sou · GQB330d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för bruksdepartementet, statsrådet , att tillsätta en särskild utredare för att utreda frågan om frivillig jämställd- hetsmärkning av produkter och tjänster. Med stöd av detta utsågs 1:e vice ordförande till särskild utredare. utsågs , Näringsdepartemen- tet/enheten för IT, forskning och utveckling, , /konsumentenheten, , Konsu- mentverket, , , , /jämställdhetsenheten, , , , , Koope- rativa Förbundet, Britten , Kon- sumentråd, , , , , , , tema , (), , , , offentliga inköpare, , och , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, att som experter ingå i en referensgrupp med inriktning på handel och näringsliv. Det anställdes departementssekreteraren som biträdande sekreterare och an- ställdes fil.dr. som huvudsekreterare i . Utredningen har antagit namnet utredningen om frivillig jäm- ställdhetsmärkning av produkter och tjänster, FRIJA (N 1999:03). Utredningen lämnade delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av pro- dukter och tjänster (SOU 2001:9). FRIJA överlämnar härmed slutbetänkandet Märk – värdig jämställdhet (SOU 2002:30). Del I Utredningens uppdrag och bakgrundsbeskrivningar Dispositionen av betänkandet...................................... Bakgrunden till uppdraget .......................................... Horisontell och vertikal segregering ........................... Konsumenters roll på den fria marknaden .................. 2.3Jämställdhetsmärkning – konsumentmakt för ett Centrala begrepp vid jämställdhetsmärkning.............. Jämställdhetsmärkning ur ett könsperspektiv............. Del II Fyra lagar med beröringspunkter till frågor om 4.1Bevisbördan vid och formerna av 4.2EG-domstolens syn på förhållandet mellan positiv särbehandling och könskvotering ................... Det aktiva jämställdhetsarbetet ................................... Förhållandet mellan det aktiva jämställdhetsarbetet och jämställdhetsmärkning ....... Lagen om offentlig upphandling .................................. Grunderna i lagen om offentlig upphandling ............. Former av offentlig upphandling ................................ 5.3Formkrav vid offentlig upphandling enligt svensk Offentlig upphandling enligt EG-rätten..................... Sociala kriterier vid offentlig upphandling.................. 5.6Förhållandet mellan offentlig upphandling och Lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende ................. Förhållandet mellan lag om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling och jämställdhetsmärkning .................... reglering på marknadsföringsområdet.......... Grunddragen i marknadsföringslagen......................... 7.3God marknadsföringssed och information av 7.4 Vilseledande reklam...................................................... 7.5Förhållandet mellan god marknadsföringssed och Del III Studier av intresset för och inställningar till frivillig jämställdhetsmärkning En studie av näringsidkares syn på frivillig Uppdraget att analysera möjligheterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster .............. Förhållandet mellan jämställdhetsmärkning och kvalitetsbedömning sett ur ett könsperspektiv ........ 8.3Kartläggning av skånska företags En kvalitativ studie av jämställdhetsmärkning .......... Val av branscher och verksamheter............................ 8.6Synen på frivillig jämställdhetsmärkning, en 8.7Synen på jämställdhetsmärkning inom 8.8Synen på jämställdhetsmärkning inom hotell- och 8.9Synen på jämställdhetsmärkning inom IT- Synen på jämställdhetsmärkning inom Synen på frivillig jämställdhetsmärkning vid Synen på jämställdhetsmärkning inom 9 Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning... 167 9.1En kvantitativ studie av SCB om konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning ....................... för märkning och certifiering samt 10 Frivilliga märknings- och certifieringssystem i Miljömärkning – en inledning .................................... Olika typer av miljömärkningar................................. Organiseringen av standardiseringen......................... standardiseringsorganisationen – ISO....................... Internkontroll av arbetsmiljön................................... Förhållandet mellan miljömärkning och Sammanfattning av kvalitetssäkringar och miljö....... 11 Uppbyggnader av system för bedömning av EU:s system för bedömning av överensstämmelse.. Frivillig bedömning av överensstämmelse och Mutual Reconition Agreements ................................ Ackreditering och bedömning av Den aktuella situationen i ............................. Omläggning till öppna system................................... Del V Utgångspunkter samt förslag till ett system för 12 Utgångspunkter och metoder för ett system för Med fokus på den yttre miljön .................................. Med fokus på arbetsmiljön ........................................ Med fokus på stereotypa bilder av män och Förhållandet mellan kvantitativa och kvalitativa Kvantitativ och kvalitativa mätmetoder.................... Att mäta jämställdhetsklimatet på arbetsplatsen...... Syftet med systemet och metodologiska Självdeklarering – tredjepartscertifiering .................. Avslutning av att mäta och systematisera samhället ur ett jämställdhetsperspektiv................... 13 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning ... Corporate Social Responsibility................................ – för främjande av socialt ansvarig Behovet av ramar vid sociala märkningar.................. Jämställda verksamheter – certifiering i Integrering av jämställdhet i samhällslivets Sammanfattning av förslag till system för frivillig 14 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning........ Bakgrunden till förslag om en lag om frivillig Statiska och dynamiska system .................................. Ramar för frivillig jämställdhetsmärkning................. Jämställdhetsmärkning – ett öppet och frivillig Ramarna för Jämställdhetsmärkningen...................... Förhållandet mellan ramlagar och En nämnd för frivillig jämställdhetsmärkning .......... Jämställdhetsmärkning – en rättighet........................ En årlig plan för ett aktivt jämställdhetsarbete ......... Integrering av ett aktivt jämställdhetsarbete............. Ett systematiskt jämställdhetsarbete ......................... En modell för att uppnå den goda Allmänna råd om ett systematiskt Förslag på generella jämställdhetskriterier................ Sammanfattande avslutning av de generella Bakgrund till de specifika jämställdhetskriterierna... Lika för lika ................................................................. Livsmedel och läkemedel............................................ Möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner ....... Produkter inom bilindustrin...................................... Bank- och försäkringstjänster.................................... Hotell- och restaurangtjänster .................................. jämställdhetskriterier för produkter och tjänster..... Certifiering av verksamheter i Certifiering i jämställdhetshänseende....................... Avslutande sammanfattning av certifiering i 18 Genomförande av jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende ......................... Konsekvenser för små företag ................................... En ny teknik och strategi för reglering ............................... Kvalitetssäkringar och konsumenter................................... Checklista vid jämställdhetsmärkning – revision av Checklista vid jämställdhetsmärkning – revision av specifika varu- och tjänstekriterier ...................................... Enkät: Jämställda konsumentval.......................................... Terminologi i internationell, europeisk och svensk Europeiska organisationen för standardisering European Home and Leisure Accident Surveillance Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (N 1999:03) , ungdomar och vuxna Jämställdhetslag (1991:433) Lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Marknadsföringslagen (1995:450) Plan, Do, Check, Act (planera, genomföra, kontrollera, agera) Märkningssystemets relevans, möjligheter och Samverkansforum för kvinnor i Samarbetsorgan för etniska organisationer i Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA) föreslår att det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Systemet föreslås få sin grund i en ramlag som syftar till att integrera jämställdhet i närings- och föreningslivet samt offentlig förvaltning. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt mellan kvinnor och män () konstaterade att sam- tidigt som anses vara ett av de mest jämställda länderna i världen (utsåg FN till världens mest jämställda land) är också ett av de mest könssegregerade länderna. beräknade att det skulle ta omkring för att skulle bli jämställt på alla områden. I syfte att råda bot på den ojämna könsfördelningen och öka tak- ten på jämställdhetsarbetet föreslog bland annat att pröva möjligheten att införa ett system för märkning av företag ur jämställdhetssynpunkt – en märkning som liknar den märkning som finns på miljöområdet. lades rapporten , konsu- mentmakt för ett jämställt samhälle (Ds 1998:49) fram. Studien resulterade i en rekommendation om att införa ett system med frivillig jämställdhetsmärkning av företag och organisationer. Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA) har haft i uppdrag att mot bakgrund av nämnda studier utreda förutsättningarna för och möjligheterna att införa en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Jäm- ställdhetsmärkningen ska syfta till att utveckla kvaliteten på pro- dukter och tjänster på ett sådant sätt att könsaspekterna beaktas. Centrala begrepp vid jämställdhetsmärkning Frågor om jämställdhet har en lång historia. Redan under de svenska landskapslagarna behandlas frågor om mäns och kvinnors rättigheter. De svenska kvinnorna fick rösträtt först , men det dröjde innan antog ett förslag om en giftermålsbalk, som bland annat innebar att mannens målsmanskap över hustrun upphävdes (). Det dröjde emellertid ända , innan den första motio- nen om att införa en lag mot könsdiskriminering lades fram. Men det dröjde innan fick sin första jämställd- hetslag. trädde den nu gällande jämställdhets- lagen i kraft. Den lagen har skärpts och reviderats vid ett flertal tillfällen . Trots denna långa historia av frågor om jämställdhet råder det fortfarande en förhållandevis stor osäkerhet inför frågan vad be- greppen kön, genus och jämställdhet innebär. Kön och genus eller genus och kön Begreppen kön och genus eller genus och kön har diskuterats länge inom kvinnoforskningen och genusvetenskapen. Trots detta är alla ändå inte överens om vad som avses med vad och vad som kommer först av kön och/eller genus. Med kön avses ofta de biologiska skillnaderna mellan kvinnor och män, såsom att kvinnor generellt sett kan föda barn, vilket inte män kan. Därefter uppstår frågan om de biologiska skillnaderna även har betydelse för människors olika egenskaper. Det går en skarp skiljelinje mellan dem som menar att det finns specifikt kvinnliga respektive manliga egenskaper och dem som menar att det egentligen inte finns några skillnader alls utan att allt är konstruktioner – efterapningar. Om kön beskrivs som det som biologiskt sett skiljer kvinnor och män åt, kan genus i stället beskrivas som en kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan kvinnor och män.1 Historikern menar i likhet med att genus är relaterat till makt. beskrivs som sociala beteenden och mönster som är förknippade med ett visst biologiskt kön.2 menar att genus kan förstås som föränderliga tankefigurer män och kvinnor (där den biologiska skillnaden alltid utnyttjas) vilka ger upphov till/skapar föreställningar och sociala praktiker, vilka får till följd att också biologin påverkas/ändras – med andra ord, det är en mer symbiotisk kategori än roll och socialt kön.3 Enligt råder det ingen tvekan om att det finns en genus- ordning i alla samhällen och att alla samhällen i större eller mindre utsträckning genomsyras av genus. Jämställdhetsbegreppet tar sin utgångspunkt i förhållanden mellan kvinnor och män. Med jämställdhet avses nämligen att kvinnor och män har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, vårda hem och barn och delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Jämställdhetsbegreppet rör med andra ord relationer och förhållan- den mellan kvinnor och män. Utgångspunkten är att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i det sociala livet. Det betyder att de biologiska könen inte ska begränsa individens möjligheter att agera i vardagen. Det är emellertid inte helt oproblematiskt att relatera det sociala livet till de biologiska könen. 1 , Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv, , (1987), sid. 11. 2SOU 1990:44, kapitel 3. 3Genussystemet – reflexioner kring kvinnors sociala underordning, Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 3 (1988), sid. 5. 4SOU 1990:41, sid. 218, prop. 1987/88:105, sid. 3. Utredningens uppdrag att undersöka om det är möjligt att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning och i så fall även föreslå kriterier som bör ligga till grund för bedömning av produkter och tjänster ur jämställdhetssynpunkt. Att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste emellertid ta sin utgångspunkt i frågor om kön och genus utan att för den skull gå i den öppna fällan att det vi ser omkring oss också är förklaringen till varför det ser ut som det gör. Det händer nämligen inte heller allt för sällan att de biologiska könen och de sociala genuskonstruktionerna blandas samman. Att kvinnor föder barn innebär inte automatiskt att de också är bäst lämpade att vårda barnen. En hastig blick på den officiella statisti- ken över hur föräldrar delar på vårdnaden av barnen kan dock leda till en motsatt uppfattning.5 utnyttjade av männen sin rätt till föräldrapenning. Kvinnornas uttag av för- äldrapenning uppgick således till . Att utgå från ett resonemang om att kvinnor har huvudansvaret för barn och familj är visserligen riktigt om vi diskuterar sociala förhållanden och synen på traditionella arbetsuppgifter. Här kan till exempel nämnas