sou · GQB395d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Entreprenuers in Government. Fijnaut, , G (red.) Surveillance in Comparative Perspective. The Hague: Kluwer tional Förordning (1996:773) med instruktion för Förordning (1989:730) med instruktion för , P, 1994. Security Intelligence and the Liberal , D, 1987. Models of Democracy. , J, 1993. Politik som intressekamp. slutsfattande och organiserade intressen i . , E & Stjernquist, N, 1985. Controlling the CIA: A Critique of Current Safe- guards, i Hastedt, G P (ed). Laqueur, W, 1994. The Uses and Limits of Intelligence. New Bruns- wick: Transaction Publishers. , C, 1990. , L 1991. Förvaltning och demokrati. Hemliga tjänster och det öppna samhället , L, 1998. : Lustgarten, L, 1997. Accountability of in West- ern Democracies, i Töllborg, D (ed) and the Rule of . , univer- sitet, skrift nr 5. Lustgarten, L & , I, 1994. In From the Cold. : Clarendon Press. , E, 1989. , J G & , J P, 1995. Moynihan, D P, 1997. Secrecy as Government Regulation, i PS: political science & politics, pp. , T, 1999. Några studier till T-kontorets historia. Sam- fundet för utgivande av handskrifter rörande hi- storia. Przeworski, A – Stokes, S C – Manin, B (eds.) Democracy, Accountability and Representation. : Uni- versity Press. Rapport till regeringen av beslutad . , A, 1967 (1946). Varför demokrati?. , B, 1992. Den korporativa staten. statsförvaltning i svensk politik. Söderlind, D & , O, 1988. : Diskurs förlag. Töllborg, D, 1986. En ideologikritisk studie kring den svenska personalkontrollkungörelsen. Töllborg, D, 1991. Den svenska säkerhetspolisen och dess arbetsmetoder. Töllborg, D, 1997. and the Rule of . , , skrift nr 5. Töllborg, D, 1999. Svenskt säkerhetsskydd i förvandling. , J Q, 1989. Do and Why They Do It. , P, 1987. Det amerikanska spåret. En undersökning av IB:s bildande och eventuella kopplingar till . Varför skapades IB (eller Grupp B som den hemliga avdelningen inom Försvarsstaben kallades )? Sedan och publicerade sina artiklar i FiB/Kulturfront 1973 har fle- ra teorier lanserats. Vissa journalister har hävdat att IB var socialdemokraternas egen hemliga underrättelsetjänst och bildades för att övervaka och kontrollera kommunistisk verksamhet i Sverige.1 Andra har förkla- rat skapandet av IB med socialdemokraternas misstro mot Säker- hetspolisen (), eller den särskilda polisverksamheten som enheten kallades . Enligt denna teori litade inte soci- aldemokraterna på att skulle kunna göra korrekta bedömning- ar av vilka som var säkerhetsrisker mot bakgrund av politiskt hem- vist. Därför vore det bättre att trogna socialdemokratiska fackföre- ningsmän anlitades. Av den anledningen ingicks ett trepartsavtal mellan försvaret, SAF och LO om att skapa en övervakningsorga- nisation där Grupp B ingick som en hemlig säkerhetstjänst. Det var försvarsstabens inrikesavdelning, och i synnerhet Grupp B under ledning av , som kom att ansvara för vitala delar av denna verksamhet. hade i sin egenskap av militär och socialdemokrat breda kontaktytor både i försvaret och i SAP.2 drar också samma slutsats i sin , där han hävdar att det 1Kanger, /, , Kommunistjägarna. 2F d partisekreteraren och utrikesministern har hävdat att detta var orsaken till att IB skapades. var militären som utnyttjade de socialdemokratiska kontaktnäten för sin kartläggning av svensk kommunistisk verksamhet.3 Den analysen gör också under ledning av i sitt betänkande från 1998.4 En annan teori som framförts har gått ut på att amerikanska krav låg bakom bildandet av IB. Enligt den teorin krävde sä- kerhetsgarantier för att inte amerikanska försvarshemligheter läckte till tredje makt, då avancerade vapensystem såldes och hemliga tekniska uppgifter levererades till . Genom ett sä- kerhetsavtal som slöts med hade garanterat ett visst säkerhetsskydd för hemlig ameri- kansk teknisk information som förvarades i landet. Den lovade att med egna säkerhetsorgan kontrollera att det inte förekom kommunistisk eller annan