sou · GQB3121d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vårdnadshavares ansvar och underårig elevs rätt att föra sin egen talan Elever som fyllt har rätt att själva föra sin talan i ärenden och överklaganden enligt skollagen. Denna rätt gäller även ansökan till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och överklaganden av sådana ärenden även om eleven inte uppnått . Skolans information till myndiga elevers föräldrar I skollagen föreskrivs en skyldighet för skolan att informera en elevs föräldrar om eleven är frånvarande i sådan utsträckning att det kan påverka rätten till studiehjälp. Informationsskyldigheten gäller även om eleven fyllt . Elevernas utveckling mot målen (avsnitt 10) Lärande och personlig utveckling Alla elever skall ges den ledning och stimulans som behövs i deras lärande och personliga utveckling för att de skall kunna utvecklas så långt som möjligt i enlighet med utbildningens mål. Detta skall komma till uttryck i skollagen och gälla samtliga skolformer. Ett nytt verksamhetsområde, elevhälsa, införs i skollagen. I elev- hälsan ingår omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. För verksamheten skall finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevens behov kan tillgodoses. Skollagen skall – utöver en generell regel om lärande och personlig utveckling enligt ovan – också innehålla bestämmelser om särskilt stöd. Förslaget stärker elevens rätt och anger en arbetsprocess som rektor är skyldig att följa. En utredningsskyldighet av elevens behov av särskilt stöd skrivs in i lagen. För en elev som då befinns ha rätt till stöd skall ett åtgärds- program utarbetas och fastställas av rektor eller den rektor utser. Beslut om särskilt stöd skall kunna överklagas genom förvaltnings- besvär. De medicinska insatserna inom elevhälsan skall även regleras i skollagen. I skollagen införs en hänvisning till socialtjänst- lagens bestämmelse om anmälningsskyldighet av förhållande som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Skolans arbetsmiljö (avsnitt 11) I skollagens kapitel med allmänna föreskrifter införs en bestäm- melse vari erinras om att i arbetsmiljölagen finns föreskrifter om krav på en god arbetsmiljö. Det utvidgade utbildningsbegrepp som kommittén föreslår bör få till konsekvens att arbetsmiljölagen omfattar även elever i för- skola och fritidshem. Vilka förändringar i arbetsmiljölagen som detta kan föranleda bör, enligt kommittén, dock övervägas inom ramen för den översyn som regeringen aviserat i syfte att förtydliga elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. Trygghet och arbetsro i skolan I skollagen införs bestämmelser som ger rektor och lärare möjlig- het att i akuta situationer vidta tillfälliga åtgärder för att tillförsäkra alla elever en trygg skolmiljö och studiero och för att komma till- rätta med elever som uppträder störande eller hotfullt. Föremål som är störande eller som utgör ett hot mot säkerheten skall kunna omhändertas. Förslaget ersätter nuvarande förordningsbestämmel- ser om disciplinära åtgärder. Särskilda bestämmelser om avstängning från undervisningen och förvisning från utbildningen av elever i gymnasieskolan, gymnasie- särskolan och i utbildningarna för vuxna skall finnas i skollagen i respektive kapitel för dessa skolformer. Skolformer (avsnitt 12) Förskolan blir en egen skolform inom skolväsendet och regleras i ett eget kapitel. Förslaget tydliggör förskolans roll som första ste- get i det livslånga lärandet. Bestämmelser i skollagen som gäller för skolväsendet blir tillämpliga också på förskolan. Förskoleklassen behåller sin ställning som en egen skolform. Bestäm- melser samordnas så långt möjligt med vad som gäller eller föreslås för och motsvarande skolformer. Förslaget skapar enhetliga regler och underlättar integrationen mellan förskoleklass, skola och fritidshem. Fritidshemmet föreslås ingå i skolväsendet och utgör en frivillig utbildning som kompletterar förskoleklassen, och mot- svarande utbildningar. Fritidshemmet regleras i respektive skolforms- kapitel. Nyheter som föreslås i är bl.a. tydligare regler om elevernas möjlighet att välja skolenhet. Bestämmelserna samordnas med val av förskoleklass. Om det föreligger särskilda skäl öppnas en möjlighet att flytta en elev till en annan skolenhet. Sådana skäl kan föreligga t.ex. för att tillgodose andra elevers rätt till en trygg skolmiljö. Skolskjuts utformas som en överklagbar rätt för eleven och preciseras till