sou · GQB339d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett annat alternativ kan vara att för- djupa värderingsunderlaget genom att skaffa en mer avancerad demonstrator eller bedriva försök på fältförband eller i fältmässig miljö. Värderingen kan också leda till att processen avbryts. I en tredje fas föreslogs systemdefinition och demonstration genomföras för att mer detaljerat avväga militära krav på förmåga, mot kostnader och teknisk realiserbarhet. Regeringen föreslogs besluta om start av denna fas för de väsentligaste systemen. Detta skede är främst till för att minska projektriskerna och göra senare faser säkrare, snabbare och genomförbara till lägre kostnader än annars. Arbetet genomförs enligt förslaget av en sammansatt grupp Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning med militär, systemmässig, affärsmässig, tekniskt vetenskaplig, analytisk och industriell kompetens. Arbetet ska leda fram till ett underlag för ett anskaffningsbeslut. I arbetet behövs verktyg för att minska anskaffningsrisker – såväl tekniska som ekonomiska – samt säkerställa teknisk realiserbarhet av specificerade funktioner. Cen- trala verktyg i denna fas är modellering, simulering och demon- stration samt prov och försök. Av Fortsatt förnyelse av totalförsvaret framgår regeringens ställningstagande i frågor rörande tidiga skeden i anskaffningspro- cessen. Av propositionen framgår följande: N Det är angeläget att begränsa långsiktiga åtaganden i materielanskaffningen och minska risken för fördyringar och förseningar som minskar utrymmet för nya projekt. En ökad satsning på forskning och teknikutveckling bidrar till en ökad handlingsfrihet. N Större vikt bör läggas vid materielförsörjningens tidiga faser för att öka möjligheterna att identifiera och värdera alternativa handlingsvägar innan beslut fattas. N Det finns starka skäl för att ta fram en samlad strategi för materielförsörjning och forskning som omfattar allt från tek- nisk forskning och utveckling till anskaffning, vidmakthållande, vidareutveckling och avveckling av materiel. Strategin ska också innefatta vad som krävs av tillgång till leverantörer med indust- riell kompetens och kapacitet för att anpassning av materielen ska kunna genomföras. N Utvecklingen mot en flexibel insatsorganisation, för att möta förändrade krav på förmåga, kan innebära en inriktning till nya system genom bl.a. en ökad satsning på försöksverksamhet och demonstratorer. N Industrin får en ökande roll som leverantör av tjänster inom ramen för systemintegration, demonstratorer och simulering bl.a. till följd av utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar och den ökade tonvikten på tidiga faser. N En av grundförutsättningarna för ett nätverksorienterat försvar är att teknikutvecklingen tillvaratas för att ge ledningsorgani- sationen ett kvalificerat ledningsstöd. Ett arbete med att tek- niskt lägga grunden för ett nätverksorienterat försvar har Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning inletts inom Försvarsmakten. Ett viktigt område är utform- ningen av ledningsplatser och ledningsstöd. N måste successivt förnyas för att skapa handlingsfrihet att möta militärtekniska förändringar och möj- liggöra anpassning. För denna förnyelse behövs ett kontinuer- ligt arbete med studier, materiel- och förbandsförsök, teknik- och taktikdemonstratorer, samt utveckling av operativ förmåga, taktik och stridsteknik. Försvaret har byggt upp och utnyttjat simu- latorer och provningsanläggningar, samt utnyttjat försvarets olika skolor för att utveckla, verifiera, validera och taktiskt utprova ny materiel. Det som realiseras är nytt, såtillvida att IT-utveck- lingen nu möjliggjort att datorer kan utnyttjas till lägre kostnader. Därigenom förbättras möjligheten att tidigt i processen och med stor precision simulera olika typer av materiella förmågor, som underlag för vägval innan större investeringar görs i materielpro- jekt. Uppbyggnad av den tekniska plattformen för denna verksam- het pågår, men kan ännu anses ha kvar innan tekniken kan utnyttjas till sin fulla kapacitet. invigde Försva- ret materielverk ett modellerings- och simuleringscenter, SMART LAB, där datorer utnyttjas för att bygga simuleringar under de tre tidiga faserna i materielprocessen: idé-, värderings- och systemdefi- nitionsskedena. Vid Försvarsmyndigheterna pågår uppbyggnad av en nätstruktur som medger viss simuleringsba- serad övning och utprovning även med deltagande av andra länders försvarsmakter. Följande sammankoppling av olika databaser och funktioner håller på att byggas upp. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Försvarsmaktens planerade struktur för simulerings- baserad verksamhet Taktisk/teknisk utveckling För att simulerings-/demonstratorkapaciteten ska bli fullt utbyggd krävs att den redan befintliga tekniken byggs samman i ett ackre- diterat nätverk med IT-säkerhetsfunktioner och kryptering inbyggd. Dessutom erfordras att de olika aktörerna i processerna utformar besluts- och verksamhetsprocesser som utnyttjar den tekniska potentialen. finns ett utbyte med US CECOM (Command), för ut- veckling av sensorer och plattformar i framtida stridslednings- och underrättelsenät. kommer att redovisa ett förslag till fortsatt utbyggnad av verksamheten. En samverkan med motsvarande simuleringsresurser inom svensk industri är planerad. Sammantaget kan det bedömas att det här beskrivna konceptet kommer att ta ytterligare omkring fyra till innan det är fullt utbyggt. De frågor som måste lösas avseende kommunikation och samverkan i denna typ av nät är i stort de samma som ändå måste lösas för att utveckla det nätverksbaserade Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning försvar, vilket regeringen beslutat ska gälla för försvarets långsik- tiga inriktning. 3.3.2Bibehållande av strategisk kompetens I betänkandet Försvarsmateriel på nya villkor anges att angelägna anpassningsåtgärder, t.ex. i ett försämrat säkerhetspolitiskt läge eller till följd av ett tekniskt genombrott, kan leda till en efterfrå- gan som gör att materielförsörjning i hög grad kan komma att sty- ras av nationella hänsyn och fungera på säljarens villkor. Det blir därför nödvändigt med en industriell förmåga baserad i , om en anpassning ska kunna genomföras. Det gäller främst strategiska teknikområden som vi av sekretesskäl inte kan få insyn i eller som vill ha full kontroll över. Regeringen redovisar i Fortsatt förnyelse av totalförsvaret sin syn på hur behoven av strategisk kompetens för materielförsörj- ningen ska tillgodoses. Det är å ena sidan angeläget att öka hand- lingsfriheten i planeringen, så att långsiktiga åtaganden begränsas. Å andra sidan kan för långt drivna krav på handlingsfrihet medföra risker för bristande tillgång till materiel eller alltför höga kostnader. måste stora delar av materielförsörjningen ske i ett långsiktigt perspektiv. Detta gäller inte minst när ska delta i internationella samarbetsprojekt. Tillgång till nationell och inter- nationell kompetens i forsknings- och utvecklingshänseende, samt myndighets- och industrikompetens, är väsentlig för handlings- friheten i bl.a. anpassningshänseendet. Regeringen preciserar i pro- positionen vad som ingår i begreppet strategisk kompetens. Det som avses är kompetens som rör specifikt svenska förhållanden (särskilt förhållanden i ), sådana kompetensområden som man omgärdar av hög sekretess såväl nationellt som internationellt samt områden som är av väsentlig betydelse försvarets förmåga till anpassning till nya typer av hot och uppgifter. På regeringens uppdrag redovisade ett förslag till hur en strategi för tillgången till strategiska kompetenser kan säkerställas. Regeringen ansåg att för- slagen bör beaktas bl.a. i arbetet med att ta fram en samlad strategi för forskning och materielförsörjning. Förslagen innebar att beho- ven bör beaktas i budgetprocessen, att en årlig analys bör göras av behov respektive tillgång till strategisk kompetens samt att anskaffningsförberedande arbeten ska beakta dessa behov. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning ingen har följt upp denna inriktning genom att i regleringsbrevet till Försvarsmakten för föreskriva att Försvarsmakten ska planera forskning och teknikutveckling, samt försörjning med materiel, så att behovet av strategisk kompetens tillgodoses. Vad det gäller Försvarsmaktens tioåriga materielförsörjningsplan före- skriver regeringen i regleringsbrevet att en beskrivning ska redovi- sas av på vilket sätt behovet av strategisk kompetens tillgodosetts. För att påverka processen i riktning mot att säkerställa strategisk kompetens har också tecknat kompetensavtal med . Avsikten är att följa upp den industriella förmågan i olika avseenden, bl.a. integration med andra länders industriella förmåga. Förhandlingar pågår med samma syfte, för att teckna avtal med andra väsent- liga delar av försvarsindustrin i landet. Avtalen anses också förbe- reda en strävan mot att industrin ska åta sig ett mer heltäckande ansvar för materielsystem på detaljerade nivåer, medan bör fokusera på högre systemnivåer. Avtalen ålägger statsmakterna och företagen att gemensamt analysera kom- petensläget, samt vid behov ta fram förslag till särskilda kompe- tensutvecklande åtgärder för företaget och dess dotterbolag. Den strategiska kompetensen utgör delar av områden inom nio utpekade teknikområden. har en grund med förmågor på större bredd ingått i begreppet – den s.k. strategiska grunden – men regeringen har i Fortsatt förnyelse av totalförsvaret angett att den strategiska grunden inte längre bör ingå i begreppet strategisk kompetens. redovisar i sin rapport (FMV GD 03900:39805/00) verksamhetens art och omfattning inom de nio områdena. I nedanstående översikt har materielverkets rapport kompletterats med uppgifter, som vår utredning inhämtat om för- svarsindustrins uppfattning om sina resurser för forskning, utveck- ling och produktion inom respektive område. Av tabellen framgår att en omfattande forskning och industrianknuten utveckling finns inom områdena vapenteknik, telekrigsteknik