sou · GQB390d1 · 2003-01-01 00:00:00 — som flyttat till hade enligt Ny Dag blivit ordförande i den nya organi- sationen, Internationellt forum, som genast drog till sig säker- hetstjänsternas intresse. Tillsammans med betecknades vice sekreteraren som mycket aktiva kommunister och vice ord- föranden ansågs vara åtminstone kryptokommunist.154 För att få mer information vände sig , som inom polisen hand- lade ärendet, till ungdomsförbundets ordförande, . torde efter artikeln i vägar 1957 ha framstått som anti- kommunist vilken kunde göra honom lämplig att kontakta. Innevarande dag talade undertecknad per tele- fon med sekr i svenska om Internationellt Fo- rum. Vid samtalet behövde jag icke nämna mitt namn, och berättade, att Ungdomens 153Sverige i ryska arkiv. Skrifter utgivna av 5. Band I, s. 118. 154PM av 30/1 1959. Akt 701301-0934-01, . bildat en lokalavdelning i Vasa- stan, vilken kallades Inter-nationellt forum. På min fråga om dess verksamhet svarade , att man skulle anordna studiecirklar. På min antydan om styrelsen och , vil- ken jag förmodade komma från , svarade , ja, jag förstår, ni menar hans politiska belastning, detta att han är kommu- nist. Ja, som sådan var han känd i , framhöll jag. Vi har gjort klart för , att han strikt skall iakttaga våra statuter och hålla politiken borta från verksamheten inom våra organ, förklarade . Beträffande de övriga i notisen uppräknade personerna, att de äro antingen högermän, folkpartister eller soci- aldemokrater. Jag nämnde sedan liksom i för- bigående, att man även fått en direktör med. Ja, han skall ha en radio- eller tv-firma på Sö- der och honom har jag talat med; han är dia- metralt motsatt till beträffande sin politiska uppfattning, förklarade . Jag känner visserligen icke L något närmare, uppgav avslutningsvis. I det här sam- manhanget bör framhållas, att är anställd som ungdomsassistent på Birkagår- den i . Det är knappast troligt att lät sig lugnas av försäkran om att det i styrelsen fanns en politisk motvikt till den kände kommunisten . Den i citatet nämnde L var nämligen en av dem som utpekades som mycket aktiv kom- munist. utsaga om motsatsen var för säkerhetspolisen snarare ett belägg för att politisk insikt i de här frågorna saknades inom . För kriminalassistent var helt enkelt ett exempel på hur en fredsidealistblåögt låter sig utnyttjas av fördomsfria och skickliga funktionärer i det kommunistiska fredsarbetet.155 inkom ytterligare tecken på kommunistisk infiltration i Svenska freds- och skiljedomsföreningens . Genom telefon- avlyssning av någon av telefonerna inom SKP hade framkommit re- sonemang mellan och i Demokratisk ung- dom, om att den ovan nämnde L placerats inom SFSF samt inom 155 PM av 2/4 1960. Akt 701301-0934-01, . Ungdomens resebyrå men inte kunde köras fram för hårt.156 I sam- talet omnämndes även en annan person, enligt polisen troligen identisk med en från känd kommunist, som ersatts inom fredsförbundet av den omnämnde L. För polisen framstod nu som en dirigent eller marionettspelare som i bakgrunden drog i trådarna och kontrollerade verksamheten. I en kommentar till telefonkontrollrapporternas uppgifter beskrevs Jo- i närmast beundrande ordalag: Som framgår av denna och meddelarens förra rapport vill det synas som om är en av de drivande krafterna bakom kulisser- na. Han har ju tidigare gjort sig känd när det gäller att dra på sig styrelseuppdrag och synes vara en mästare i att infiltrera sig själv och and- ra i organisationer, som i vanliga fall inte har något med kommunisterna att göra, han är som en magnet i en filspånshög.157 I en sammanställning innan, 1958 hade beteck- nats som en god organisatör, en duktig föreningsman, smidig och skicklig debattör, orädd, intelligent och envis. I en rapport , även den baserad på överskottsmaterial från telefonavlyss- ning, sägs lokalorganisationen forum vara helt diri- gerad av Johansson.158 På en handling upprättad inom försvarsstabens inrikesavdelning har chefen för detalj