sou · GQB311d12 · 2003-01-01 00:00:00 — Inriktningen för väg- stråket är att rent generellt lyfta standarden till en mötesfri landsväg. Region vill lyfta fram väg 55 som ett viktigt vägstråk. Inte bara ur ett regionalt perspektiv utan även ur ett nationellt perspektiv. Ur ett regionalt perspektiv för del är väg 55 tillsammans med väg 910 och väg E20 utpekat som huvudförbindelse med . Detta är gjort i Länstransportplan för perio- den –2007. Ur nationellt perspektiv blir väg 55 Norr- –särskilt intressant när väg E4 – Mehedeby öppnas för trak. Det är intressant att studera väginvesteringar i som syftar till att traken skall kunna ta sig förbi utan att behöva passera direkt igenom . På så sätt avlastas Stockholms- regionen trakmässigt. Befolkningsökningen kommer sanno- likt att fortsätta att öka i Stockholmsnäralägen som , , , Läggesta/. En satsning på Rv 55 Mälardiagonalen får då också en regional dimension genom att på ett bättre sätt skapa en bra tvärförbindelse och koppla dessa orter närmare varandra. En satsning på vägstråket 55 ger positiva effekter ur både ett nationellt och regionalt perspektiv. På vissa sträckor nns även viktiga lokala förbättringar, exempelvis gäller det för Östra förbifarten som skulle förbättra miljö- situationen i den centrala tätorten. Objekten har rent gene- rellt en hög samhällsekonomisk nytta. Exempelvis har Östra förbifarten en nettonuvärdeskvot +1,0. tillhör enbart delen –på det nationella stamvägnätet som behandlas av nationella väghållningsplan, denna del av väg 55 utgör en del av den s.k. räta linjen. Resterande del hanteras i Läns- transportplanen för och län. En grov uppskattning och summering av kostnaderna för att lyfta hela vägstråket uppgår till . Östra förbi- farten har kostnadsberäknats till . Projekteringsläge har tidigare redovisats för alla de aktu- ella objekten men kan rent generellt sägas vara gott. Många objekt skulle kunna byggstartas . För Östra förbifarten är det möjligt att byggstarta . Region vill peka på möjligheten att göra en satsning på Rv 55 Mälardiagonalen genom att nyttja möjligheten i propositionen 2001/02: 20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem om att fördela extra medel till de aktuella länen. Väg E 18 Lekhyttan–Adolfsberg Omläggning av väg E18 i ny sträckning norr om bentlig väg på en sträcka av . Vägen utformas med fyra körfält (18,) med planskilda trakplatser. Väg E18 liksom E20 sammanlänkar västra med Stockholm.Väg E18 tillhör den så kallade Nordiska triangeln vilken ingår i det av EU utpekade (). Väg E18 har särskild betydelse för trans- porterna mellan ,,och Ryssland.Mellan 10 000 och 15 000 fordon bedöms trakera den nya vägen. Nuvarande väg är bitvis krokig och smal, endast på en sträcka av . I genomsnitt dödas drygt en person och 3 personer skadas svårt på berört avsnitt. Objektet ligger på en av de 100 farligaste vägsträck- orna i landet. Utbyggnaden syftar till att öka säkerheten och framkomlig- heten, men även vissa miljöförbättringar avseende buller. I och med att det är till viss del väg i ny sträckning innebär det intrång både vad avser natur- och kulturområden. Den samhällsekonomiska kalkylen har givit en hög nettonuvärdes- kvot på +0,9. Projekteringsläge: Vägutredning klar. Är möjlig att byggstarta och öppnas för trak 2006. Byggkostnaden har tidigare beräknats till prisnivå. Kan även komma att utpekas av regeringens s.k.omställnings- grupp som skall slutredovisa sitt uppdrag den 31/12 2001. Väg E 18 Västjädra– Breddning av bentlig mötesfri landsväg till motorväg. Väg E18 liksom E20 sammanlänkar västra med Stockholm.Väg E18 tillhör den så kallade Nordiska triangeln vilken ingår i det av EU utpekade (). Väg E18 har särskild betydelse för trans- porterna mellan , , och . På den aktuella vägsträckan har installerats mitträcken, ny asfaltstopp anlagts samt vägmarkeringar målats om så att den aktuella vägsträckan fungerar som en mötesfri lands- väg. Region menar att denna lösning kommer att fungera ,men redan nu når den