sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — 9 kap. 17 § Rätt att gå i fri- 9 kap. 4 § 9 kap. 17 § 9 kap. 5 § 9 kap. 17 § 9 kap. 6 § 9 kap 17 § om rätt till bidrag för 9 kap. 6 a § om rätt till bidrag för SOU 2002:121 Bilaga 4 9 kap. 12 § 9 kap. 17 § kännande eller rätt till Beslut av styrelsen för 9 kap. 12 § 9 kap. 17 § 9 kap. 16 c § 9 kap. 17 § 9 kap. 16 c § 9 kap. 17 § 10 kap. 4 § 10 kap. 6 § 5 kap. 5 § 8 kap. 1 § Grf 1 a kap. 7 § 1 a kap. 10 § Fristf om att en fristående skolor (Fristf) Bilaga 4 SOU 2002:121 att vid vite förelägga (1992:1083) om Överklagande av betyg i andra länder Möjlighet att överklaga betyg m.m. i vissa europeiska Studentexamen eller betyg från gymnasieskolan ................. 1.1.1 Nationellt administrerade examina med 1.1.2 Regionalt administrerade examina med 1.1.3 Nationellt administrerade examina utan Överprövning av betyg i och gymnasiet i Den rättsliga regleringen ....................................................... Närmare om det finska systemet .......................................... 1Möjlighet att överklaga betyg m.m. i vissa europeiska länder Nedan återges uppgifter från vissa europeiska länder om möjlighet att överklaga betyg m.m. på gymnasienivå och grundskolenivå. Informationen, som avser förhållandena , har erhållits genom som är ett nätverk för information om utbildning i . 1.1Studentexamen eller betyg från gymnasieskolan 1.1.1Nationellt administrerade examina med överklagandesystem I är en av tillsatt studentexamens- nämnd ansvarig för administrationen av studentexamen och för utarbetandet och bedömningen av denna. Nämndens medlemmar har tillsatts efter förslag från bl.a. univer- sitet, andra institutioner för högre utbildning och den finska utbildningsstyrelsen. En student som är missnöjd med bedöm- ningen av examen kan begära omprövning hos studentexamens- nämnden. Om nämnden finner att ett fel har begåtts vid bedöm- ningen rättas felet till (beträffande överprövning av betyg, se avsnitt 2 nedan). I kan en student klaga hos om han eller hon anser att examensresultatet inte är korrekt eller rättvist. En av utbildningsministern utsedd expertkommission har att pröva överklagandena. I kan en student eller skolan på studentens vägnar över- klaga hos Nationella examinationscentret. En oberoende kontroll av examensskrivningen görs av en speciell kommission hos exami- nationscentret och en rapport rörande ändring av examensbety- get/betygen, om sådan blir aktuell, sänds till klaganden. I har man en nationell examen eindexamen. Denna består av två delar, en intern (skolspecifik) examen school- onderzoek och en nationell examen centraal examen. Schoolonderzoek: Styrelsen för den enskilda skolan är skyldig att upprätta regler rörande administrationen av examinationen och grunderna för betygssättningen. Elever kan inte klaga hos någon nationell instans rörande betyg satta vid Schoolonderzoek, utan endast hos examinationsnämnden vid skolan. Centraal examen: Den nationella examen i varje ämne på gymna- siet är densamma för alla skolor och avläggs vid en särskild tid- punkt som anges av regeringen. Ministeriet utser en central examenskommitté. Kommittén är skyldig att utarbeta examen och ange allmänna grunder för betygs- sättningen. Rektorn sänder den avslutade examen till en ämnes- examinator som sätter betyg på arbetet. Examinatorn måste därvid använda instruktioner givna av den nationella examenskommittén och som kommit till uttryck i de allmänna grunderna för betygs- sättningen. Examinatorn återsänder det åsatta betyget till rektorn. Rektorn sänder i sin tur examen med det satta betyget till skolans examinationsnämnd som också gör en bedömning av studentens arbete. Ämnesexaminatorn och examinationsnämnden sätter gemen- samt ett betyg på den centrala examen. Studenten kan inte klaga på betyget på nationell nivå utan endast hos examinationsnämnden. I finns en nationell som vill klaga på det examensbetyg som getts till en student. Som ett första åtgärd förväntas skolan på studentens vägnar utreda saken med betygsnämnden, ett förfarande som normalt