sou · GQB360d4 · 2003-01-01 00:00:00 — marginalkostnad (Marginal Cost, MC) prissättning med beaktande av priselasticiteten (Ramsey-prissätt- ning) alternativkostnadsprissättning (Pricing Rule, ECPR). FDC har varit den mest använda kalkylmodellen och base- ras vanligen på historiska kostnader. Det är också denna modell som använt sig av för att beräkna självkostnad för re- glerade produkter och tjänster. har dock alltfler länder inom EU börjat tillämpa långsiktig särkostnad, LRIC-meto- 1 Jämför långsiktig genomsnittlig särkostnad (på engelska LRAIC, long run average incremental cost) vilken erhålls genom att dividera långsiktig särkostnad med inkrementet, t.ex. en viss trafikvolym. Därmed erhålls den genomsnittliga särkostnaden per enhet, t.ex. . I rapporten används genomgående benämningen långsiktig särkostnad, LRIC, såvida det inte rör sig om en hänvisning till annan text där LRAIC används den med pålägg, s.k. mark-up, för samkostnader, och det är också denna som rekommenderas av vid beräkning av såväl kostnadsorienterad ersättning för samtrafik2 som för tillträde till accessnät.3 (s. 4) - - - - - LRIC-metoden innebär att man mäter kostnaden för att tillhan- dahålla ett inkrement, dvs. en ökning av verksamheten genom t.ex. en volymökning eller en tillkommande produkt eller tjänst. Ut- gångspunkten är vanligen nukostnader snarare än historiska kost- nader. - - - - - fastställt en rekommendation 4 om prissättning vid samtrafik. En- ligt denna rekommendation anser kommissionen att den lämpli- gaste metoden för prissättning av samtrafik består i en metod som baseras på den långsiktiga särkostnaden, den s.k. LRIC-metoden. En sådan metod innebär en kostnadsberäkning som grundar sig på nukostnader/återanskaffningsvärden (eng. current costs) snarare än på historiska kostnader. Enligt rekommendationen kan vidare samtrafikavgifter som baseras på långsiktig särkostnad också inklu- dera berättigade påslag för att täcka en del av en effektiv operatörs uppskattade samkostnader som uppstår under konkurrensmässiga förhållanden. För att beräkna ett pris baserat på LRIC-metoden kan man ha två olika tillvägagångssätt. Det ena sättet, vilket i rekommendatio- nen omnämns som en model uppifrån och ned (på engelska top- down model), innebär att man utgår från de bokförda kostnaderna. Därefter görs en omvärdering av vissa tillgångar till nyanskaff- ningsvärde med pålägg för drift, underhåll och administration efter modern standard. Fördelen med detta tillvägagångssätt är att man 2Directive 97/33/EC of Parliament and of 1997 on interconnection in Telecommunication, 98/195/EC: Commission Recommendation of 8 January 1998 on interconnection in a liberalised telecommunications market (Part 1 – Interconnection pricing) 32000/417/EC Commission Recommendation of 25 2000 on unbundled access to the local loop 498/195/EG Commission Recommendation of 8 January 1998 on interconnection in a liberalised telecommunications market, Part 1 Interconnection pricing utgår från ett befintligt fungerande nät vars kostnader ursprungli- gen kan härledas till bokföringen. Nackdelen är att man begränsas av den historiska nätstrukturen och kostnader till följd av bristande effektivitet kan därmed fortfarande ingå. Dessutom innebär detta tillvägagångssätt minskad transparens då såväl bedömningar som beräkningar vid framförallt fördelning av samkostnader till stor del görs av den operatör som äger nätet. Ett annat tillvägagångssätt för beräkning av priser baserade på LRIC-metoden är att i stället för att utgå från bokförda kostnader utgå från nätet som därefter kostnadsberäknas, en modell nedifrån och upp (på engelska bottom-up model). Fördelar med detta sätt är att man inte begränsas av den historiska nätstrukturen och den eventuella ineffektivitet som finns inbyggd i denna. Detta tillväga- gångssätt står väl i överensstämmelse med EU-rekommendationen i vilken anges att kostnader för samtrafik skall beräknas utifrån långsiktig särkostnad då dessa utgör en nära approximering av kostnaderna för en effektiv operatör som använder sig av modern teknik. Tillvägagångssättet medger också ökad transparens då mo- dellen ofta byggs i samråd med marknadens aktörer. - - - - - - Vid införande av LRIC-metoden finns som ovan anförts huvud- sakligen två tillvägagångssätt: en s.k. uppifrån och ned (på engelska top-down) modell och en s.k. nedifrån och upp (på engelska bottom-up) modell. Båda tillvägagångssätten har för- och nackdelar och det har därför utvecklats en praxis hos de länder som infört LRIC-metoden att genomföra båda beräkningssätten. Kostnaderna för reglerade produkter och tjänster beräknas dels i en modell upp- ifrån och ned som efter riktlinjer från tillsynsmyndigheten upprät- tas av nätägaren, dvs. i av , dels i en modell nedifrån och upp av tillsynsmyndigheten i samarbete med marknadens aktö- rer. Därefter görs en avstämning och sammanvägning av resultaten för att på så sätt utnyttja fördelarna med respektive tillvägagångs- sätt. Utnyttjande av båda modellerna för kostnadsberäkning överens- stämmer väl med det förfarande som beskrivs i EU:s rekommenda- tion om prissättning av samtrafik. Erfarenheter från andra europe- iska länder visar också att framtagandet av båda modellerna är mer eller mindre nödvändig för att åstadkomma en