kapacitets- gränsen vid vissa större . Framförallt framkomlighet då vägen anses ha fått en hög traksäkerhet. Breddning av bentlig väg innebär marginella intrång i natur- och kulturområden. Nettonuvärdeskvoten har tidigare beräknats till +0,8. Projekteringsläge: Förstudie klar.Arbete pågår med att upp- rätta arbetsplan/bygghandling. Kan byggstartas och öppnas för trak 2007. Byggkostnaden har tidigare uppskattats till prisnivå. Väg 53 –Västjädra Breddning av bentlig väg till en fyrfältig väg med plankors- ningar dvs. inga planskilda trakplatser. Väg 53 mellan och , den södra delen, är en väg.Vägverket Region planerar att göra om denna vägsträcka till en s.k. mötesfri landsväg med mitträcke. På mellan –Västjädra är vägen smalare och i behov av åtgärder för en ökad fram- komlighet. Vägen har ungefär samma trakvolym och bör därför ges en gemensam standard i dess hela sträckning. En upprustning kan inte luta sig mot någon sam- hällsekonomisk kalkyl, eftersom det inte har gjorts någon sådan för de aktuella objektet. Istället pekas på möjligheten att bidra till att vidga de lokala arbetsmarknadsregionerna. Enligt den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, där de lokala arbetsmarknadsregionerna nns redovisade i en bilaga, tillhör inte och samma lokala arbetsmarknadsregion. Länsgränserna är fortfarande starka. Med tanke på att potentialen nns i form av befolknings- underlag borde både insatser på väg- och järnvägssidan göras för att i högre grad vidga dessa lokala arbetsmarknadsregio- ner på respektive sida av så att de kan växa samman till en gemensam lokal arbetsmarknadsregion. Naturligtvis gäller det inte bara arbetsmarknadsregionen utan även i hög grad studieresorna. nns i både och . Breddning av bentlig väg innebär marginella intrång i natur- och kulturområden. Planeringen och projekteringen ej påbörjad.En uppskattning är att objektet skulle kunna byggstartas och öppnas för trak 2007. En grov kostnadsuppskattning har gjorts till för ombyggnad till fyrfältsväg sträckan –Västjädra.Då bör även den södra delen av väg 53 –ges denna standard vilket uppskattats till . Väg E 18 –Sagån Breddning av bentlig mötesfri landsväg till motorväg. Väg E18 liksom E20 sammanlänkar västra med Stockholm.Väg E18 tillhör den så kallade Nordiska triangeln vilken ingår i det av EU utpekade (). Väg E18 har särskild betydelse för trans- porterna mellan ,,och Ryssland.Nyligen har på den aktuella vägsträckan mitträcken installerats, ny asfaltstopp anlagts samt vägmarkeringar målats om så att den fungerar som en mötesfri landsväg. Region menar att denna lösning kommer att fungera . Vägtraktillväxten kan då ha blivit så stark på det aktuella objektet att en kapacitetsstarkare väg måste byggas. Av systemskäl kan det också hävdas att E18 på lång sikt bör ha motorvägsstandard hela vägen mellanVästerås och . 5 A G A L I B 5 A G A L I B Framförallt framkomlighet då vägen har fått en traksäker lösning. Breddning av bentlig väg innebär marginella intrång i natur- och kulturområden. Planering ej påbörjad.En uppskattning är att det skulle kunna byggstartas och öppnas för trak 2007. En uppskattning har gjorts av kostnaden till prisnivå. Eventuellt kommer liknande effekter att uppstå i samband med förbättring som det gjorde på i sam- band med öppning. Vägtraktillväxten på avstannade då jämfört med regionens övriga Europa- vägar speciellt på de partier med centralt placerade stations- lägen som exempelvis och . Väg E 20 Gräsnäs – Reutersberg/ Inriktningen är en fyrfältig väg med bredden 18,5 m och trakplatser. E20 sammanlänkar storstadsregionerna och samt via E18 även med centrala och södra . Objektet ingår i det av EU utpekade (). Väginvesteringsobjektet Gräsnäs–Reutersberg/på har blivit särskilt aktuellt att bygga i och med invigningen av väg E18/20 –Gräsnäs (). Trak på väljer i många fall att passera igenom och åka den tidigare E20 fram till Slyte innan de nyttjar den nyöppnade motorvägen /20. En ny länk mellan Gräsnäs och Reutersberg/skulle öka