II, , utsträckt problemet till att gälla hela Ungdomens Fredsför- bund som sägs vara väl infiltrerad.159 I säkerhetspolisens kvartals- rapport anges att ledningen för Interna- tionellt forum synes till stor del vara kommunist- och pacifistinfil- trerad.160 Var problemet skulle ligga i att en lokalorganisation till det pacifistiska skulle vara pacifistinfil- trerad framgår inte av kvartalsrapporten ifråga. Försvarsstabens Grupp B under ledning av häv- dade i en ganska besynnerlig rapport full av missförstånd att tillsammans med från Svenska Freds- 156E 17/3 1959 (nr 788). Akt 245:6, löpnr 1. Se även E 18/3 1959 (nr 787). Akt 701301-0934-01, . 158E 13-16/2 1960. Akt 701301-0934-01, . 159Fst/In Det I, 11/8 1961. Serie Ö III, vol 9. 160Kommunistisk verksamhet i . Akt 5:721d 1-28, Löp- nummer 4. kommittén var ledare och uppdragsgivare till alla aktioner mot atombomben och även Europamarsch för fred.161 Här tonar alltså fram en bild där den närmast demoniskt skicklige kontrollerar den icke-kommunistiska fredsrörelsen genom att placera in sig själv och de sina på strategiskt viktiga pos- ter inom fredsrörelsen. Jämte denna fanns emellertid också en annan och kanske mera nyanserad bild inom polisen av situationen inom fredsförbundet. inkom från försvarsstaben en förfrågan angående med vidhängande resebyrå.162 Kommis- sarie bollade frågan vidare till på bearbet- ningsroteln som snabbt kunde avge ett svar: Ehuru det under den allra har konstaterats att har varit föremål för kommunistisk infiltration - särskilt gäller detta en lokalavdelning i , benämnd , där en grupp DU-medlemmar med den ökände i spetsen har tagit plats i styrelsen - är UF att betrakta som en opolitisk och icke- kommunistisk är en mycket gam- mal organisation - jag tror bortåt - och åtnjuter gott anseende.163 I svarsskrivelsen till kapten på försvarsstabens inrikes- avdelning upprepade kommissarie upp- gifter, dock utan det nedsättande omdömet om son.164 Som framgått ovan intog säkerhetspolisen 1963 ungefär samma uppfattning, trots de uppgifter som inkom från T-kontoret. Med i bilden fanns här händelserna vid Ungdomens Fredsför- bunds kongress i . Återigen var det överskottsinformation från telefonavlyssning, den här gången san- nolikt av en telefon placerad hos Demokratisk ungdom, som gav upplysningar. Enligt rapporten hade motionerat om att borde byta namn till Ung- domens och lämna SFSF. 161Erik 11/9 1961. Akt P 5676, Världsmedborgarrörelsen, löpnummer 4. Angående felaktigheterna i denna rapport se kapitlet om Världsmedborgarrörelsen. 162Fst/In Det I. Nr 589 3/8 1960. Akt 701301-0934-01, . 163Hammerby 30/8 1960. Akt 701301-0934-01, . 164Lönn till 13/9 1960. Akt 701301-0934-01, . ke från hade länge varit missnöjda med ledningen som man liknade vid en skock mumier. Emellertid hade ett tak- tiskt misstag begåtts av som under pågående förhand- lingar låtit tillsända kongressen ett telegram från just med bl.a. sig själv som avsändare. suspen- derades omgående och diskussion uppkom om den kommunistiska infiltrationen i fredsförbundet. Samtliga personer med samröre med kommunister eller plockades nu bort från för- troendeposter inom förbundet. Av rapporten från telefonavlyss- ningen framkom också att man inom det kommunistiska lägret an- såg att handlat huvudlöst och att bl.a. Axel , som inom SKP var ansvarig för fredsarbetet var mycket besviken.165 Hotbilden handlar alltså inte så mycket om den egentliga Svens- ka som genomgående beskrivs i positiva ordalag. Men inte bara ungdomsförbundet utan även lokal- avdelningarna ansågs vara föremål för kommunistisk infiltration. I fanns åtminstone två lokala fredsföreningar som polisen intresserade sig för. hade enligt säkerhets- polisens 3:e kvartalsrapport bildats av kretsarna inom Interna- tionellt forum, dvs. Enligt samma rap- port måste detta ses mot bakgrunden av att kommunisterna alltid strävar efter inflytande i ideella organisationer för att därigenom få möjligheter att leda dessa i kommunistisk anda.166 Den