infiltrationsverksamhet vid de företag och myndigheter som handskades med hemlig ameri- kansk information.5 Flera socialdemokratiska politiker har anfört de amerikanska kraven som orsak till att IB bildades. Exempelvis för fram denna förklaring i sina memoarer.6 Även f.d. försvarsmi- nister , som var statssekreterare i försvarsdepartementet, har för uttalat sig i samma riktning.7 har också hävdat att amerikanska krav låg bakom bildandet av Grupp B.8 Den som kanske tydligast uttryckt denna förklaring, är f.d. departementsrådet i försvarsdepartementet, . Inför såväl som 2000 har han hävdat att det var de amerikanska säkerhetskraven som låg till grund för att IB skapades. har emellertid inte kunnat uppge om övervakningssystemet byggdes upp enligt direkta amerikanska krav eller om Grupp B bildades av de svenska säkerhetstjänsterna utifrån vad de själva bedömde som nödvändigt för att kunna leva upp till säkerhetsavtalet.9 3Kokk, , . Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen. 4Redovisning av vissa uppgifter om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. till Regeringen, . 5Säkerhetsavtalet, se överenskommelse med främmande makter. (SÖ) 1961:51. 6Carlsson, I, Ur skuggan av . 1999, s. 157. 7Säkerhetstjänstkommissionens samtal med , . 8Säkerhetstjänstkommissionens samtal med , . Se även Syn- nergrens uttalande vid ett seminarium vid FOA vilket hölls 1993, se FOA VET om försvars- forskning. FOA:s försvarsforskning s. 85, 1995. 9Säkerhetstjänstkommissionens samtal med , . Se även av utfrågning av direktör , . 1.1Stämmer denna förklaring? träffades en mer övergripande överenskom- melse mellan och rörande militärt tekniksamarbete med beteckningen Memorandum of Understanding Concerning Technical Information.10 Till varje enskilt avtal knöts ett hemligt s.k. annex (bilaga), vilka specificerade särskilda villkor för varje enskild överenskommelse mellan och den svenska motparten (försvarsindustri eller vapenslag). En första fråga som infinner sig är hur detta går ihop rent krono- logiskt. Grupp B bildades nämligen . De som fört fram den- na förklaring har dock menat att de förhandlingar och diskussioner som utmynnade i säkerhetsavtalet fördes redan under senare hälf- ten av . Mot den bakgrunden skulle det alltså vara möjligt att de amerikanska kraven påverkade Grupp B:s utformning, även om säkerhetsavtalet undertecknades först . 1.2Rapportens syften och frågeställningar Syftet med denna undersökning är att pröva om hypotesen med de amerikanska kraven äger giltighet. För att kunna testa hypotesen måste även de svensk-amerikanska förbindelserna i teknik- exportfrågor i bred betydelse analyseras. Med teknikexport avses här de frågor som gällde krigsmateriel. Det är inte fråga om att analysera exportkontrollen inom ramen för den framväxande embargopolitiken mot kommunistblocket under det , även om den frågeställningen berörs. I denna under- sökning kommer följande frågor att besvaras: 1.Hur växte teknikexportsamarbetet fram mellan och ? 2.Vilka överenskommelser och avtal på krigsmaterielområdet har funnits mellan och ? 3.Vilka eventuella krav måste leva upp till för att skulle acceptera en vidgad export av krigsmateriel? 4.Vilket syfte hade de eventuellt framförda kraven och genom vil- ka kanaler skedde det i så fall? 10 Memorandum of Understanding concerning Technical Information, (Om noteväxlingen mellan och , se SÖ 1962:38). 5.Vilka svenska reaktioner ledde de eventuellt framförda ameri- kanska kraven till och fördes några förhandlingar om implemente- ring av dessa? 