sou · GQB3107d2 · 2003-01-01 00:00:00 — (39)Det finns ett behov av att förebygga eller minska kon- sekvenserna av oavsiktliga föroreningar av vatten. Åtgärdsprogram- met bör omfatta åtgärder med detta syfte. (40)I fråga om förebyggande och reglering av föroreningar bör gemenskapens vattenpolitik utgå från ett kombinerat tillväga- gångssätt och använda reglering av föroreningar vid källan genom att fastställa gränsvärden för utsläpp och miljökvalitetsnormer. (41)När det gäller vattenkvantitet bör övergripande principer fastställas för reglering av uttag och uppdämning för att säkerställa en hållbar miljö i de påverkade vattensystemen. (42)Gemensamma miljökvalitetsnormer och värden för utsläpps- gränser för vissa grupper eller familjer av förorenande ämnen bör i form av minimikrav föreskrivas i gemenskapslagstiftningen. 16 EGT L 229, 30.8.1998, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv /83/EG (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32). stämmelser för antagande av sådana normer på gemenskapsnivå bör antas. (43)Föroreningar genom utsläpp eller spill av prioriterade farliga ämnen måste upphöra eller stegvis elimineras. och rådet bör efter förslag från kommissionen besluta vilka ämnen som skall prioriteras och vilka särskilda åtgärder som s kall vidtas mot vattenföroreningar som orsakas av dessa ämnen. Rådet bör härvid beakta alla betydande källor och fastställa en kostnads- effektiv och rimlig nivå på och kombination av regleringar. (44)Vid fastställandet av prioriterade farliga ämnen bör försiktig- hetsprincipen beaktas, i synnerhet genom användning av fastställda potentiella negativa effekter av produkten och en vetenskaplig bedömning av risken som stöd. (45)Medlemsstaterna bör meddela föreskrifter för att eliminera förorening av ytvatten genom de prioriterade ämnena och för att progressivt minska förorening genom andra ämnen som annars skulle hindra medlemsstaterna från att uppnå målen för ytvatten- förekomsterna. (46)För att säkerställa allmänhetens, inbegripet vattenanvändar- nas, deltagande i utarbetande och uppdatering av förvaltnings- planerna för avrinningsdistrikt är det nödvändigt att tillhandahålla riktig information om planerade åtgärder och att rapportera om framsteg vid åtgärdernas genomförande för att allmänheten skall kunna delta innan slutliga beslut om nödvändiga åtgärder fattas. (47)I syfte att utarbeta lämpliga gemenskapsstrategier för att undanröja hinder för en förbättrad vattenstatus bör detta direktiv tillhandahålla mekanismer för att hantera sådana hinder som inte omfattas av gemenskapens vattenlagstiftning. (48)Kommissionen bör lägga fram en uppdaterad plan över initiativ som den avser att föreslå inom vattenområdet. (49)Tekniska specifikationer bör fastställas som en del av detta direktiv för att säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt inom gemenskapen. Kriterierna för utvärdering av vattenstatus utgör ett viktigt steg framåt. Anpassning av vissa tekniska aspekter till den tekniska utvecklingen och till standardiseringen av övervaknings-, insamlings- och analysmetoder bör ske med hjälp av ett kommitté- förfarande. För att främja en grundläggande förståelse och en kon- sekvent tillämpning av kriterierna för karakterisering av avrinnings- distrikten och utvärdering av vattenstatusen får kommissionen anta riktlinjer för tillämpningen av dessa kriterier. (50)De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut /468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kom- missionens genomförandebefogenheter17. (51)Genomförandet av detta direktiv bör medföra en skyddsnivå för vattenresurser som är åtminstone likvärdig med den som tillhandahålls i vissa tidigare rättsakter, vilka därför bör upphävas när de relevanta bestämmelserna i detta direktiv har genomförts fullt ut. (52)Bestämmelserna i detta direktiv övertar den ram för reglering av föroreningar genom farliga ämnen som inrättades genom direktiv /464/EEG18. Det direktivet bör därför upphävas när de relevanta bestämmelserna i detta direktiv har genomförts fullt ut. (53)Det bör tillses att befintlig miljölagstiftning om skydd av vatten genomförs och verkställs fullt ut. Det är nödvändigt att säkerställa en riktig tillämpning av bestämmelserna om genom- förandet av detta direktiv i hela gemenskapen genom lämpliga påföljder enligt medlemsstaternas lagstiftning. Dessa påföljder bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. 