andra stockholmsföreningen var som bildades och stod Kampanjen mot atomvapen, KMA nära. Beträffande kunde bl.a. försvarsstabens särskilda byrå, dvs IB, 1965 lämna interna do- kument om hur arbetet var uppbyggt. Även ansågs stå un- der kommunistiskt inflytande.167 Det var inte bara lokalföreningarna i som intres- serade polisen. Säkerhetspolisen i övervakade 1965 en de- monstration med efterföljande offentligt möte, arrangerad av den lokala fredsföreningen. Övervakningen var av traditionellt slag där registreringsnummer på bilar noterades, de 33 deltagarna i tåget fo- tograferades och texterna på deras plakat skrevs upp.168 Liknande rapporter finns från , , , , Helsing- 165E 18/3 1963. Akt P 5260, . 166Kommunistisk verksamhet i . Akt 5:721d 1-28, Löpnummer 167Handlingar om finns i Akt , Svenska freds- och skiljedomsförening- en, löpnummer 1. 168Kriminalkommissarie och , , till Rps/säk 2/7 1965. Akt , SFSF, löpnummer 2. borg, m.fl. orter. ansåg säkerhetspolisens lokala sektion att föreningen i viss utsträckning var kommunistiskt infiltrerad. I flera fall förekom samarbete i dessa frågor mellan polisen och regionala försvarsmyndigheter.169 deltog säkerhetsofficeren vid Milostab V i en stämma för det Västsvenska distriktet av Svenska Freds- och . I rapporten berättar säkerhetsofficeren att någon behö- righetskontroll aldrig gjordes på stämman annat än att var och en skrev sitt namn på en närvarolista. Säkerhetsofficeren skrev på sist så han kunde se vilken ort som inte sänt representant. Vid stäm- man framkom att distriktet hade mycket dålig ekonomi och aktivi- teten bedömdes som urusel. Representanten från hade fått ta pengar ur egen ficka för att betala portot till kallelserna. Som ett försök att vinna nya intresserade skulle distriktet satsa på aktivite- ter kring naturskydd. Ett stort problem var den höga medelåldern, de flesta närvarande var folkpensionärer. Förutom den på stämman obehörige säkerhetsofficeren deltog omkring 15 personer.170 Det synes inte ha varit registreringsgrund att tillhöra den centrala ledningen inom SFSF. En medlem av styrelsen registrerades 1953 efter att på inbjudan av åkt på studieresa till . Ny Dag publicerade tjänstvilligt namnen på dem som in- bjudits varför Statspolisen bara hade att skriva av namnen.171 Sekre- teraren i Linköpingsavdelningen av blev registrerad efter att det framhållits att hon var direkt underordnad i sitt arbete, varför det icke får anses uteslutet att hon av denne bearbetats i kommunistisk riktning och ev knutits till DU-rörelsen.172 Registreringsgrundande var att tillhöra styrel- sen för som enligt en lös och obekräftad uppgift var kommunistisk. levererade IB en lis- ta med namn på styrelsemedlemmar varvid den ende som inte redan var registrerad nu blev det.173 Sannolikt kunde hög grad av aktivitet inom lokal fredsförening vara registreringsgrundande. Många gång- er är det dock svårt att avgöra vilken uppgift som legat till grund 169Se handlingar i akt , SFSF, framför allt löpnummer 2. 170Säkerhetsrapport från Milostab V till C Fst/Säk. Nr H 901:2 27/10 1969. Serie F I , vol 103, MUST. 171Se handlingar rörande detta i akt P 5260, SFSF. 172Gösta Glännstam, Sp3 i , till , Sp3 i 6/3 1957. Akt 15:221, Demokratisk Ungdom, löpnr 11. 173Källa 15/7 1965. Akt 3:904/4a löpnummer 2. för förstagångsregistreringen eftersom många handlingar har gall- rats. Vid mitten och slutet av hade en påtaglig föryngring och aktivering skett inom fredsrörelsen som också breddat sitt program till att omfatta solidaritet med tredje världen, i synnerhet , och frågor om vapenvägran. Av lokalavdelningarna inom Svenska Freds var det särskilt , , , som var aktiva i protesterna mot värnpliktssystemet. Detta ämne ges en särskild behandling längre fram. Genom Stockholmskonfer- ensen om , och Svenska Kom- mittén för kom SFSF att engagera sig i Vietnamrörelsen. Även detta ges en särskild behandling i ett senare kapitel. () grundades som en religiöst och politiskt obunden fredsförening. erhöll SFSF ett mindre statsanslag för sin verksamhet. Säkerhets- tjänsternas intresse riktades inte så mycket mot det centrala SFSF, utan mot ungdomsförbundet och en del lokalavdelningar. och framåt ägnade säkerhetspolisen visst intresse åt ungdomsförbundet, , som misstänktes vara kryptokommunistiskt. Misstankarna var dåligt underbyggda och några belägg för detta kunde aldrig hittas. 