6.Vilka åtgärder ledde det svensk-amerikanska tekniksamarbetet på krigsmaterielområdet för del? 7.Hur informerades de berörda myndigheterna i om de even- tuellt vidtagna åtgärderna? I har flera arkiv genomsökts, både tillhörande statliga myn- digheter och enskilda organisationer. Kommissionen har ägt full tillgång till de statliga arkiven, även till kvalificerat hemliga hand- lingar. Därmed inte sagt att allt som kan vara av värde för denna rapports syften har bevarats. I exempelvis Militära underrättelse- tjänstens (MUST) arkiv har många dokument, vilka möjligen kun- nat ge mer kunskap om de svensk-amerikanska förbindelserna, ut- gallrats. Följande myndighetsarkiv har genomsökts i : (), , MUST, Säkerhetspolisen, För- svars-, Inrikes- och Utrikesdepartementens och Neutralitetspoli- tikkommissionens arkiv (förvaras vid centralar- kiv). Även enskilda militärers arkiv har genomsökts. Dessutom har av gjorda samtalsuppteckningar an- vänts som källa (se lista över arkiv i käll- och litteraturförteckning- en). I är det främst National Archives och Library of Congress i som har genomsökts. Följande periodiseringar har gjorts för att underlätta en analys av de svensk-amerikanska förbindelserna. har valts eftersom de svenska påstötningarna om att få köpa ameri- kansk krigsmateriel började kring 1948 och de första mer omfat- tande svenska sonderingarna om att förvärva avancerade ameri- kanska vapensystem inleddes /54. , 1954-1958, diskuterade svenska och ameri- kanska experter en svensk import av vapensystem från . En konsekvens av dessa samtal blev att en amerikansk expertgrupp i säkerhetsfrågor gjorde ett viktigt besök i . Besö- ket resulterade i att sade ja till en mer omfattande teknikex- port. Under nästa period, 1959-1962, undertecknades olika krigs- materielavtal mellan de bägge staterna, och slutligen slöts det ovan nämnda ramavtalet, Memorandum of Understanding Concerning Technical Information, . Den sista perioden som valts är , eftersom den möjliggör en analys av hur avtalet ef- terlevdes och vilka kontakter som upprätthölls fram till dess att IB avslöjades . Under dessa år rasade även och det kan vara av intresse att se om denna konflikt påverkade det svensk-amerikanska tekniksamarbetet på krigsmaterielområdet mot bakgrund av att kritiserade politik. 2USA:s exportkontrollpolitik 1940- 1972: en kort bakgrund Den amerikanska exportkontrollens historia börjar sent. Först fick en lagstiftning som avsåg att kontrollera exporten av militärstrategiskt viktiga produkter. The Export Con- trol Act skapades för att förhindra en export till andra länder av produkter vilka ansågs betydelsefulla för det amerikanska försvaret. Det primära syftet med lagen var att stärka en inhemsk produktion och därmed minska beroendet av utländska produkter. I motsats till senare lagstiftning var The Export Control Act inte speciellt in- riktad på att försvåra amerikansk export av strategiskt viktiga pro- dukter till reella och tänkbara fiender. Den målsättningen, vilken syftade till att tjäna den nationella säkerheten, var snarare av se- kundär betydelse. Lagen var tänkt att fungera tillfälligt, men den förlängdes 1942, 1945, 1946 och 1947.11 Exportlagstiftningen hängde således kvar efter kriget. kom dock kontrollsystemet att luckras upp i och med att licenskra- vet för export till och försvann. Men när kalla kri- get var ett faktum, och den amerikanska säkerhetspolitiken därmed ändrade fokus, fick exportkontrollen ny aktualitet. Hotbilden hade visserligen förändrats. och öststatskommunismen fick ta över den roll som tidigare spelats av och . Den amerikanska kongressen ansåg att den nya situationen krävde en mer passande lagstiftning. Lagen var anpassad till en krigssituation och av den an- ledningen röstades en ny lag igenom, The Export Control Act of 1949. Den nya lagen gällde alla, inte bara militärt betingade, export- situationer. Således kunde även export av civila varor till en poten- tiell fiende förbjudas med hänsyn till den nationella säkerheten. Syftet var att förhindra att det kommunistiska blocket erhöll stra- tegiskt viktiga varor från väst, vilka kunde användas för att stärka den östeuropeiska krigsmaskinen. Av den anledningen var det vik- tigt att även andra västländer deltog i den nya embargopolitiken. 11 , , , Interdependens, konflikt och säkerhetspolitik. och den amerikanska teknikexportkontrollen. 