17EGT L 184, 17.71999, s. 23. 18EGT L 129, , s. 23. Direktivet ändrat genom direktiv /692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48). Syftet med detta direktiv är att upprätta en ram för skyddet av inlandsytvatten, vatten i övergångszon, kustvatten och grund- vatten, för att a)hindra ytterligare försämringar och skydda och förbättra statusen hos akvatiska ekosystem och, såvitt avser deras vatten- behov, även terrestra ekosystem och våtmarker som är direkt beroende av akvatiska ekosystem, b)främja en hållbar vattenanvändning baserad på ett långsiktigt skydd av tillgängliga vattenresurser, och c)eftersträva ökat skydd och förbättring av vattenmiljön bland annat genom särskilda åtgärder för en gradvis minskning av utsläpp och spill av prioriterade ämnen samt genom att utsläpp och spill av prioriterade farliga ämnen upphör eller stegvis elimineras, d)säkerställa en gradvis minskning av förorening av grundvattnet och förhindra ytterligare förorening, och e)bidra till att mildra effekterna av översvämning och torka och därigenom bidra till –tillräcklig tillgång på ytvatten och grundvatten av god kvalitet som behövs för en hållbar, balanserad och rättvis vattenanvänd- ning, –en betydande minskning av förorening av grundvattnet, –skydd för territoriella och vatten, –uppfyllande av målen för relevanta internationella överenskom- melser, inbegripet sådana som syftar till att förebygga och eliminera förorening av den miljön, genom gemen- skapsåtgärder enligt artikel 16.3 för att utsläpp och spill av prioriterade farliga ämnen upphör eller radvis elimineras, med det slutgiltiga målet att uppnå koncentrationer i den miljön som ligger nära bakgrundsnivåerna för naturligt före- kommande ämnen och nära noll för av människan framställda syntetiska ämnen. I detta direktiv tillämpas följande definitioner: 1)ytvatten: inlandsvatten utom grundvatten; vatten i övergångs- zon och kustvatten utom när det gäller kemisk status då det även skall inbegripa territorialvatten. 2)grundvatten: allt vatten som finns under markytan i den mättade zonen och som står i direkt kontakt med marken eller underliggande jordlager. 3)inlandsvatten: allt stillastående eller strömmande vatten på markytan och allt grundvatten på landsidan av den baslinje från vilken territorialvattnets bredd mäts. 4)flod: en förekomst av inlandsvatten som till största delen strömmar på markytan men som kan strömma under jorden en del av sitt lopp. 5)sjö: en förekomst av stillastående inlandsytvatten. 6)vatten i övergångszon: förekomst av ytvatten i närheten av flodutlopp som delvis är av salthaltig karaktär till följd av när- heten till kustvatten men som på ett väsentligt sätt påverkas av sötvattenströmmar. 7)kustvatten: ytvatten som finns innanför den linje på vilken varje punkt befinner sig på ett avstånd av en sjömil från närmaste punkt på den baslinje från vilken bredden av ter- ritoralvattnet mäts och som, när det är lämpligt, sträcker sig till den yttre gränsen för vatten i övergångszon. 8)konstgjord vattenförekomst: en ytvattenförekomst som skapats genom mänsklig verksamhet. 9)kraftigt modifierad vattenförekomst: en ytvattenförekomst som till följd av fysiska förändringar genom mänsklig verksamhet på ett väsentligt sätt har ändrat karaktär, enligt vad som anges av medlemsstaten i enlighet med föreskrifterna i bilaga II. 10)ytvattenförekomst: en avgränsad och betydande ytvattenföre- komst som till exempel en sjö, ett magasin, en å, flod eller kanal, ett vatten i övergångszon eller en kustvattensträcka. 