att avse transport mellan bostaden – den adress där eleven är folkbokförd – och den plats där utbildningen bedrivs. Rätten till utbildning i och motsvarande skolformer där skolplikten kan fullgöras knyts mer än till om eleven uppnått såväl kunskapsmålen i kursplanerna som läroplanens över- gripande mål. Eleverna i har rätt att gå ytterligare två läsår efter det att skolplikten upphörde, om de inte har nått upp till kunskapsmålen för skolformen. Den obligatoriska särskolan skall benämnas grundsärskolan. Den skall ha två inriktningar, nämligen utbildning i ämnen och utbild- ning inom ämnesområden. Begreppet träningsskola tas bort. Grundsärskolan föreslås omfatta nio årskurser med möjlighet att gå ytterligare två läsår efter det att skolplikten upphörde, oberoende av huruvida eleverna nått målen eller inte. Största möjliga enhetlig- het och följsamhet gentemot vad som föreslås för har i övrigt efterstävats. Elevernas rätt att välja skola utvidgas. Bestämmelserna för specialskolan och sameskolan skall så långt möjligt överensstämma med bestämmelserna för övriga skolformer. Specialskolan skall dock även omfatta tio årskurser. Möjlighet till enskild sameskola införs. Särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet (avsnitt 13) Skollagen bör, i likhet med den nu gällande, innehålla ett kapitel där bestämmelser samlas för verksamheter som i något avseende ersätter eller kompletterar sådana delar av skolväsendet som får sin reglering i skollagen. I 17 kap. i kommitténs lagförslag finns bestäm- melser om familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverk- samhet, vissa verksamheter för barn på sjukhus, särskild undervis- ning (på sjukhus eller motsvarande), utbildning vid särskilda resurs- center, utbildning vid särskilda ungdomshem, annat sätt att fullgöra skolplikten (s.k. hemundervisning) samt slutligen bestämmelser om internationella skolor och fristående skolor som inte uppbär bidrag från det allmänna men där skolplikten kan fullgöras. Utbildning på entreprenad (avsnitt 14) Nuvarande regler om entreprenad förtydligas och sammanförs till ett kapitel i skollagen med så långt möjligt enhetliga bestämmelser. Dessa förs in i 16 kapitlet. Möjlighet att lägga ut utbildning på entreprenad bör bli föremål för särskild utredning. Därvid bör också utredas om kommuner skall kunna lägga ut utbildning på entreprenad även till andra kommuner, landsting och statliga organ. Tillsyn och sanktioner (avsnitt 15) tillsynsansvar skall regleras i skollagen. Tillsynen om- fattar efterlevnaden av skollagen, föreskrifter som meddelats med stöd av lagen och föreskrifter om utbildningen som kan finnas i andra författningar. Tillsynsansvaret för enskild verksamhet som godkänns av kommunen ligger dock kvar på kommunen. får vidare rätt att förelägga huvudman för verksamhet som står under verkets tillsyn att fullgöra sina åligganden. Före- läggandet skall kunna förenas med vite. (avsnitt 16) Grundläggande föreskrifter om tas in i skollagen. Detta görs för att säkerställa att en prövning vid nämnden uppfyller krav på rätt till dom- stolsprövning. Konsekvenser av förslagen (avsnitt 17) Det har inte ingått i kommitténs uppdrag att föreslå kostnads- drivande reformer. Kommittén har däremot ansett att förslagen om behörighet att sätta betyg, omprövning av betyg samt möjligheten att överklaga åtgärdsprogram är motiverade med hänsyn bl.a. till uppdraget att stärka elevernas rättssäkerhet. Kommittén har också pekat på frågor där en förändring skulle vara angelägen. Sådana reformer skulle innebära ökade skyldigheter för kommunerna vilket medför kostnader som kommunerna skall kompenseras för. Kommittén har därför inte lämnat några förslag i dessa delar. Det gäller t.ex. skyldighet för kommunerna att erbjuda alla barn förskola. En sådan reform skulle vara en logisk följd av att förskolan blir en skolform. Ett annat område gäller skyldigheten att erbjuda alla elever fritidshem. Det skulle också vara en följd av att fritidshemmet blir en utbildning som knyts till den huvudverksamhet där eleven går dvs. förskoleklass, grundskola eller motsvarande skolform. Kommittén har också pekat på några situationer där rätt till skol- skjuts ånyo bör övervägas. I avsnittet behandlar kommittén även förslagets konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar. Förslag till skollag (0000:0000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om utbildning inom skol- väsendet som anordnas av det allmänna eller av enskilda. Skolväsendet omfattar följande skolformer –vuxenutbildning för utvecklingsstörda –svenskundervisning för invandrare I skolväsendet ingår också utbildning i fritidshem som komple- ment till förskoleklassen och de skolformer i vilka skolplikt kan fullgöras. I 17 kap. finns bestämmelser om utbildning och annan pedago- gisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skol- väsendet. För sådan verksamhet gäller bestämmelser i denna lag i den omfattning detta framgår av särskilda bestämmelser. 