inbegriper bl.a. möjlighet till nytt betyg. Om studenten och skolan är missnöjda med resultatet av ovan- nämnda utredning kan de begära överprövning hos betygsnämnden från det att de fick del av utredningsresultatet. Om studenten och skolan är missnöjda efter det beslut som fattats med anledning av begäran om överprövningen kan skolan överklaga till () från det att den fick del av betygsnämndens beslut. I ligger nationella examina under ett externt bedömnings- system som består av examina som svarar för. Om en student anser att ett examensresultat inte är riktigt kan studenten, om han eller hon är , eller föräldern eller handledaren klaga hos en nationell betygsnämnd (). En begäran om att få kontrollera ett prov, en begäran för varje prov, måste framställas från det att resultaten publi- cerades. från det att begäran inkom måste skolan tillhandahålla skrivningen med bedömningen och grunderna för betygssättningen. Efter en första kontroll av provet måste den som önskar klaga inkomma med en begäran om omprövning i vilken det exakt anges på vilka punkter en ny bedömning begärs. Provet bedöms på nytt av en relator utsedd av den nationella betygsnämnden. Relatorn kan höja eller sänka betyget eller låta det kvarstå. Betygssättningen måste godkännas av den nationella betygsnämnden varefter den måste anslås vid skolan. En student eller dess förälder kan emellertid även härefter klaga på ett beslut av nämnden om det gäller ett scientific error rörande betygssättningen. En sådan överklagan måste ställas till ordföranden för nämnden, som har att fatta beslut . På ansvarar examen. Studenter som är missnöjda med examensresultat de fått vid en MATSEC-examination kan mot en stadgad avgift begära en ny bedömning av skrivningen. 1.1.2Regionalt administrerade examina med överklagandesystem har inte något nationellt examinationssystem på gymna- sienivå. Examinationer hålls istället av de regionala skolnämnderna (det finns nio sådana nämnder i ). Under examensdagarna närvarar en regional delegat och diskuterar betygen med den examinerande läraren och rektorn. Efter examinationen har en student rätt att klaga. Överklagandet skall ske till den regionala nämnden men ärendet handläggs av jurister och inte av de delegater som varit närvarande vid examinationen. Om nämnden finner svårigheter vid bedömningen av ett fall kan ärendet hänskjutas till en högre instans (ministeriet). Om några delar av examinationen har varit felaktiga måste examen göras om. I finns inte heller något nationellt examinationssystem. Regler finns emellertid som möjliggör överprövning. Om en elev eller förälder till elev som är vill ifrågasätta examina- tionsresultaten skall de kontakta skolan eller skolstyrelsen. Eleven/föräldrarna har rätt att ta del av examensproven och rätt- ningen av proven. Rektorn eller hans företrädare skall närvara när eleven/föräldrarna går igenom dokumenten. exakt och i en inlaga detaljerat ange på vilka punkter rättandet av hans examination är felaktigt enligt hans åsikt och varför han tycker att hans resultat inte är adekvata. Om skolan och eleven är överens om problemet skall läraren som först rättat examen göra en ny rättning. På detta sätt försöker hantera frågan inom skolan. I finns också ett överklagandesystem. Eleven eller hans eller hennes föräldrar har rätt att överklaga examensresultaten. Endast om denna möjlighet uttömts kan föräldrarna föra talan hos domstol. Vid sidan av den ovan beskrivna proceduren har utbildningsmi- nisteriet ett examinationssystem för att undvika missbruk och för att garantera en objektiv bedömning. Examensfrågorna kontrolleras vid respektive kultur- och utbild- ningsministerium. De skall grunda sig på innehållet i de mål som satts upp för att garantera adekvata frågor i förhållande till ålder och mognad hos eleverna. Varje examensprov måste rättas av minst två lärare. Om lärarnas bedömning skiljer sig åt för mycket måste en tredje lärare eller instans kallas in för att göra en tredje bedömning. Även de svar som krävs på respektive fråga har gåtts igenom av respektive mini- sterium. Detta innebär att läraren har givna riktlinjer för sin bedömning. 