam- ordnare för av 18 månader. Den ursprungliga anslagsansökan upptog . Av dessa medel beviljades dock endast varför projektet inte kunde genomföras i tänkt omfattning. Från början var tanken att arbetet skulle inledas med två seminarier på olika håll i , men detta kunde således inte ske på grund av bristande resurser. Av samma anledning måste pla- nerade fyra workshops inskränkas till tre. I övrigt kunde projektet drivas enligt planerna med workshops i , i Örn- sköldsvik och i . Den avslutande konferensen hölls i med ett 90-tal deltagare. Arbetet har dock blivit något för- senat så den samlande publikationen är fortfarande under arbete. Då projektet ännu inte avslutats och publikationen inte föreligger bygger följande beskrivning på underhandsmaterial som överläm- nats till delegationen av . Tyngdpunkten i projektet som det ser ut är de tre workshops som arrangerades i , och . Varje möte pågick och ansvariga för programmen och uppläggningen var de i projek- tet ingående åtta institutionerna men med som samordnare. I en strävan att fördjupa det lokala engagemanget deltog museet på platsen som medarrangör, det vill säga , och Regionmuseet i . Syftet med de tre workshops var att ge utrymme åt tankeexperi- ment och nya kombinationsmöjligheter beträffande teman, empi- riska områden och metoder. I detta ingick att arbeta med natur- och kulturvetenskapliga synsätt och metoder för att bättre kunna belysa miljökonsekvenser, sociala och kulturella effekter av beslutsfattande och mänskliga verksamheter som industriella etableringar, naturbruk, urbaniseringsprocesser och samhällsom- vandlingar. Genom hela projektet löpte en strävan att göra kopp- lingar mellan mikro- och makronivåer, att förena det lokala närstudiet med de stora sammanhangen.