2 § I denna lag avses med –elever: barn, ungdomar och vuxna som deltar i utbildning enligt denna lag, –undervisning: sådana målstyrda processer som under lärares ledning syftar till inhämtande av kunskaper och värden, –skolenhet: av skolhuvudman organiserad enhet omfattande verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära var- andra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i skolbyggnad, –enskild: bolag, förening, stiftelse, registrerat trossamfund och enskild individ. 3 § Utbildningen syftar till att ge kunskaper och färdigheter samt att främja en allsidig personlig utveckling och en livslång lust att lära. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och ungdomars harmoniska utveckling till ansvars- kännande människor och samhällsmedlemmar samt att ge vuxna möjlighet till en stärkt ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall vidare främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden samt respekten för vår gemen- samma miljö. Den skall också ge eleverna ett historiskt och ett etiskt perspektiv. 4 § All utbildning skall utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar såsom människolivets okränk- barhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet människor emellan. Var och en som verkar inom utbildningen skall främja aktning för varje människas egenvärde och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. 5 § Utbildningen i en offentlig skola skall vara icke-konfessionell. En enskild skola kan, inom ramen för vad som sägs i 3 och 4 §§, ha en konfessionell inriktning. 6 § När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Barnets inställning skall så långt det är möjligt klarläggas. Hän- syn skall tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mog- nad. Lika tillgång till utbildning 7 § Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag. 8 § Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. 9 § För varje skolform och för fritidshemmet gäller en läroplan. Regeringen fastställer läroplanen. 10 § Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning 1 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare. I varje kommun skall det finnas en eller flera nämnder som skall fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. 2 § (Utformningen beror av ställnings- taganden.) 3 § Staten är huvudman för specialskola och sameskola samt fri- tidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. 4 § Enskilda får godkännas som huvudmän för förskola, förskole- klass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritids- hem, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Ett godkännande skall avse utbildning av bestämd omfattning vid en viss skolenhet. Godkännande skall lämnas om 1.huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen, och 2.utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder för det offentliga skolväsendet. Utbildning som avses i andra stycket innefattar även fritidshem som huvudmannen är skyldig att anordna enligt 6–10 kap. 5 § Ärenden om godkännande enligt 4 § prövas av i fråga om grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gym- nasieskola och gymnasiesärskola. prövar också ärenden om förskoleklass som anordnas vid en skolenhet med grundskola, grundsärskola, specialskola eller sameskola. Ärenden om förskola och om förskoleklass i andra fall än som avses i första stycket prövas av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Övergripande ansvar för utbildningen 6 § Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i annan författning. Ledningen av utbildningen och ansvaret för undervisningen 7 § Vid skolenheterna skall det finnas rektorer. Det åligger rektorn särskilt att verka för att utbildningen utvecklas. 