11)akvifer: ett eller flera lager under ytan, av berggrund eller andra geologiska skikt med tillräcklig porositet och genomsläpplig- het för att medge antingen en betydande ström av grundvatten eller uttag av betydande mängder grundvatten. 12)grundvattenförekomst: en avgränsad volym grundvatten i en eller flera akviferer. 13)avrinningsområde: landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar genom en sekvens av åar, floder och, möjligen, sjöar till havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flod- mynning eller ett enda delta. 14)delavrinningsområde: landområde från vilket all ytvattenavrin- ning strömmar genom en serie åar, floder och, möjligen, sjöar till en viss punkt i ett vattendrag (normalt en sjö eller ett flodtillopp). 15)avrinningsdistrikt: land- och havsområde som utgörs av ett eller flera angränsande avrinningsområden tillsammans med deras förbundna grund- och kustvatten, som enligt artikel 3.1 identifieras som huvudenheten för förvaltning av avrinnings- områden. 16)behörig myndighet: en eller flera myndigheter som identifieras enligt artikel 3.2 eller 3.3. 17)ytvattenstatus: allmän benämning på statusen hos en ytvatten- förekomst som bestäms av dess ekologiska status eller dess kemiska status, beroende på vilkendera som är sämst. 18)god ytvattenstatus: den status som uppnås av en ytvatten- förekomst när både dess ekologiska status och dess kemiska status åtminstone är god. 19)grundvattenstatus: allmän benämning på statusen hos en grundvattenförekomst, som bestäms av dess kvantitativa status eller dess kemiska status, beroende på vilkendera som är sämst. 20)god grundvattenstatus: den status som uppnås av en grund- vattenförekomst när både dess kvantitativa status och dess kemiska status åtminstone är god. 21)ekologisk status: ett uttryck för kvaliteten på strukturen och funktionen hos akvatiska ekosystem som är förbundna med ytvatten, klassificerad i enlighet med bilaga V. 22)god ekologisk status: status hos en ytvattenförekomst, klassi- ficerad i enlighet med bilaga V. 23)god ekologisk potential: status hos en kraftigt modifierad eller konstgjord vattenförekomst, klassificerad i enlighet med de relevanta bestämmelserna i bilaga V. 24)god kemisk ytvattenstatus: den kemiska status som krävs för att uppfylla miljömålen för ytvatten enligt artikel 4.1 a, det vill säga den kemiska status som uppnås hos en ytvattenförekomst i vilken koncentrationerna av förorenande ämnen inte överskrider de miljökvalitetsnormer som fastställs i bilaga IX och enligt artikel 16.7 och enligt annan relevant gemenskaps- lagstiftning, där miljökvalitetsnormer på gemenskapsnivå fast- ställs. 25)god kemisk grundvattenstatus: den kemiska status hos en grundvattenförekomst som uppfyller alla krav som definieras i tabell 2.3.2 i bilaga V. 26)kvantitativ status: ett uttryck för i vilken grad en grund- vattenförekomst är påverkad av direkta och indirekta uttag. 27)tillgänglig grundvattenresurs: det långsiktiga årsgenomsnittet för den totala grundvattenbildningen minus det långsiktiga årliga flöde som krävs för att uppnå de ekologiska kvalitets- målen för förbundna ytvatten som anges i artikel 4, för att undvika en betydande minskning i den ekologiska statusen hos sådant vatten och för att undvika betydande skada på terrestra ekosystem. 28)god kvantitativ status: den status som definieras i tabell 2.1.2 i bilaga V. 29)farliga ämnen: ämnen eller grupper av ämnen som är toxiska, beständiga och har benägenhet för bioackumulering, samt andra ämnen eller grupper av ämnen som ger upphov till motsvarande farhågor. 30)prioriterade ämnen: ämnen som fastställts enligt artikel 16.2 och som förtecknas i bilaga X. Bland dessa ämnen finns prioriterade farliga ämnen med vilket menas ämnen som fastställts i enlighet med artikel 16.3 och 16.6 och för vilka åtgärder måste vidtas i enlighet med artikel 16.1 och 16.8. 