att och av det obetalda arbetet utförs av kvinnor, som män endast ägnar och åt sådant arbete. Att underlätta för kvinnor att vårda barnen – ett kardinalfel Men det kan vara vanskligt att ta dagens situation för given och överföra den på möjligheten att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, vilket följande beskrivning utgör ett exempel på. En bil som har utformats i syfte att underlätta för kvinnor att lämna och hämta barn vid daghem, skola, fritidshem och andra fritidsaktiviteter, kan vid en första anblick te sig jämställt utformad. Men att ställa krav på att jämställda bilar är sådana som kan under- lätta för kvinnor att transportera barn mellan olika platser leder inte till annat än att de traditionella föreställningarna om kvinnor och män förstärks och befästs i stället för att luckras upp. Det aktuella resonemanget innebär inte att det inte skulle vara möjligt att tillverka bilar som uppfyller vissa kriterier ur jämställd- 5 På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2000, , (2000). Resonemanget syftar endast till att belysa vad en sammanblandning av sociala och biologiska förutsättningar kan leda till. Detta kan också förstås som en akt, som liksom ett rituellt socialt drama förutsätter en utgångspunkt om genusageranden: en föreställning som upprepas. Denna upprepning är på en och samma gång en förnyad iscensättning och en förnyad upplevelse av en rad innebörder som redan är socialt etablerade; och den är en rutinartad och ritualiserad form av legitimering.6 Det är när man utgår från det som syns i vardagen som föreställ- ningar om kvinnliga och manliga genus konstrueras. Ett exempel på detta utgör tanken att det är naturligt att kvinnor ska ha huvud- ansvaret för barn och familj, eftersom det är kvinnor som kan bli gravida och föda barn. Om män inte förknippas med föräldrarollen blir faderskapet osynligt, vilket bland annat kan leda till föreställ- ningar om att män inte har samma förmåga att ta hand om barn och familj som kvinnor har. På så sätt kommer de traditionella bilderna av kvinnor och män att genereras, genom att de ständigt upprepas. Att tillverka en bil som gör det möjligt för kvinnor att ta hand om hem och barn i än mer effektiv utsträckning än tidigare leder knappast till en mer jämställd situation. I stället kommer de reso- nemang som ligger till grund för en sådan tillverkning att leda till att den allmänna uppfattningen förstärks att det är kvinnor som har huvudansvar för hem och familj. Det nu förda resonemanget utgör endast ett exempel på de svårigheter och problem som kan uppstå när sociala skeenden tas som intäkt för biologiska förhållanden. Uppbyggnader av system för bedömning av överensstämmelse antogs den s.k. som lade grunden till revidering av , enligt vilket det är nödvändigt att avskaffa sådana tekniska handelshinder som innebär att det måste genomföras en förnyad bedömning av överensstämmelse av före- skrifter så snart en produkt ska lanseras i något av Unionens med- lemsländer. Detta ställer krav på ömsesidigt erkännande av prov- 6 , Det performativa könet. Kroppsliga inskrivanden, performativa omstört- ningar, 35/36, teoretiska och litterära tidskrift 1- 2/97, s. 21. ningar och certifieringar samt ömsesidiga villkor och regler för laboratorier, certifierings- och besiktningsorgan. antog en resolution om standardi- seringen i , som innebär ett erkännande av standardiseringen enligt den nya metoden. Den europeiska standardiseringen är fri- villig. Den syftar till att underlätta den fria rörligheten för varor. De mekanismer som införts för att uppnå detta mål grundar sig på förebyggande av nya handelshinder, ömsesidigt erkännande och teknisk harmonisering. I är det SWEDAC som har det övergripande ansvaret för att genomföra kontrollordningar i öppna system, som ger en till- fredställande säkerhet och står i överensstämmelse med principerna i EU och även i övrigt godtas internationellt. Främjande av europeisk ram för företagens sociala ansvar I Europeiska kommissionens senaste grönbok euro- peisk ram för företagens sociala ansvar uppmuntras arbetet med att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företagsarbetet – Corporate social Responsibility. finns det emellertid inte några ramar för vad detta innefattar. syftar emellertid till att få in förslag om hur företag och fackföreningar, icke-statliga organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet ska kunna samarbete för att åstadkomma en gemensam europeisk ram för företagens sociala ansvar. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning just skulle kunna tjäna som hjälpmedel för att uppmuntra till ett sådant samarbete. Vi menar också att det finns anledning att involvera landets läns- experter vid genomförandet av ett frivilligt system för jämställd- hetsmärkning. De skulle till exempel kunna anordna utbildningar i och om jämställdhet för att på så sätt nå ut med den bas som syste- met för frivillig jämställdhetsmärkning vilar på – att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning. Jämställdhetsmärkningen underlättar offentlig upphandling Det ställs höga krav på att den offentliga upphandlingen sköts på ett affärsmässigt sätt, vilket Utredningen tveklöst ställer sig bakom. Det är just därför som det är så viktigt att upphandlingen sker efter särskilda på förhand bestämda kriterier, eftersom det en- dast är då som det går att undvika skönsmässiga ad hoc-lösningar. På så sätt blir det också möjligt att nå upp till de högt ställda kraven på likabehandling inom EG-rätten. Utredningen konstaterar således att klara och enkla regler för offentlig upphandling såsom att godta märkningar och certifie- ringar från öppna system faktiskt innebär ett effektivt redskap för att nå målet: en fri marknad med fri rörlighet över gränserna för varor, tjänster, kapital och personer. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle faktiskt kunna underlätta den offentliga upphandlingen, genom att märk- ningen skulle kunna tjäna som en garanti för att den aktuella verk- samheten, produkten och/eller tjänsten uppfyller de krav som är uppställda för märkningen. Producenters intresse för frivillig jämställdhetsmärkning Utredningen har tagit del av en kvantitativ studie samt även genomfört en kvalitativ studie över intresset för frivillig jämställdhetsmärkning från näringslivets sida (). Sammantaget visar de båda studierna att det finns ett intresse för frågor om jämställdhet, även om det råder brist på kunskap om vad jämställdhetsbegreppet innebär. Trots detta uppger av företrädare för skånska företag att de är intresserade av att jäm- ställdhetsmärka sina företag. Vid Utredningens intervjuer med företrädare för olika företag inom skiftande branscher framkom framför allt önskemål om att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ställa krav både på den enskilda verksamhetens jämställdhetsarbete och på att jäm- ställdhetsarbetet även får effekter på de produkter och/eller tjänster som produceras/utförs vid verksamheterna. Annars, framhöll de, finns det risk för att systemet inte blir trovärdigt, utan endast en form av läpparnas bekännelse. Konsumenters intresse för frivillig jämställdhetsmärkning genomförde på uppdrag av Utredningen en kvantitativ studie över konsumenters intresse för att köpa och/eller ta del av jämställdhetsmärkta varor och/eller tjänster. I den studien blev det tydligt att det finns ett förhållandevis stort intresse från konsumenternas sida att köpa och/eller ta del av jämställdhetsmärkta varor och/eller tjänster. Störst intresse visade konsumenterna för att placera pengar i banker som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor () och att ha möjlighet att köpa receptfria läkemedel som är utprovade på både kvinnor och män (). Så många som uppgav att de kan tänka sig att köpa produkter och/eller tjänster som produceras/utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan. Jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende Det går en skiljelinje mellan möjligheten att å ena sidan märka varor och/eller tjänster och å andra sidan genomföra bedömningar av verksamheters interna och externa arbete med hjälp av till exem- pel ledningssystem för att bli certifierad i till exempel jämställd- hetshänseende. Utredningen genomför en analys av och ger även förslag på de kriterier som ska ligga till grund för jämställdhetsmärkning av livs- medel, läkemedel, möbler, kontorsredskap, verktyg, maskiner, produk- ter inom bilindustrin, banktjänster, försäkringstjänster, hotelltjänster och restaurangtjänster. Utredningen ger även förslag på de kriterier som Utredningen menar ska ligga till grund för att en verksamhet ska kunna bli certi- fierad i jämställdhethänseende. För att jämställdhetsmärkningen ska vinna framgång på marknaden är det viktigt att systemet blir trovärdigt. Utredningen har tagit fasta på vad som har framkommit vid våra diskussioner med såväl enskilda företrädare för olika näringsverksamheter som arbets- marknadens parter: att ett frivilligt system för jämställdhetsmärk- ning måste ställa krav både på den enskilda verksamhetens jämställd- hetsarbete och det som produceras respektive levereras vid verksam- heten – tvåstegsmodellen. Det första steget i tvåstegsmodellen består av de generella jäm- ställdhetskriterierna som ställer krav på såväl det interna som det externa jämställdhetsarbetet vid verksamheten. Det andra steget utgörs av specifika jämställdhetskriterier som är särskilt anpassade till de olika produkterna och/eller tjänsterna.