8 § Rektorn skall leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde. Rektorn beslutar därvid om enhetens inre organisation och fattar i övrigt de beslut som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller annan författning. En rektor får uppdra åt en sådan befattningshavare vid skolen- heten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i andra stycket. Rektors beslutanderätt enligt särskilda föreskrifter får dock överlåtas till annan endast om det anges särskilt i dessa före- skrifter. 9 § Vid skolenheterna skall det finnas lärare som ansvarar för undervisningen. 10 § Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. 11 § Huvudmannen är skyldig att för undervisningen använda lärare, som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hän- syn till eleverna. Uppgifter som avser betygsättning får endast utföras av lärare som uppfyller kraven enligt 13 eller 14 §. 12 § Huvudmannen skall sträva efter att för undervisning anställa lärare som har forskarutbildning. 13 § Behörig att anställas som lärare utan tidsbegränsning är den som har svensk lärarexamen, som regeringen med stöd av 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434) har meddelat föreskrifter om, eller motsvarande äldre utbildning, med huvudsaklig inriktning på den undervisning anställningen avser, eller den som har utländsk lärar- utbildning och för vilken har utfärdat behörig- hetsbevis. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från bestäm- melserna i första stycket för skolor med speciell pedagogisk inrikt- ning. 14 § Den som inte är behörig enligt 13 § får ändå anställas som lärare utan tidsbegränsning om 1.det saknas sökande som uppfyller kraven på behörighet, 2.det finns särskilda skäl, 3.sökanden har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och 4.det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta undervisningen. 15 § Den som inte uppfyller kraven enligt 13 eller 14 § får anställas för att utföra läraruppgifter för högst i sänder. 16 § Elevhälsan är främst förebyggande. Den skall omfatta omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och special- pedagogiska insatser. För elevhälsans verksamhet skall det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. 17 § Huvudmannen skall erbjuda varje elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan minst tre allmänna hälsokontroller. Dessa skall vara jämnt fördelade . Eleven skall dessutom mellan de allmänna hälso- kontrollerna erbjudas kontroll av syn och hörsel och andra begrän- sade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan skall erbjudas minst en allmän hälsokontroll. Elever som avses i första stycket får vid behov anlita elevhälsan för enkla sjukvårdsinsatser. För medicinska insatser enligt första och andra stycket skall det finnas skolläkare. 18 § Huvudmannen skall se till att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling. 19 § Den som erbjuds en anställning inom sådan verksamhet som regleras i 5–10 kap. skall till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Utdraget skall vara högst gammalt. Regeringen meddelar föreskrifter om innehållet i ett sådant utdrag. Den som inte har lämnat ett registerutdrag enligt första stycket får inte anställas. 20 § Trots bestämmelserna i 19 § får den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare anställas utan att han eller hon lämnat ett registerutdrag enligt 19 § första stycket. 21 § På begäran av den som lämnat ett registerutdrag skall detta återlämnas i original. Allmänna föreskrifter för utbildning inom skolväsendet 1 § Varje huvudman skall systematiskt följa upp och utvärdera sin verksamhet och på basis härav upprätta en skriftlig kvali- tetsredovisning. Denna redovisning skall innehålla dels en bedöm- ning av i vilken utsträckning de nationella målen för utbildningen har förverkligats, dels en redogörelse för vilka åtgärder som kom- mer att vidtas för ökad måluppfyllelse. Vad som föreskrivs i första stycket för varje huvudman gäller även för varje skolenhet. Planering och kvalitetsredovisning vid skolenheten skall genomföras under medverkan av lärare, övrig personal och valda företrädare för elever och, för utbildning i vilken skolplikt kan full- göras, även företrädare för elevernas vårdnadshavare. I förskolan och i förskoleklassen skall i stället för elever valda företrädare för elevernas vårdnadshavare ges möjlighet att medverka. 2 § Om huvudmannen vid sin uppföljning och utvärdering upp- täcker brister i verksamheten skall denne se till att erforderliga åtgärder vidtas. Huvudmannen skall också ha för elever och vårdnadshavare väl kända rutiner för att ta emot och utreda klagomål. 