1.1.3Nationellt administrerade examina utan överklagandesystem I , och har man nationellt administrerade examina utan möjlighet till överprövning. Möjlighet föreligger dock att göra om examen . I primärskolan – – kan elever/föräldrar inte överklaga betyg, men däremot om eleven inte får flytta upp till nästa klass. Dessa överklaganden görs till en extern instans som fattar det slutliga beslutet. I sekundärskolan får eleven/föräldrarna begära uppflyttning eller att gå om årskursen. Detta diskuteras sedan inom skolan i särskilda former där lärare, syo, skolledning m.fl. är inblandade. Om skolan och föräldrarna är oeniga kan föräldrarna vända sig till en extern instans som fattar ett slutligt beslut. När betyg är satt av extern examinator (vilket också sker i slutet av den obligatoriska skolan) finns det ett väl reglerat system för hur överklaganden går till. Endast skolledningen får överklaga, inte elever, föräldrar eller enskilda lärare. Efter en överklagan sker bedömning av en erfaren examinator som inte var inblandad i den första bedömningen. Det finns ett system för att överklaga betyg, men överklaganden gäller endast om formella fel har begåtts, det går inte att få en omprövning av meriterna. På skolnivå bestäms huruvida det skall vara möjligt att överklaga betyg och hur ett överklagande i så fall ska gå till. Nationella regler härom saknas. I den obligatoriska skolan sätts betyg på skolnivå (med både lärare, skolledning, syo m.m. inblandade). Betygen kan inte överklagas. Externa prov hålls i slutet av den obligatoriska skolan. Det finns samma system för överklagande på denna nivå som det finns på gymnasienivån (se ovan). Det finns samma möjligheter att överklaga beslut inom den obli- gatoriska skolan (på både lägre och högre nivåer) som på gymna- sienivå (se ovan). I finns på grundskolenivå samma system för överkla- gande som på gymnasienivå (se ovan). 2Överprövning av betyg i och gymnasiet i Lagbestämmelserna rörande finns i lagen om grundläg- gande utbildning. I denna stadgas bl.a. att syftet med elevbedöm- ningen är att leda och sporra eleverna i deras studier och utveckla deras förutsättningar att bedöma sig själv. Vidare stadgas att elevernas inlärning, arbete och uppförande skall bedömas mång- sidigt. Närmare bestämmelser om bedömningen av studieprestatio- nerna finns i förordningen om grundläggande utbildning. Enligt denna skall eleven och hans vårdnadshavare tillräckligt ofta få uppgifter om elevens framsteg i studierna. Vidare stadgas att vid varje läsårs slut skall eleven ges betyg. I betyget skall antecknas elevens studieprogram och ämnesvis eller ämnesgruppvis en bedömning av hur eleven uppnått de uppställda målen samt en bedömning av elevens uppförande. Bedömningen ges med siffror eller genom verbal bedömning. Vid bedömningen med siffror används skalan 4–10, där vitsordet 4 innebär underkänt och 10 det bästa vitsordet. Verbal bedömning kan, om inte annat bestäms av utbildningsstyrelsen, ges bl.a. vid bedömning i årskurs 1–7 och alltid vid sidan av bedömning med siffror. Siffror måste således alltid användas i årskurs 8 och 9. Elev som inhämtat den grundläg- gande utbildningens hela lärokurs erhåller avgångsbetyg. Läraren beslutar om bedömningen av eleven. Om lärarna är flera beslutar de gemensamt. När det gäller kvarstannande i årskurs beslutar rektor och elevens lärare gemensamt. Eleven och elevens vårdnadshavare har rätt att få uppgift om bedömningsgrunderna och hur de har tillämpats på eleven. Gymnasieutbildningen regleras i gymnasielagen och gymnasieför- ordningen. Bestämmelser rörande bedömningen av studerande överens- stämmer i huvudsak med motsvarande regler för den grundläg- gande utbildningen. Dock stadgas när det gäller gymnasiet att rektor och den studerandes lärare bestämmer gemensamt om slut- bedömningen. Vidare sker inte någon bedömning av elevens uppförande på gymnasiet. Den finska skollagstiftningen medger möjlighet till rättelse av bedömningen av en elevs studieprestation. Bestämmelserna