31)förorenade ämnen: varje ämne som kan orsaka förorening, särskilt de som förtecknas i bilaga VIII. 32)direkt utsläpp i grundvattnet: utsläpp av föroreningar i grund- vattnet utan att de filtreras genom markytan eller under- liggande jordlager. 33)förorening: direkt eller indirekt tillförsel genom mänsklig verk- samhet av ämnen eller värme till luft, vatten eller mark, som kan skada människors hälsa eller kvaliteten på akvatiska ekosystem eller på terrestra ekosystem som är direkt beroende av akvatiska ekosystem, som medför skada på materiell egen- dom eller försämrar eller hindrar möjligheterna att utnyttja de fördelar naturen erbjuder eller annan legitim användning av miljön. 34)miljömål: de mål som fastställs i artikel 4. 35)miljökvalitetsnormer: koncentrationen av ett visst förorenande ämne eller en viss grupp av förorenande ämnen i vatten, sediment eller biota, som, för att skydda människors hälsa och miljön, inte bör överskridas. 36)kombinerat tillvägagångssätt: reglering av utsläpp till ytvattnet i enlighet med det tillvägagångssätt som anges i artikel 10. 37)dricksvatten: samma betydelse som i direktiv /778/EEG, ändrat genom direktiv /83/EG. 38)vattentjänster: alla tjänster som tillhandahåller hushåll, myndig- heter eller någon slags ekonomisk verksamhet a)uttag, uppdämning, lagring, rening och distribution av ytvatten eller grundvatten, b)insamling och rening av avloppsvatten som senare släpps ut till ytvatten. 39)vattenanvändning: vattentjänster samt all annan verksamhet som enligt artikel 5 och bilaga II anges ha en väsentlig effekt på vattenstatusen. Detta begrepp gäller för artikel 1 och för den ekonomiska analys som utförs enligt artikel 5 och bilaga III.b. 40)gränsvärden för utsläpp: massa, uttryck i vissa specifika para- metrar, i koncentration och/eller i utsläppsnivå, som inte får överskridas under en eller flera tidsperioder. Gränsvärden för utsläpp får också bestämmas för vissa grupper, familjer eller kategorier av ämnen, i synnerhet för dem som anges i artikel 16. Gränsvärden för utsläpp när det gäller ämnen skall normalt gälla vid den punkt där utsläppen lämnar anläggningen, utan hänsyn till utspädning när de bestäms. När det gäller indirekta utsläpp till vatten får hänsyn tas till effekten av en renings- anläggning för avloppsvatten när de berörda anläggningarnas gränsvärden för utsläpp bestäms förutsatt att en likvärdig nivå garanteras för skydd av miljön som helhet och att detta inte leder till högre nivåer av förorening i miljön. 41)utsläppsreglering: reglering som kräver särskilda gränser för utsläppen, t.ex. ett gränsvärde för utsläpp, eller på annat sätt anger gränser eller villkor för effekter, art eller andra karak- teristika hos ett utsläpp eller driftsförhållanden som påverkar utsläpp. Användning av uttrycket utsläppsreglering i detta direktiv får, såvitt avser bestämmelserna i något annat direktiv, inte förstås som en omtolkning av de bestämmelserna i något avseende. Samordning av administrativa arrangemang inom avrinningsdistrikt Medlemsstaterna skall identifiera de enskilda avrinnings- områden som ligger inom deras nationella territorium och skall för detta direktivs ändamål hänföra dem till enskilda avrinningsdistrikt. mindre avrinningsområden kan kombineras med större avrinnings- områden eller förenas med angränsande mindre områden för att bilda enskilda avrinningsdistrikt där detta är lämpligt. I de fall grundvatten inte helt följer ett visst avrinningsområde, skall de identifieras och hänföras till det närmaste eller det lämpligaste Kustvatten skall identifieras och hänföras till det/de närmaste eller lämpligaste avrinningsdistriktet-/distrikten. 2.Medlemsstaterna skall säkerställa lämpliga administrativa arran- gemang vilket innefattar att de skall identifiera lämplig behörig myndighet för tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv inom varje avrinningsdistrikt som ligger på deras territorium. 