1998, s. 10. Intresset från de övriga västländerna var svalt. Orsa- ken till det svala intresset var att den västeuropeiska handeln med bedömdes komma att minska. Efter långdragna för- handlingar, där sammankopplade embargo- politiken med mottagande av militär hjälp, accepterade merparten av de västeuropeiska staterna krav på bildandet av en multi- lateral organisation för exportkontroll. antogs Mutual Defense Assistance Act. Lagen tillät militär export till länder som var beredda att ansluta sig till den framväx- ande globala exportkontrollen. konstituera- des den organisation som skulle administrera detta samarbete, Co- ordinating (Co- Com).12 Kärnan utgjordes av Nato-staterna , , Ita- lien, , , och . , , och anslöt sig . och blev medlemmar påföljande år och 1953 gick och med i organisationen. ville att även de alliansfria västländerna , , och skulle bli medlemmar i , men de avstod med hänsyn till neutralitets- politiken13 (och skulle senare inlemmas i export- kontrollen men då genom ett informellt samarbete, se nedan). Inte alla varor blev föremål för embargot. I själva verket ansågs handeln med viktig för de flesta västeuropeiska stater. Dessa hade lidit stora ekonomiska förluster under andra världskri- get och ett lyckat Marshallprogram var beroende av denna handel. Den principiella hållningen var att begränsa embargot till att gälla enbart strategiskt viktiga produkter, vilka ansågs kunna användas i den kommunistiska krigsmaskinen. Kontrollistor upprättades över dessa strategiskt viktiga varor. , som bröt ut , med- förde att dessa kontrollistor utökades. Denna utvidgning av embar- got uppskattades inte av de västeuropeiska medlemsstaterna, som befarade en reducerad handel. Det var främst som reagerade mot de hårdare amerikanska kraven. kom också embargopolitiken att uppmjukas, till stor del beroende av britter- nas motstånd. Den brittiska regeringens huvudsakliga argument var att spänningen mellan öst och väst minskat efter död och det uppnådda stilleståndsavtalet i . Av den anledningen kunde även kontrollistan reduceras, hävdade britterna i samtalen med de 12 Om CoCom:s framväxt, se Førland, , Cold Economic Warfare: The Creation and Prime of CoCom, 1948-1954. 13Åström, , Ögonblick. Från i UD:s tjänst. 1992; , s. 53. CoCom:s kontrollistor reducerades överhuvudtaget och därmed ökade den väst- europeiska handeln med Östeuropa.14 Den amerikanska exportkontrollen kom att bli mer flexibel un- der presidenterna . Enbart mycket strategiska produkter belades nu med embargo. var den allmänna uppfattningen i att ett totalembargo mot Sovjetblocket endast skulle få mar- ginella effekter. Orsaken till omorienteringen var inte enbart att det internationella läget ansågs mindre hotfullt. Den försämrade amerikanska ekonomin påverkade också uppluckringen av export- kontrollen. Den amerikanska exporten behövde helt enkelt ökas för att få fart på den inhemska ekonomin igen. En konsekvens av denna omorientering blev att ett omfattande teknik- och forsk- ningsavtal undertecknades med 1972. I sak innebar denna politik att lät stryka de varor i kontrollistorna som ändå kunde skaffa från andra länder. Det övergri- pande villkoret var att den nationella säkerheten inte fick hotas.15 14Mörth & Sundelius, s. 56. Om olika tolkningar av den amerikanska hållningen, se Adler- , , Western Economic Warfare 1947-1967. Se även Mastand- uno, M, Trade as a Strategic Weapon: American and Alliance Export Control Policy in the . Ingår i Ikenberry, D, , D och Mastanduno, M, and American Foreign Economic Policy. Itacha, NY: . 