härom återfinns i förordningen för respektive utbildning. När det gäller den grundläggande utbildningen är det elevens vårdnadshavare som kan begära rättelse. Enligt gymnasieförordningen tillkommer denna rätt den studerande själv. En elev som fyllt kan dock enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer själv begära omprövning. Elevens vårdnadshavare/den studerande kan efter det att han delgivits bedömning begära att ett beslut som gäller studieframstegen, kvarstannande i årskurs (endast såvitt gäller grundläggande utbildning) eller slutbedömningen omprövas. Begäran skall riktas till rektor. Om ny bedömning beslutar rektor och elevens/studerandens lärare gemensamt. Om elevens vårdnadshavare/den studerande är missnöjd med den nya bedömningen som gjorts med anledning av en begäran om omprövning eller om begäran om ny bedömning har avslagits kan vårdnadshavaren/studeranden begära rättelse i bedömningen hos . När eller hur ett sådant rättelseyrkande skall göras är inte reglerat. Om beslutet är uppenbart felaktigt kan ålägga lära- ren att företa en ny bedömning eller bestämma vilket vitsord eleven/studeranden skall få eller bestämma att beslutet om studie- framstegen eller kvarstannande i årskurs (endast ) skall ändras. beslut med anledning av rättelseyrkandet kan inte överklagas. 2.2Närmare om det finska systemet ordförande och delar av sekretariatet besökte det finska och i Södra län i syfte att få närmare information om det finska regelsystemet när det gäller överprövning av betyg och de erfarenheter man har från den praktiska tillämpningen av dessa bestämmelser. Från erhölls följande information. När det gäller beslut på skolområdet förekommer i möjlighet att söka rättelse genom kommunalbesvär eller förvalt- ningsbesvär. Vissa förvaltningsbesvär skall anföras hos länsrätten. Det gäller främst beslut om rättigheter av ekonomiskt slag och studiesociala förmåner. Andra beslut av mer pedagogisk art skall istället överklagas genom förvaltningsbesvär hos som har särskild kunskap på skolområdet. Det gäller bl.a. beslut om antagning av elev, överföring av en elev till specialundervisning mot vårdnads- havarens vilja och speciella undervisningsarrangemang. Härutöver finns en särskild ordning föreskriven som gäller rättelse i bedömningen av en elevs/studerandes studieprestation. Denna ordning gäller förutom slutbedömningen även studiefram- stegen, dvs. elevens rätt att gå vidare i studierna, och kvarstannande i årskurs. I har den som ansöker om inträde till gymnasium rätt att fritt söka till vilket gymnasium han önskar. Betygen har en avgö- rande betydelse för en elevs möjlighet att bli antagen till det gymnasium han eller hon önskar. Betygen har också stor betydelse för den studerandes valmöjligheter när det gäller fortsatta högre studier. De betyg som kan överprövas är vitsord som ingår i den slutliga bedömningen. Emellertid kan även delbetyg, som i praktiken kommer att ingå i slutbedömningen, bli föremål för omprövning trots att själva slutbedömningen kommer att beslutas om först . Omprövningen innebär inte att en ny prövning av eleven/den studerande sker utan omprövningen görs på grundval av vad eleven/studeranden redan presterat. Detta ställer vissa krav på dokumentation av tidigare prestationer. Några särskilda bestäm- melser om lärares skyldighet att dokumentera provresultat och dylikt finns dock inte i utbildningslagstiftningen. Rektor och elevens lärare beslutar gemensamt om en ny bedöm- ning. Vad som gäller i fall då rektor och lärare inte är överens är inte reglerat. En ändring torde förutsätta att rektor och läraren är överens härom. Om man är missnöjd med den nya bedömningen som gjorts med anledning av en begäran om omprövning eller om en sådan begäran avslagits kan man vända sig till som, om beslutet är uppenbart felaktigt, kan ålägga läraren att företa en ny bedömning eller bestämma vilket vitsord eleven/den studerande skall få. Några kriterier för när ett beslut rörande bedömningen skall anses uppenbart felaktigt finns inte uppställda i lagstiftningen. För att ett givet vitsord