attraktiviteten för traken på att i högre grad nyttja den nya motorvägen med dess högre säkerhet. Väg i ny sträckning innebär intrång. Det nns känsliga naturområden speciellt nära . En tidigare genomförd samhällsekonomisk kalkyl visar på en relativt låg nettonuvärdeskvot på +0,1. E20 Gräsnäs– Reutersberg/har till skillnad från många väginveste- ringsobjekt i inte en speciellt hög samhällseko- nomisk nytta. Vi anser dock att den relativt höga priorite- ringen beror på objektets strategiskt viktiga läge dvs. valet mellan att gå söder eller norr om in mot . Det gäller att öka attraktiviteten för den nyöppnade motor- vägen mellan –så att inte traken åker den gamla vägen mot . Projekteringsläge: pågår en vägutredning för det aktuella objektet. Kan byggstartas och öppnas för trak 2008. En uppskattning visar på en ungefärlig kostnad av prisnivå. Arlandaförbindelsen (väg) Inriktningen är en mötesfri landsväg i delvis ny sträckning. Utbyggnaden och den ökade trakeringen av medför ett ökat behov av vägtransporter mellan stora delar av Mälar- dalen och . Det är därför väsentligt att vidare studera en bättre vägförbindelse mellan E18 ochArlanda.Denna för- bindelse mellan E18 och har kommit att benämnas för Arlandaförbindelsen. (Lv 263 m.f.l) Arlandaförbindelsen skulle ge /en bättre koppling till och därmed internationellt. På de delar där vägen går i ny sträckning sker marginella intrång i natur- och kulturområden på de platser där bredd- ning sker i bentlig sträckning. Ingen samhällsekonomisk kalkyl har gjorts för det aktuella objektet. Region har 1994 gjort en förstudie kring detta och fortsatte därefter med en vägutredning . Något ytterligare steg har inte tagits i planerings- eller pro- jekteringsprocessen. I och med att övergångs- period har gått ut måste nästa steg i planerings- och projek- teringsprocessen vara att man startar om med att göra en förstudie. En grov uppskattning är att objektet skulle kunna bygg- startas och öppnas för trak 2008. Byggkostnaden är grovt uppskattad till prisnivå. Väg E 18 – Västjädra Breddning av bentlig mötesfri landsväg till motorväg. har vägen en standard i form av en mötesfri landsväg. Fortsätter trakökningen på regionens vägnät och då speciellt Europavägarna kommer dock kapacitetstaket nås för vad denna vägtyp tål och den kommer att kollapsa traktekniskt vilket medför köer. Framförallt framkomlighet då vägen anses ha fått en hög traksäkerhet. Breddning av bentlig väg innebär marginella intrång i natur- och kulturområden. En gammal samhällsekonomisk kalkyl visar på en nettonuvärdeskvot på + 0,3. Planering och projektering ej påbörjad. En uppskattning är att det skulle kunna byggstartas och öppnas för trak 2008.En uppskattning av byggkostnaden pekar mot prisnivå. Väg E 20 – Breddning av mötesfri landsväg till fyrfältig väg med trak- platser. E20 sammanlänkar storstadsregionerna och samt via E18 även med centrala och södra . Objektet ingår i det av EU utpekade (). Den aktuella vägsträckan kommer att få en bra lösning antingen eller 2003 då vi skall installera mitträcke samt vägmarkera så att det blir en mötesfri landsväg (2+1 väg). Trakvolymerna för- väntas inte öka så mycket . Denna lösning förväntas därför hålla relativt framöver. På lång sikt kan det dock vara så att en breddning behöver göras för att inte trakmässigt slå i kapacitetstaket. Framförallt framkomlighet då vägen kommer att ha trak- säker lösning. Breddning av bentlig väg innebär marginella intrång i natur- och kulturområden. Uppskattas kunna byggstartas och öppnas för trak 2006. Kostnadsuppskattas till prisnivå. Anläggning av nya pendeltågsdepåer. Nya pendeltåg ställer delvis förändrade krav på underhåll och service vilket innebär att bentliga depåer antingen anpassas efter de nya kraven alternativt nya depåer anläggs. Bentlig depå i bedöms inte kunna anpassas till nya pendeltåg dels med hänsyn till funktioner dels med hänsyn till svårigheter att bygga om bentlig depå parallellt med att underhåll och service genomförs på bentlig