15Mörth & Sundelius, s. 56 ff. 3USA:s militära exportkontroll och () När väl var ett faktum började svenska militärer att för- höra sig om inköp av högteknologisk krigsmateriel från och . hade i motsats till sina skandinaviska grann- länder en omfattande egen tillverkning av vapen, men likväl behöv- de det svenska försvaret stärkas. Det var i synnerhet spaningsradar- stationer för luftbevakning och stridsledning som efterfrågades. Den svenska flygförvaltningen beställde ett radarsystem med be- teckningen PJ-21 från . Den första stationen kom i mitten av 1948, men fler blev det inte eftersom britterna stoppade leveranserna med hänvisning till det spända internationella läget. Av den anledningen vände sig den svenska flygförvaltningen till det amerikanska bolaget med en beställning av 23 stationer. Ett avtal skrevs, men de amerikanska myndigheterna16 sade nej till exporten och avvisade de övriga svenska förfrågningarna om köp av krigsmateriel. Den främsta an- ledningen var att ville markera sitt missnöje med den svenska neutralitetspolitiken.17 hade i samband med Natos bildande förgäves försökt förmå den att ansluta sig. Ett annat skäl, som framfördes till de svenska representanterna, var att var mer angeläget om att tillgodose de allierades behov av krigsmateriel än att hjälpa en neutral stat. Slutligen fanns även en oro över att skulle hamna på fel sida i händelse av krig mellan västmakterna och och att den exporterade materielen skulle kunna hamna i fiendens händer.18 När Nato väl var bildat och insåg att skulle förbli neutralt, ändrades både den amerikanska och brittiska hållningen. Att försöka pressa in i västalliansen med en re- striktiv politik ansågs nu som utsiktslöst. Dessutom hade förtroende för den svenska krigsmakten ökat och av den anled- 16Agrell, , Fred och fruktan. säkerhetspolitiska historia 1918-2000. 2000, 150 f. 17Om kriget kommitFörberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949-1969, SOU 1994:11, s. 129. ningen borde slagstyrka förbättras ytterligare för att stå emot sovjetisk aggression, resonerade beslutsfattarna på ameri- kansk sida. En konsekvens av denna hållning var att fick köpa stridsflygplan från . togs ock- så nya förfrågningar om köp av framför allt spaningsradar- stationer upp till diskussion. Ett godkännande var nu på väg.19 beviljade exportlicens för ett antal radarstationer från inleddes en intensiv diplomatisk aktivitet för att skapa förut- sättningar för en utvidgad export av krigsmateriel till . Även om inte var medlem av Nato, låg det i både västmakternas och svenskarnas intresse att landet hade ett starkt försvar. Om skulle ta steget att förse med avancerade vapensystem, måste svenskarna vara beredda att samarbeta inom ramen för en isolering av och andra kommunistiska stater. Från För- enta staternas sida utgjorde embargopolitiken och Marshallplanen (deltog i Marshallplanen21) två sidor av samma mynt. Att stärka stabilitet betydde inte enbart ekonomisk återupp- byggnad utan också att den hotande öststatskommunismen kunde isoleras. Om vissa västeuropeiska stater ställde sig utanför det framväxande embargosamarbetet, löpte man risken att isoleringen av kommunistblocket skulle misslyckas. Då kunde strategiskt vik- tiga produkter fortsätta att vidareexporteras till . I och med att Mutual Defence Assistance Act of 1949 antogs fick ett starkt påtryckningsmedel. I samband med utbrott ökade den amerikans- ka pressen på för en anslutning till CoCom. Året därefter nåddes en kompromiss mellan svenska representanter och , vilken innebar att lovade att undvika export av strategiskt viktiga varor till kommunistblocket. Det var inte fråga om ett formellt avtal utan en unilateral deklaration från svensk sida. Från horisont var det viktigt att samarbetet fick denna informella karaktär för att inte misstanken skulle kunna 19Radar Sets for , Memorandum of Conversation, , 758.5-MAP/8- 2550, Snow till Secretary of State, , 758.5-MAP/9-2650, National Ar- chives (NA). 20Om kriget kommitFörberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949-1969, SOU 1994:11, s. 130. 21Om politik i förhållande till Marshallplanen, se , , Visionen om . Svensk neutralitet och europeisk återuppbyggnad . 