1949 framhölls också i en promemoria att SFSF:s verksamhet, inklusive , synes vara byggd på humanitär grund och opoli- tisk. blev det allt mer angeläget för de icke-kommunistiska fredsorganisationerna att markera ett avstånd till den kommunistiskt inriktade fredsrörelsen. Svenska Freds och andra äldre fredsorganisationer tog också kraftigt avstånd från Stockholmsappell. I det tidiga 1950-talets Sveri- ge, med starka antikommunistiska stämningar kombinerat med en mycket aktiv kommunistisk fredskampanj, var det svårt för freds- rörelsen att verka utan att stämplas som kommunistisk. blev åter- igen intressant för säkerhetstjänsterna. Genom skuggning av en sovjetisk ambassadtjänsteman upptäcktes kontakter mellan denne och anställda på fredsförbundet. Både försvarsstaben och polisen bedrev också utredningar rörande Ungdomens Fredsförbunds eko- nomi. Från T-kontoret inkom flera rapporter rörande detta. intresserade sig säkerhetstjänsterna framför allt för en av Fredsförbundets lokalavdelningar i , Internationellt For- um. Hotbilden var i hög grad fokuserad på den svenske kommun- isten som ansågs dirigera och kontrollera både och . fanns dock även en annan uppfattning inom säkerhetspolisen som ansåg att trots vissa kommunistiska för- sök till infiltration var att betrakta som opolitisk och icke- kommunistisk. Flera lokalavdelningar inom Svenska Freds ansågs också in- tressanta för säkerhetspolisen. I handlade det om och som båda ansågs stå under kommunistiskt inflytande. Även de lokala fredsförening- arna i , , , , , och bedömdes som intressanta och övervakades . Som metoder för övervakning användes inre spaning såsom re- gisterslagning, genomgång av press samt telefonsamtal till personer som kunde tänka sitta inne med upplysningar. Framför allt fredsrö- relsens egna pressorgan, som Svenska Freds- och Skiljedoms- föreningens tidskrift , var mycket goda källor till kunskap om olika händelser inom fredsrörelsen. Yttre spaning förekom mot fredsmöten framför allt ute i landet varvid också fotografering av fredsaktivister förekom. deltog säkerhetsofficeren vid Milostab V i en distriktsstämma inom SFSF under sken av att vara representant för en lokal fredsförening. Överskottsinforma- tion från telefonavlyssningen mot SKP och Demokratisk Ungdom gav information om det kommunistiska intresset för framför allt . Vissa underrättelser levererades från Grupp B/IB. Att tillhöra ledningen för Svenska Freds centralt ledde inte till registrering. Däremot kunde ledande medlemmar av lokal- avdelningar registreras. Lokalavdelningarna var ofta radikalare och bedrev en mer utåtriktad verksamhet. Världsmedborgarrörelsen har i likhet med världsfredsrörelsen sina rötter i det tidiga år. klev den förre ameri- kanske bombpiloten in på i och avsade sig sitt amerikanska medborgarskap. förklarade sig nu istället vara världsmedborgare. Genom två spektakulära demonstra- tioner vid FN (som för tillfället huserade i ) senare fick också stor internationell publicitet för sina idéer om en regering för en värld. bildades som för en smärre avgift omgående började ut- färda världsmedborgarskap. 1952 reorganiserades rörelsen under beskydd av för folkens världsförsamling (- PWC) och fick då i likhet med denna organisation säte i . En svensk avdelning bildades under ledning av vilken dock inte fick något större uppslutning. började att på sina antimilitaristiska mötesturnéer även propage- ra för Världsmedborgarrörelsen. , som mer än någon annan skulle komma att personi- fiera Världsmedborgarrörelsen i , hade gjort sig känd för säkerhetspolisen genom att ha bildat, som det hette i Statspolisens översikt över fredsorganisationer, en från andra fristående, extremt antimilitär fredsrörelse kallad Freds- organisationen - FO.174 fick aldrig något större genomslag men var trots det föremål för polisiärt intresse på grund av radikala metoder att nå uppmärksamhet. Som exempel kan nämnas ett möte med föredrag på i 174 Aktuella fredsorganisationer. Statspolisen i 3:e roteln, 1:a byrån. 