vagnpark. nns dessutom ingen möjlighet att erhålla en tillräckligt omfattande kapacitet i bentliga depåer. Inför sådana leve- ranser behövs nya depåer för underhåll, service och upp- ställning av de nya tågen. Investeringen är en åtgärd som följer av anskaffning av nya pendeltåg och bidrar därmed till motsvarande effekter och måluppfyllelse (se Pendeltåg I och Pendeltåg II). Utredning är genomförd vad avser nödvändig depåkapacitet, funktioner, strategisk placering och översiktliga kostnader. Serieleveranser av nya pendeltåg för att ersätta den äldsta delen av bentlig vagnpark kan påbörjas . För dessa tåg bedöms en depå i (58a) som lämplig med hänsyn till geograskt läge och förutsättningar att färdigställa anläggningen i tid.I ett andra steg bedöms ett område i anslut- ning till Märstagrenen (kommun) som lämpligt läge (58b). Diskussioner har inletts med båda kommunerna om lämp- liga lägen, markanvändning (översiktsplaner) samt markan- skaffning. Kostnaden för en depå beräknas uppgå till och bedöms kunna färdigställas om järnvägsplan inte är nödvändig.Ytterligare en depå (som kräver järnvägsplan) beräknas kunna vara färdigställd /08 till mot- svarande kostnad (). 5 A G A L I B 5 A G A L I B Utbyggnad av ett regionalt stombussnät mellan centrala delar och de kommuner som saknar spårtrak kom- pletterat med tvärgående busslinjer som förbinder stombuss- nätet och spårtraken. Stombusslinjer utmärks av tydlighet,snabbhet och hög fram- komlighet, hög turtäthet, egen identitet och hög komfort. Det innebär en kollektivtrak som tar tillvara de fördelar som spårtraken har, men som inte kräver ett lika omfattande resandeunderlag och som dessutom har lägre investerings- kostnader och större exibilitet än spårtraken. Flera kommuner i är försörjda med spårtrak. Det nns dock ett antal kommuner och regionala kärnområden som saknar spårtrak, men som växer befolk- ningsmässigt och behöver en utbyggd kollektivtrak.Till dessa kommuner och kärnområden bör spårtraken kompletteras med regionala stombussar. nns ett utbyggt nät av regionala bussar i . Att förbättra bentligt nät, uppgradera det till stombussnät och komplettera det med ett antal linjer kan sannolikt ge motsvarande förbättringar som införandet av stombussar i innerstaden inneburit . Investeringen bidrar till inriktningsmål 1 genom att kollektiv- traksystemet får er bytespunkter, och inriktningsmål 3 genom en förbättrad infrastruktur och en ökad marknads- andel för kollektivtraken. En plan för införandet av ett drygt 10-tal regionala stombussar finns utarbetad av SL och har delvis påbörjats. I förslaget till regional utvecklingsplan redovisas ett utbyggt regionalt stom- bussnät . Införandet av ett regionalt stombussnät enligt planerna –2015 beräknas uppgå till i investeringskostnader. Anskaffning av nya pendeltåg (110 st. nya X60 ersätter bentliga X1). reser närmare 115 000 personer med pendeltågs- traken i Stockholm.Den senaste svarar dess- utom just pendeltågen för den största ökningen i antalet resenärer. Vagnparken i systemet är ålderstigen och erbjuder inte den komfort som kan anses rimlig. har dessutom reparationer och underhåll krävts i en sådan omfattning att följden blivit att tågavgångar fått ställas in alternativt begränsats i antalet vagnar vilket förorsakat omfattande trängsel. Investeringen är nödvändig på grund av att äldre tåg behöver bytas ut. Nya pendeltåg innebär dessutom ökad komfort, möjlighet till er resenärer per vagn (högre kapaci- tet), ökad tillgänglighet (bland annat plant insteg), högre (genomsnittlig) hastighet, ökad driftsäkerhet (mindre stör- ningar för trakanterna), etc. Nya pendeltåg är en viktig investering för att minska de kapacitetsproblem pendeltågs- traken står inför innan är färdigställd. En attraktivare kollektivtrak ökar antalet resenärer och kan därigenom bidra till positiva effekter på miljö och trak- säkerhet. Tillgängligheten förbättras såväl generellt (ökad driftsäkerhet minskar störningar i traken och påföljande väntetider) som specikt för