1995; , , Keep them Strong, keep them Friendly. Swedish-American Relations and the , 1948-1952. uppkomma att den svenska alliansfriheten övergivits.22 Genom det- ta gentlemens agreement hade lovat att informera vid eventuella avvikelser från CoCom:s exportpolitik. Det var med andra ord fråga om en samkörning med CoCom men utan bindan- de och formella avtal. I ögon hade i praktisk mening förbundit sig att föra en handelspolitik som övriga Nato-länder.23 Mot den bakgrunden var villigt att sälja krigsmateriel till . En överenskommelse träffades och i form av en noteväxling, där det framgick att skulle få köpa utrustning, materiel och tjänster från . Sveri- ge lovade att följa FN:s stadga och att föra en fredlig politik och inte angripa andra stater. Dessutom förband sig den svenska reger- ingen att inte vidareexportera hemlig utrustning av amerikanskt ur- sprung utan medgivande från samt att garantera ett säkerhets- skydd för de importerade varorna, tjänsterna och informationerna: Vad beträffar i enlighet med denna note förvärvad utrustning, material, upplysningar eller tjänster kommer icke utan regerings samtycke uppgiva rätt till eller besittning därav. kommer också att vid- taga nödiga säkerhetsåtgärder till skydd för sådan utrustning, material, tjänster eller upplysningar.24 Överenskommelsen var inte till formen ett avtal med specificerade villkor, vilka angavs enligt vissa distinkt formulerade krav och för- pliktelser. Noteväxlingen var uttryckt i en allmänt hållen form där utfästelser utgjorde en generalisering av förpliktelser enligt den amerikanska exportlagstiftningen (Mutual Defense Assistance Act).25 krävdes särskilda villkor för varje enskilt fall av im- port av amerikansk krigsmateriel. Tanken var att överenskommel- sen skulle resultera i en smidigare och mindre tidsödande process. De neutrala staterna och klassades i en kategori för 22Karlsson, , relationer till 1945-1950, s. 50 f. Ingår i /Jonter (Red), inför en ny världsordning, 1945-1950. Formativa år för svensk utrikespoli- tik?Utrikespolitiska institutet . 23Agrell 2000, s. 201. Den satte punkt för den mångåriga anpassningen till de amerikanska exportkontrollkraven. Men å and- ra sidan hade redan då CoCom-samarbetet förlorat sin betydelse, se , s. 24Sveriges överenskommelser med främmande makter 1954:74 (SÖ 1954:74); Se även But- terworth till State Department, Procurement by from of , Materials or Services, 758.5-MSP/7-352, NA. 25De olika kategorier av krigsmateriel som fick exporteras till andra länder stipulerades i en av presidenten undertecknad lista över vapen och ammunition, Enumeration of arms, am- munition, and implements of war, By the president of of . A Procla- mation, HP 24, V I, 1953-juni 1955, (). sig för att undvika sammanblandning med allierade eller kvasiallie- rade stater.26 Med hänsyn till den offentliggjordes note- växlingen först efter ett par år.27 Anledningen sägs ha varit att före undertecknandet försvann det svenska DC 3-planet över och Catalinan som spanade efter det sköts ned av ryssarna. Om noteväxlingen blev känd skulle den sovjetiska reger- ingen kunna påstå att och hade ett operationellt sam- arbete mot över med hänvisning till avta- let.28 Avtalet ledde inte till någon nämnvärd ökad amerikansk export av krigsmaterie. Inte heller levererade mängder av hemlig teknisk information till svenska försvarsindustrier eller till det svenska försvaret. Som mycket riktigt påpekar köpte det svenska försvaret krigsmateriel från andra länder . Det var som var huvudleverantör, exempelvis av stridsflygplan, navigations- system och stridsvagnar.29 Varför blev då inte den stora leverantören? Neutralitetspo- litikkommissionen analyserar inte orsaken till detta. En av anled- ningarna var att avtalet inte tillät export av avancerad utrustning och behövlig teknisk information. Den amerikanska krigsmateriel- exporten reglerades i olika listor över vad som fick säljas till andra länder. Listorna innehöll olika kategorier klassificerade efter käns- lighetsgrad för varje enskild vara eller information. Avtalet tillät så- ledes inte export av den typ av utrustning och hemlig teknisk in- formation som ansåg sig behöva.30 Medlemsländerna i Nato hade ett avtal med , Multilateral Development Assistance Pro- gram (MDAP).