3 § I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I vissa frågor som rör arbetsmiljön i skolan finns dessutom sär- skilda bestämmelser i denna lag. 4 § Rektorn får vidta de tillfälliga åtgärder som behövs för att till- försäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande i skolan. 5 § Lärare får under pågående undervisning vidta nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande. 6 § Rektor eller lärare får omhänderta föremål som är störande för skolverksamheten eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Ett omhändertaget föremål skall återlämnas senast vid skol- dagens slut om inte särskilda skäl föranleder något annat. 7 § För utbildningen skall det finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen skall kunna uppfyllas. 8 § Varje elev skall ha inflytande över hur hans eller hennes utbild- ning utformas och stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vida- reutveckla utbildningen. Skolan skall ge tillfälle för eleverna att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse samt även i övrigt stödja och underlätta elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor. Elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. Den närmare utformningen av elevernas inflytande skall anges i samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i 1 § tredje stycket. 9 § Eleverna skall informeras om sin rätt till inflytande och om huvuddragen i de bestämmelser som reglerar utbildningen. Eleverna skall fortlöpande hållas informerade i frågor som rör dem. De elever som valts till företrädare för andra elever skall infor- meras inför för eleverna viktiga förändringar i utbildningen eller verksamheten i övrigt och ges tillfälle att lägga fram sina synpunk- ter innan beslut fattas i sådana frågor. 10 § Av 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från skol- arbetet som behövs för uppdraget. Även den elev som valts av andra elever för att företräda dem i frågor om utbildningen skall beviljas den ledighet från skolarbetet som uppdraget kräver. Elevföreträdare skall, om de så önskar, ges särskilt stöd i skol- arbetet för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag. Elevernas utveckling mot målen 11 § Alla elever skall ges den ledning och stimulans som de behö- ver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina behov och förutsättningar skall kunna utvecklas så långt som möj- ligt enligt utbildningens mål. Elevernas utveckling skall stödjas genom elevhälsan. 12 § Om det genom uppgifter från skolans personal, eleven, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall upp- nås, skall rektorn se till att elevens behov av stödåtgärder utreds. Behov av särskilt stöd skall även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd skall han eller hon ges sådant stöd. För elever i skolformer i vilka skolplikt kan fullgöras samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall särskilt stöd ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven skall ha möjlighet att nå de mål som skall ha uppnåtts enligt läroplan och kursplaner. För elever i de skolformer som riktar sig till vuxna gäller sär- skilda bestämmelser. 13 § För en elev som enligt 12 § har rätt till särskilt stöd skall ett åtgärdsprogram utarbetas. Av programmet skall framgå hur beho- ven ser ut, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Rektorn eller den rektorn utser beslutar om åtgärdsprogrammet. Former för särskilt stöd 14 § Särskilt stöd får ges istället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna och skall i för- sta hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får stödet ges i en annan elevgrupp eller enskilt. 15 § Om åtgärder enligt 12–14 §§ för en skolpliktig elev inte i rim- lig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar får rektorn besluta om avvikelser från de mål som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). Information om elevens utveckling och bedömning av studieresultat 16 § Läraren skall i utvecklingssamtal informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens utveckling i förhållande till målen. Överenskommelser som görs skall på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare dokumenteras skriftligt. 17 § I , grundsärskolan, specialskolan, gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, vuxenut- bildning för utvecklingsstörda samt svenskundervisning för invandrare skall betyg sättas i den utsträckning och form som regeringen föreskriver.