bland annat funktionshindrade. En upphandlingsprocess är påbörjad. Beslut om leverantör kan fattas -02, leverans av s.k. verieringståg kan ske mars -03 och serieleveranser påbörjas hösten -04. Den totala kostnaden beräknas uppgå till 3,5 Mdr . Investeringen avser endast byte av den äldsta fordonsparken och omfattar inte behov av fordon för framtida trakut- ökningar (se vidare Pendeltåg II). Nya pendeltåg kräver dess- utom investeringar i depåer vilka inte omfattas här (se vidare Pendeltågsdepåer). Anskaffning av nya pendeltåg avseende förnyelse av äldre tåg (X10) samt för att möjliggöra utökning av pendeltågs- traken efter 2011 (d v s ytterligare spår genom centrala färdigställda). Den senaste har pendeltågstraken svarat för den största ökningen, mätt i antalet resenärer, i SL-traken. Prognoser vad avser det framtida resandet visar på en lik- värdig utveckling vilket kräver en utökning av pendeltågs- traken.Vid färdigställandet av den nya tillkommer ett färre antal nya tåglägen. Därefter nns ingen möjlighet att utöka pendeltågstraken förrän ytterligare spår genom centrala är färdigställda. Investeringen är nödvändig om pendeltågstraken skall kunna utökas till 10-minuterstrak efter att ytterligare spår genom centrala är färdigställda. Utöver en kapa- citetsökning innebär nya tåg ökad komfort, möjlighet till er resenärer per vagn (ökad exibilitet), ökad tillgänglighet (plant insteg), högre (genomsnittlig) hastighet, ökad drift- säkerhet (mindre störningar för trakanterna), etc. En attraktivare kollektivtrak ökar antalet resenärer och kan därigenom bidra till positiva effekter på miljö och trak- säkerhet. Tillgängligheten förbättras såväl generellt (ökad driftsäkerhet minskar störningar i traken och påföljande väntetider) som specikt för bland annat funktionshindrade. Planeringen för ett byte av dagens äldsta fordonspark har påbörjats (se Nya pendeltåg I). En funktionsspecikation och övrigt underlag för upphandling har utarbetats.Anbuds- underlag har sänts ut till potentiella anbudsgivare.Leveranser av pendeltåg i en andra omgång kan eventuellt ske genom option avseende Pendeltåg I alternativt en ny upphandlings- process. Första serieleverans beräknas kunna ske . Kostnaden beräknas uppgå till 2,0 Mdr. Anskaffning av 70 st. nya tunnelbanevagnar för utbyte av kvarvarande 160 äldre tunnelbanevagnar. pågår ett utbyte av de äldsta tunnel- banevagnarna.De nya tunnelbanevagnarna,Vagn 2000,inne- bär era förbättringar jämfört med äldre vagnar, bland annat en ökad komfort för resenärerna, större driftsäkerhet, en attraktivare miljö, lägre bullernivåer, etc. De nya vagnarna har mottagits mycket positivt av resenärerna och inneburit ett stort kvalitetslyft för tunnelbanan.Vissa förbättringar har skett i förhållande till de första leveranserna av Vagn 2000. sker ett utvecklingsarbete i syfte att ytterligare förbättra vagnen för funktionshindrade. Investeringen är nödvändig på grund av att äldre fordon behöver bytas ut. –2015 behöver de sista 160 äldre vagnarna ersättas av nya, vilket motsvarar 70 st. nya vagnar. En attraktivare kollektivtrak ökar antalet resenärer och kan därigenom bidra till positiva effekter på miljö och trak- säkerhet. Tillgängligheten förbättras såväl generellt (ökad driftsäkerhet minskar störningar i traken och påföljande väntetider) som specikt för bland annat funktionshindrade. Investeringen omfattas av inriktningsmål 3 (förbättringar av infrastruktur och fordon). Den upphandling som skett av Vagn 2000 omfattar optioner för ytterligare beställningar.Om optionen används sker leve- ranser från beställning. Investeringen uppgår till 1,8 Mdr . Bussvägar/busskörfält (på icke statliga vägar) Åtgärderna innebär anpassning av gaturummet,med exempel- vis separata busskörfält och förbättrade hållplatser samt signal- prioritering för att öka effektiviteten och komforten för buss i linjetrak. Restiden är en av de viktigaste faktorerna för valet av färd- medel.Att öka framkomligheten för bussarna i gaturummet genom busskörfält och prioritet i traksignaler är några av de mest effektiva åtgärderna man kan genomföra för att öka och förbättra resandet med kollektivtraken. När busstraken prioriteras i trakbelastade utrymmen ökar hastigheten och därmed minskar restiden i hög utsträckning. Förutom att restiden minskar kan trakeringsutbudet öka utan tillkommande resurser eftersom varje buss hinner utföra fler turer (omlopp). Resenärernas tillit till kollektivtraken ökar också med förbättrad tidhållning, vilket därmed leder till ett ökat resande. 