skall bedömas som uppenbart felaktigt torde dock gälla att felet skall avse mer än ett betygssteg. På undervis- ningsministeriet framhöll man vidare att bestämmelsen är formule- rad på så sätt att kan. Det är således inte fråga om någon absolut rättighet. Enligt är syftet med bestämmelsen att ge eleven/studeranden ett rättsmedel om han varit föremål för en klart orättvis behandling när det gäller bedömningen. Vare sig möjligheten att begära rättelse eller möjligheten att begära omprövning hade enligt ministeriets uppfattning använts i någon större omfattning utan bestämmelserna bedömdes främst ha en förebyggande effekt. Vad gäller den tid inom vilken en omprövning eller en prövning av ett rättelseyrkande skall vara avslutad finns i lagstiftningen ett prioritetskrav som innebär att dessa ärenden skall behandlas i brådskande ordning . För att få information om den praktiska tillämpningen besöktes som nämnts för Södra län. De erfarenheter där redogjordes för avsåg i första hand förhållandena i Södra län som – med avseende på invånarantalet (drygt 2 milj.) – är det största av fem län. Antalet grundskoleelever var knappt 222 000 (av grundskoleeleverna i ). I är , som framgått ovan, bl.a. besvärsmyn- dighet i vissa frågor som berör rättsskydd inom utbildningen. I uppgifter ingår också att ge råd och upplysningar till studerande och vårdnadshavare i rättsskyddsfrågor. Bestämmelsen vari föreskrivs att man kan begära omprövning hos rektorn för skolan vid missnöje med t.ex. slutbedömningen infördes i utbildningslagstiftningen genom de författningar som trädde i kraft . Enligt förelåg en motsvarande möjlighet redan tidigare. Införandet innebar emeller- tid ett tydliggörande av denna möjlighet. Möjligheten för att vid uppenbar felaktighet ålägga lärare att företa en ny bedömning eller att bestämma vilket vitsord eleven skall ha fanns dock intagen i utbildningslagstiftningen . Någon officiell statistik rörande i vilken omfattning omprövning av slutbedömning har begärts hos rektor finns inte. Här kan dock nämnas att fick för Södra län 44 samtal rörande elevbedömning. Genom dessa samtal har t.ex. vårdnadshavare fått information om hur man skall gå tillväga om man är missnöjd med en slutbedömning, dvs. att begäran om omprövning först skall begäras hos skolans rektor. Även rektorer och lärare har ringt för att få rådgivning i en situation där elevens vårdnadshavare inte är nöjd med betygen. Vad gäller regelrätta rättelseyrkanden inkommer endast ett fåtal sådana till . inkom till för Södra län fyra yrkanden om rättelse av studieprestation. Av dessa avsåg ett ärende , ett yrkesutbildningen och två den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Ett ärende har bifallits, ett har avslagits och två var ännu inte färdig- behandlade. Antalet telefonsamtal till av vilka det framgår att vårdnadshavare/studerande är missnöjda med bedöm- ningen av studieprestationerna är som framgått ovan dock betyd- ligt fler än antalet inkomna rättelseyrkanden. En orsak till det låga antalet kan enligt vara att bestämmelserna om möjligheten att begära rättelse inte är tillräck- ligt kända. Bestämmelsen om omprövning på skolnivå som infördes har inte inneburit någon ändring när det gäller antalet rättelseyrkanden hos . Elever och vårdnadshavare är ofta upprörda över provvitsord, periodvitsord, terminsvitsord, dvs. sådana vitsord som inte kan bli föremål för överprövning. Enligt finns det tolknings- svårigheter när det gäller att fastställa vilka vitsord som berör studieframsteg och slutbedömning och vilka vitsord som berör annat och som därför inte kan bli föremål för överprövning. En annan tendens man märkt är att ändringsyrkandena ofta går hand i hand med andra klagomål riktade mot läraren; såsom t.ex. dennes uppträdande i allmänhet eller underlåtenhet att ge tillräcklig information till hemmet och den studerande. Enligt behöver den instans som bedömer behovet av rättelse inhämta utlåtande dels om bedömningens betydelse, dels om dess riktighet. Sådana utlåtanden inhämtas därför från t.ex. lärare, rektor och ibland skolnämnd.