4/9 1949. Akt 245:6, löpnr 5. krona under himmelsfärdshelgen 1949. Mötet slutade med att med följeslagerska omhändertogs av polisen varefter enligt tidningsreferaten flera hundra personer samlades utanför och krävde deras frisläppande. För att skingra folkmassan tvingades överkonstapeln i läsa upprorslagen för de för- samlade samt skicka ut poliser och även militära patruller med höj- da batonger.175 Ytterligare en uppmärksammad aktion bestod i att klättra in på det förbjudna området vid rundradiomas- ten i Motala.176 Aktioner som dessa med vidhängande anmälningar om förargelseväckande beteende och olagliga demonstrationer i kombination med fredsidéer gav upphov till funderingar inom statspolisen om och politiska hemvist. I en PM daterad hade titule- rats den från kände kommunisten. hade ytterligare uppgifter inhämtats och hans politiska tillhörighet kunde korrigeras: FO:s expedition i förestås av allt att döma av skriftställaren , som tydligen bekläder en funktion i FO förutom sitt ordförandeskap i Stiftelsens FredshögskolanMed hänsyn till engagemang i FO och Fredshögskolan har misstanken om kommunistisk verksamhet i dessa framkastats. /Som bekant är ofta anlitad av i dess upprop och manifestationer/. Det framhålles emeller- tid, att vare sig Fredshögskolan eller FO är att betrakta som kommunistiska täckorganisation- er, utan anses i sin fredsiver närm- ast vara påverkad av syndikalismens idéer. Han uppgives även stå i kontakt med ledningen för och syndikalismen i . Förutom bör i ärendet registreras fröken , Fredshögskolan och - FO.177 Citatet fångar en del av de problem de övervakande myndigheterna ansåg sig ställda inför. Vilka kontakter fanns med kommunister och 175Referat från DN, , , Ny Dag, och SvD i personakt löpnr T 1. 176PM 28/5 1949. Akt P 5676, Världsmedborgarrörelsen löpnr A 1. 177PM av RA 30/5 1949. Akt P 5676, Världsmedborgarrörelsen löpnr A 1. Hur skulle vänsteraktivister bedömas som inte själva ansåg sig vara och troligen heller inte var kommunister? Från ett möte i rapporterades att naivitet präglade i hög grad de två talarna som dock uppträdde ledigt, chosefritt och trosvisst. Detta hade trots allt givit upphov till viss sympati från åhörarna.178 I en övervakningsrapport från ett möte på i hävdades att framställningen var förvirrande vilket gjorde att de få förbipasserande som över huvud taget stan- nade för att lyssna hade klara svårigheter att få grepp om budska- pet.179 Ytterligare ett försök att få klarhet i budskapet gjordes vid ett möte på som också det över- vakades av säkerhetspolisen. När polisen skulle sammanställa en orientering om de i verkande freds- organisationerna var osäkerheten om innebörden av Fredsorganisa- tionens verksamhet fortfarande stor. Det framhölls att den var en företeelse av extrem antimilitär karaktär utan styrelse eller pro- gram och med en målsättning höljd i dunkel. Ledaren, , hade av en tidning betecknats som en korsning av en kommunist och ett Jehovas vittne vilket ansågs vara ganska träf- fande. Rörelsens utsikter till framgång bedömdes som små och medlemmarna endast uppgående till några hundratal. Det innebar emellertid inte att rörelsen eller kunde lämnas där- hän: Den bör emellertid uppmärksammas ur den synpunkten, att hans förkunnelse kan komma att innebära uppmaning till svikande av med- borgerlig skyldighet och föranleda ordnings- störande uppträden. I övrigt anses rörelsen som skäligen betydelselös och bör betraktas som en efterkrigsrörelse.180 mötesverksamhet, som mer och mer bedrevs i namn av Världsmedborgarrörelsen, kom med detta som utgångspunkt att att regelbundet övervakas. Det var emellertid knappast något särskilt graverande som fram- 178E Svedjegård, SP3 i till 30/8 1949. personakt, löpnr A 1. 