5 A G A L I B 5 A G A L I B Åtgärder på kommunalt vägnät för förbättringar för den lokala kollektivtraken nansieras med kommunala medel. I infrastrukturbeslut öppnades möjligheter för att pröva att lämna statsbidrag även till lokal kollektiv- trak om det kan innebära en ökad måluppfyllelse.Ett sådant försök kommer att vara förenat med vissa villkor, bl.a. skall inte bidraget innebära minskade kommunala anslag till trans- portsektorn utan utgöra ett nettotillskott. Åtgärderna skall dessutom ha goda effekter , bidra till högre produktivitet och en bättre ekonomi i traken. Ett annat villkor bör vara att försöket samordnas med en utveckling av lokala transportstrategier. Försöksverksamheten föreslås pågå och skall därefter utvärderas. Många olika åtgärder kan vidtas för att närma sig trak- säkerhetsmålet. Som exempel kan nämnas mitträcken – förhindrar mötesolyckor sidområden – rensning eller räcken mildrar skadorna vid olyckor korsningar – säker utformning och rondeller motverkar olyckor och mildrar konsekvenserna övergångsställen – rätt utformning ger lägre hastighet och bättre överblick som motverkar olyckor och mildrar konse- kvenserna planskildhet – konikter mellan fordon eller mellan fordon och oskyddade trakanter minimeras rastplatser och poliskontrollplatser – bidrar indirekt lokala gång- och cykelvägar linjeföring samt om/nybyggnad I dödas ca 50 personer och ca 500 skadas allvarligt. Utvecklingen är negativ och med ökande trak nns risk för er allvarliga olyckor om inte åtgärder sätts in för att bryta trenden. De svåra olyckorna inträffar till ungefär lika delar på det statliga och det kommu- nala vägnätet.Syftet är att genomföra riktade traksäkerhets- åtgärder så att antalet dödade och svårt skadade minskar och närmar sig noll i enlighet med nollvisionen. Åtgärderna bidrar framför allt till Stockholmsberedningens delmål Färre olyckor men kan också bidra till delmålen. Ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Ökad tillgänglighet för alla i transportsystemet. Åtgärder som primärt utförs av traksäkerhetsskäl kan också ge ökad miljöhänsyn och ökad tillgänglighet. En miljöprio- riterad genomfart ger exempelvis tillskott till miljön som traksäkerhet och tillgänglighet för oskyddade tra- kanter förbättras. En stor volym traksäkerhetsåtgärder – som komplement till större vägprojekt – minskar antalet dödade och svårt skadade i traken så att vi närmar oss noll- visionen. Många av åtgärderna ryms inom bentligt vägområde varför planering där är förhållandevis enkel. Ett stort antal åtgärder kan därför projekteras snabbt och startas . För de åtgärder som fordrar ny vägmark och längre planering bör projekteringen påbörjas omgående för byggstarter successivt . Varje åtgärd för sig är relativt liten men sammantaget blir effekterna såväl som kostnaden betydande. Av dessa kostnader bör hälften avse det kommunala vägnätet för vilket statsbidrag utgår . –2004 har totala kostnaden bedömts till och för planperioden –2015 till i prisnivå 2001–07. Allmänheten efterfrågar och accepterar riktade traksäker- hetsåtgärder i växande grad. Många av de mest lönsamma åtgärderna är redan genomförda. Den bedömda lönsamheten sjunker efter hand men åtgärderna är ändå motiverade för att nå nollvisionen. Riktade miljöåtgärder på bentlig infrastruktur Med riktade miljöåtgärder menas åtgärder som sker i eller i anslutning till den bentliga fysiska infrastrukturen och syftar till att minska miljöpåverkan från trakanläggningarna.