ändamålsenlig kal- kylmodell baserad på LRIC-metoden. PTS gör därför bedöm- ningen att ett införande av den nya metoden i bör ske ge- nom att båda tillvägagångssätten utnyttjas och att arbetet sker så öppet för insyn som möjligt. (s. 7) , K., Söderlind, E. & , M., Konkurrenslagen – en kommentar, : juridik, 1999 , H., domar 1961 – 1990. (SvJT 1991 s. 329 – 333) , H., domar 1991 – 1993. (SvJT 1994 s. 381 – 383) , H., Nyheter från . (SvJT 1995 s. 534 – 535) Nordicom- Mediesverige 2001/2002, Statistik och analys, Nordicom- Mediebarometer 2001, och , IT-infrastrukturen i , 2001 , Konkurrensen i accessnätet, situationen och förslag till åtgärder, 2002 , Konkurrensen på Internetmarknaden, 2001 , Risker för monopolisering av bredbands- tjänster i flerfamiljshus, 2000 , Telelagen och Internet , Studie av tredjepartsoperatörer på markna- den för mobila tjänster, 2001 , Svensk telemarknad , 2001 , Svensk telemarknad 2001, 2002 , Konkurrenssituationen på olika delmarkna- der inom teleområdet, 2001 , och , Mobiltelemarknaden, 2001 , för livet, 2001 , Ny kalkylmodell – LRIC-metoden, 2002 , Uppdrag till av- seende säkerheten i telenäten vid svåra påfrestningar, 2002 , Förslag till ändring av telelagen (1993:597) avseende skyldighet för operatörer av mobila telenät att tillhandahålla nationell roaming, 1999 , Budgetunderlag för 2003-2005 Radio- och , En guide till digital TV, 2000 , Exponering för radiofrekventa fält och mobiltelefoner, SSI rapport 2001:09, 2001 (), televerksam- het, 2000 (), Fakta om informations- och kommunikationsteknik i , 2002 Statskontoret, Svenska delen av Internet, 1997:18 , H., Allmän förvaltningsrätt, 20 uppl., 2000 1985/86:170 Om räddninstjänstlag m.m. prop. 1987/88:118 Om inriktning av telepolitiken prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt, 1991/92:53 Förslag till ny lagstiftning för kabelsändning m.m. 1991/92:140 Om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verk- samheten 1993-1996 m.m. 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning 1992/93:200 En telelag och en förändrad verksamhet för tele- verket m.m. 1993/94:53 Förbud mot viss avkodningsutrustning 1993/94.117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor 1994/95:128 Ändring i telelagen (1993:597) m.m. 1995/96:160 Radio- och TV-lag 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:597) m.m. prop. 1996/97:67 Digitala TV-sändningar 1996/97:136 Ny ellag 1997/98:15 Ansvar för elektroniska anslagstavlor prop. 1997/98:126 Nummerfrågor 1997/98:34 Standarder för sändning av TV-signaler, m.m. 1997/98.167 Ändringar i lagen (1993:599) om radiokommu- nikation, m.m. prop.1997/98:184 Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. 1998/99:1, Budgetpropositionen prop. 1998/99:144 Regler om företagskoncentration prop. 1999/2000:49 Utökat skydd för kodade tjänster 1999/2000:51 Lag om radio- och teleterminalutrustning m.m. prop. 1999/2000:57 Avreglering på mobiltelemarknaden 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla 1999/2000:117 Lag om kvalificerade elektroniska signaturer m. m. prop.1999/2000:140 Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald 2000/01:74 Ändringar i telelagen, 1993:597, avseende nummerportabilitet 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 prop. 2001/02:1 Budgetpropostionen 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet prop. 2001/02:98 Abonnentupplysning 2001/02:150 Lag om elektronisk handel och andra informa- tionssamhällets tjänster, m.m. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap 1987/88:TU28 Om inriktning av telepolitiken bet. 1990/91:TU28 Telepolitik i utveckling 1991/92: KrU28 Den avgiftsfinansierade radio- och TV- verk- samheten 1993–1996 m.m. 1992/93:TU30 En telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. 1994/95:TU17 Ändring i telelagen m.m. bet. 1995/96:KU29 Radio- och TV-frågor bet. 1996/97: TU5 Översyn av telelagen m.m. 1998/99:TU3 Ändringar i lagen som radiokommunikation m.m. 1998/99: KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 1999/2000:TU9 Ett informationssamhälle för alla European commission, Status rapport on European union electro- nic communications policy, SOU 1991:107 Lag om radiokommunikation, m.m. SOU 1992:70 Telelag SOU 1999:55 Konvergens och förändring. Samordning av lagstift- ningen för medie- och telesektorerna SOU 1999:85 Bredband för tillväxt i hela landet. Närings-, regio- nal- och välfärdspolitiska aspekter på IT-infrastrukturen SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst - ett berednings- underlag SOU 2000:111 IT-infrastruktur för stad och land SOU 2001: 28 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet. Utvidgat grundlagsskydd och andra frågor om tryck- och yttrandefrihet SOU 2001:38 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet SOU 2001:41 Säkerhet i en ny tid SOU 2001:86 Förordning om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap SOU 2001:90 Digital TV - modernisering av marknätet SOU 2002:38 Digital Radio. Kartläggning och analys SOU 2002:54 En ny prisinformationslag Ds 1994:53 Motiv för offentliga åtaganden Ds 2000:56, Effektivare tvistlösning på teleområdet Ds 2001:40 Nya bud – en rapport om auktioner och upp- handling Ds 2001:52 Abonnentinflytande i kabel-TV-nät SÖ 1985:66, internationella överenskommelser