3.Medlemsstaterna skall se till att ett avrinningsområde som täcker mer än en medlemsstats territorium hänförs till ett inter- nationellt avrinningsdistrikt. Om de berörda medlemsstaterna be- gär det, skall kommissionen vidta åtgärder för att det skall bli lättare att hänföra avrinningsområden till sådana internationella avrinningsdistrikt. Varje medlemsstat skall säkerställa lämpliga administrativa arrange- mang vilket innefattar att de skall identifiera lämplig behörig myndighet för tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv inom den del av varje internationellt avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium. 4.Medlemsstaterna skall se till att d etta direktivs krav för att uppnå miljömålen enligt artikel 4, och i synnerhet alla åtgärds- program, samordnas för hela avrinningsdistriktet. När det gäller internationella avrinningsdistrikt skall de berörda medlemsstaterna tillsammans sköta denna samordning och får för detta ändamål använda befintliga strukturer som internationella avtal givit upphov till. Om de berörda medlemsstaterna begär det, skall kommissionen vidta åtgärder för att det skall bli lättare att upprätta åtgärds- programmen. 5.I de fall ett avrinningsdistrikt sträcker sig utanför gemen- skapens territorium skall den berörda medlemsstaten eller de be- rörda medlemsstaterna sträva efter att på lämpligt sätt åstadkomma samordning med relevanta icke-medlemsstater för att uppnå direk- tivets mål i hela avrinningsdistriktet. Medlemsstaterna skall se till att bestämmelserna i detta direktiv tillämpas på deras territorier. 6.Medlemsstaterna får utse ett befintligt nationellt eller inter- nationellt organ till behörig myndighet för detta direktivs ändamål. 7.Medlemsstaterna skall utse den behöriga myndigheten senast som anges i artikel 24. 8.Senast efter den tidpunkt som anges i artikel 24 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över sina behöriga myndigheter och de behöriga myndigheterna för alla de internationella organ de deltar i. För varje behörig myndig- het skall den information som anges i bilaga I överlämnas. 9.Medlemsstaterna skall informera kommissionen om alla föränd- ringar av den information som har överlämnats enligt punkt 8, efter det att förändringen har blivit gällande. Vid genomförande av de åtgärdsprogram som anges i förvalt- ningsplanerna för avrinningsdistrikt skall medlemsstaterna a)när det gäller ytvatten i)genomföra alla åtgärder som är nödvändiga för att före- bygga en försämring av statusen i alla ytvattenförekomster, om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8, ii)skydda, förbättra och återställa alla ytvattenförekomster om inte annat följer av tillämpningen av punkt iii när det gäller konstgjorda och kraftigt modifierade vattenförekomster i syfte att uppnå en god ytvattenstatus år efter detta direktivs ikraftträdande i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, om inte annat följer av tillämpningen av de för- längningar som beslutats i enlighet med punkt 4 och av tillämpningen av punkterna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8, iii)skydda och förbättra alla konstgjorda och kraftigt modi- fierade vattenförekomster i syfte att uppnå en god eko- logisk potential och en god kemisk ytvattenstatus år efter detta direktivs ikraftträdande i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, om inte annat följer av tillämp- ningen av de förlängningar som beslutats i enlighet med punkt 4 och av tillämpningen av punkterna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8, iv)genomföra nödvändiga åtgärder i enlighet med artikel 16.1 och 16.8, i syfte att gradvis minska förorening från prio- riterade ämnen och för att utsläpp och spill av prioriterade farliga ämnen skall upphöra eller stegvis elimineras, utan att det påverkar de relevanta internationella avtal som avses i artikel 1 för de berörda parterna, b)när det gäller grundvatten i)genomföra alla åtgärder som är nödvändiga för att före- bygga eller begränsa att föroreningar