179PM av C och 20/6 1949. Akt P 5676, Världsmedborgarrörelsen löpnr A 1. Statspolisen i 3:e roteln, 1:a byrån. 4/9 1949. Akt 245:6, löpnr 5. kom vid övervakningen. Från ett framträdande i rappor- terade kriminalöverkonstapel att talaren hade svårt att ge sitt anförande något innehåll utan svamlade hit och dit och kunde inte följa någon röd tråd. Även i hade man dock lagt märke till något som man i varit inne på; det lediga och chosefria uppträdandet: Karaktäristiskt för såväl som S är, att båda tilltalar alla, som de samtala med, med tilltalsordet du.181 Världsmedborgarrörelsen kom därefter att ligga i trä- da med ytterst sparsam aktivitet.182 återupptogs verk- samheten vilket också ledde till intresse från säkerhets- polisens sida. inledde världsmedborgarna en serie offentliga möten som snart kom att dra till sig uppmärksamhet också från krigsmakten. upphittades på Kungl en broschyr från Världsmedborgar- rörelsen. Efter utredning kunde konstateras att en värnpliktig sol- dat tagit emot broschyren vid ett torgmöte i varefter bro- schyren följt med till regementet. Värnpliktige K fick nu förklara sitt handlande: K försäkrade att han inte tagit med sig bro- schyren avsiktligt för att sprida innehållet bland kamraterna. Han hade tagit emot pap- peret av ren nyfikenhet. K förklarade helt spontant, att han var motståndare till sådan propaganda, som mannen på torget förde. Han var villig att göra sin del för landets försvar. Han trivdes på regementet. Jag är inte kom- munist, slutade K. Vad var det då för farliga tankar som fanns på pränt i den upphitta- de broschyren? I broschyren, som inte är stort mer än ett flygblad, 181 Kriminalöverkonstapel , SP3 till Å Hasselrot 17/9 1949. 5676 (VMB) löpnr A1. 182 Den s.k. förefaller ha tynat bort eller på annat sätt gått i graven. Se även memoarer: Världen är mitt fosterland. angreps de militära rustningarna samt betonades varje enskild män- niskas ansvar för fredsarbetet t.ex. genom laglig vapenvägran. Broschyren avslutades med en stolt klingande uppmaning: Genom att vägra deltaga i krigsförberedelser skall vi taga ifrån staterna förfoganderätten över våra liv. Först när de enskilda människor- na erövrat makten att förhindra krig skall krig- et för alltid vara besegrat. Detta handlande skall vara vår mest effektivaste insats till vårt lands och till hela mänsklighetens försvar. Med dessa uppgifter arbetar Världsmedborgarrörels- en i hela världen. Vårt budskap har nått dig! Det är på dig allt beror - du får inte svikta!183 besökte kapten vid försvarsstabens inrikesavdelning statspolisen och överlämnade då ett exemplar av broschyren samt och begärde en undersökning av världsmed- borgarna. Detta var troligen anledningen till att en första mera ge- nomarbetad PM upprättades över Världsmedborgarrörelsen. I promemorian genomgicks rörelsens historia samt konstaterades att hållna anföranden kännetecknas av brist på disposition, naivitet och en åstundan att få till stånd dispyter med åhörarna och väcka uppseende.184 Någon djupare analys av hotbilden presenterades dock inte. Världsmedborgarrörelsens mötesturné kom i alla händ- elser att övervakas av statspolisens lokala avdelningar runt om i landet. Den offentliga mötesverksamheten följde ett tämligen likartat scenario. Reklam för det aktuella mötet gjordes genom s.k. sand- wichmän samt från bil försedd med högtalare. Under själva mötet propagerade föredragshållaren, oftast själv, för världsmedborgarskap och vapenvägran. Efter avslutat föredrag upp- stod i regel diskussioner med åhörare samt möjlighet till försäljning av skrifter samt värvning av medlemmar. Ofta följdes möten och demonstrationer av anmälningar och inte sällan fällande domar för exempelvis olaga affischering och förargelseväckande beteende. Detta var dock en fråga för den kommunala ordningspolisen.