kommer ut i grund- vattnet samt att förebygga en försämring av statusen i alla grundvattenförekomster, om inte annat följer av tillämp- ningen av punkterna 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8 i denna artikel och om inte annat följer av tillämpningen av artikel 11.3 j, ii)skydda, förbättra och återställa alla grundvattenföre- komster, säkerställa en balans mellan uttag och grund- vattenbildning i syfte att uppnå en god grundvattenstatus år efter detta direktivs ikraftträdande, i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, om inte annat följer av tillämpningen av de förlängningar som beslutats i enlighet med punkt 4, och av tillämpningen av punkterna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8 i denna artikel och om inte annat följer av tillämpningen av artikel 11.3 j, iii)genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att motverka varje eventuell betydande tendens till ökning av koncentra- tionen av alla föroreningar som orsakas av mänsklig verk- samhet för att gradvis minska föroreningen av grundvattnet, åtgärder för att motverka sådana tendenser skall genom- föras i enlighet med artikel 17.2, 17.4 och 17.5 varvid hän- syn skall tas till tillämpliga standarder i den relevanta gemenskapslagstiftningen, om inte annat följer av tillämp- ningen av punkterna 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8, c)när det gäller skyddade områden åstadkomma överensstämmelse med alla normer och mål år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, om inte annat anges i den gemenskapslagstiftning enligt vilken de enskilda skyddade områdena har fastställts. 2.Om fler än ett av målen enligt punkt 1 avser en viss vatten- förekomst, skall det strängaste målet gälla. 3.Medlemsstaterna får definiera en ytvattenförekomst som konst- gjord eller kraftigt modifierad när a)de förändringar i förekomstens hydromorfologiska egenskaper som vore nödvändiga för att uppnå en god ekologisk status skulle få en betydande negativ inverkan på i)miljön i stort, ii)sjöfart, inklusive hamnanläggningar, eller rekreation, iii)verksamheter för vilka vatten lagras, t.ex. dricksvattenför- sörjning, kraftproduktion eller bevattning, iv)vattenreglering, skydd mot översvämning, markdränering, eller v)andra, lika viktiga, hållbara mänskliga utvecklingsverksam- heter, b)de nyttiga mål som skall uppnås genom de konstgjorda eller förändrade egenskaperna hos vattenförekomsten på grund av teknisk genomförbarhet eller oproportionerligt höga kostnader inte rimligen kan uppnås på något annat sätt som utgör ett bättre alternativ för miljön. En sådan definition samt skälen för den skall särskilt om- nämnas i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som krävs enligt artikel 13 samt ses över . De tidsfrister som fastställs enligt punkt 1 kan förlängas i syfte att stegvis nå målen för vattenförekomster, under förutsättning att ingen ytterligare försämring av en påverkad vattenförekomsts status äger rum, när samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Medlemsstaterna konstaterar att alla nödvändiga förbättringar av statusen hos vattenförekomsterna inte rimligen kan åstad- kommas inom de tidsramar som fastställs i den punkten av åtminstone ett av följande skäl: i)Omfattningen av de erforderliga förbättringarna kan av tekniska skäl endast åstadkommas stegvis på ett sätt som spränger tidsramarna. ii)Att slutföra förbättringarna inom tidsramarna skulle bli oproportionerligt kostsamt. iii)Naturliga förhållanden omöjliggör tillräckligt snabb för- bättring av vattenförekomstens status. b)Förlängningen av tidsfristen, och skälen till detta, anges särskilt och förklaras i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet som krävs enligt artikel 13. c)Förlängningarna är begränsade till högst två ytterligare upp- dateringar av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet utom i fall där de naturliga förhållandena är sådana att målen inte kan nås .