och ledningssystem- teknik. En begränsad tillgång till kompetens finns inom områdena informationskrigsteknik, systemteknik för obemannade farkoster samt området NBC-skydd. Som tidigare redovisats är inte minst dessa senare teknikområden av väsentlig betydelse för utveckling av det nätverksförsvar som regeringen har beslutat om. SOU 2002:39 Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Tillgång till strategisk kompetens inom teknikområden Telekrigsteknik (inkl. sensorer Industrin har till vår utredning framfört följande kommentarer rörande sina resurser och sin kompetens inom dessa teknikområ- den. Resurserna inom området informationskrigsteknik är för närva- rande små, men är under uppbyggnad eftersom en snabb teknisk utveckling inom försvaret sker inom området. En övergång till ett mer nätverksbaserat försvar kräver en ökad satsning inom detta område. Den svenska telekomindustrin torde vara en viktig tillgång i denna utveckling. Teknikområdet signaturanpassningsteknik representeras i flera försvarsindustrier av kvalificerade specialister. Även om numerären av personal inom detta område är relativt låg, så måste den tekniska förmågan inom signaturområdet värderas som stor. Signaturkraven inom projekt som JAS 39 , korvett , undervattensfar- tyg, torpeder, tysta radarstationer etc. vittnar om detta. Teknikom- rådet skydd mot NBC har kompetensen väsentligen inom Total- , och . Flertalet svenska materielprojekt har avance- rade lösningar för gränssnittet människa och maskin. Kompetensen är god inom industrin men spilttrad på ett flertal projekt. Resur- serna är små inom teknikområdet systemteknik för obemannade farkoster. Emellertid har industrin till- Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning baka deltagit i att ta fram delsystem för kommunikation med och styrning av flygande farkoster med delvis likvärdig teknik. Därtill besitter industrin en betydande förmåga inom området systemin- tegration av komplexa system. Denna förmåga har i hög grad byggts upp inom avancerade farkost- och ledningssystem som utvecklats på uppdrag av det svenska försvaret. I begreppet den strategiska grunden ingår förmåga att i olika avseenden kunna driva och vidmakthålla befintlig materiel i fred, kris och krig, att kunna fungera som kompetent kund och krav- ställare vid anskaffning. Vidare ingår att på hela bredden av för för- svaret viktiga områden kunna följa, förstå och värdera den tekniska och taktiska utvecklingen på alla områden som har eller bedöms få en avgörande betydelse för försvarets operativa förmåga. Den stra- tegiska kompetensen inom de nio teknikområdena är ur industriell synpunkt att betrakta som nischkompetenser men innebär tillgång till en kvalificerad, tillämpningsinriktad teknisk utvecklingskom- petens. De strategiska kompetenser, som definierats, kan förutsättas vara finansierade av anslag inom försvarsramen eller genom egenfi- nansierad kompetensuppbyggnad inom industrin. är såväl den strategiska kompetensen som den strategiska grunden beroende av en allmänt stödjande kompetens, skapad på mark- nadsmässiga villkor. Denna stödjande kompetens kan genereras inom ramen för försvarets samlade materielförsörjning eller inom ramen för näringslivets teknikutveckling. Inriktningen är att ska bibehålla strategisk kompetens inom landet för att möjliggöra en anpassning till en ändrad säker- hetspolitisk bedömning. Vi bedömer att en sådan inriktning förut- sätter att den industriella kompetensen över huvud taget finns kvar i . Möjligheterna minskar annars att flexibelt anpassa försva- rets förmåga vid en ädrad säkerhetpolitisk bedömning. Vi har tidigare exemplifierat den omfattande internationalisering av industrier för utveckling och produktion av militära system, som skett . Till denna bild ska läggas att i baserad försvarsindustri består av, i internationellt perspektiv, relativt små företag. Deras verksamhet kan ägarna i stället för att behålla, välja att sälja, avveckla eller flytta till annan del av koncernen i samband med omstrukturering, för att uppnå en bättre marknadsposition och lönsamhet på samma sätt som sker inom annan civil utlandsägd och svenskägd industri . Försvarsmateriel på nya villkor konstaterar rörande industrins internationalisering bl.a. att relatio- Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning nen mellan stater och industrin förändras, då den nationella identi- teten hos försvarsindustrin försvagas. Det blir svårare för den enskilda staten att på egen hand påverka företagens inriktning och utveckling av system. Följande belyser de storleksordningar som bör beaktas i samband med statsmakternas strategiska val för att säkerställa tillgång till strategisk kompetens i ett anpassningsläge: N som producerar bandvagnar och stridsfordon i omsatte 1999 omkring 145 miljoner US Dollar. Omsättningen var därmed av den brittiska huvudäga- rens omsättning för militära system och motsvarade av försäljningen av militära system för stridsfordonsprodu- centen ingående i den italienska . N försäljning av militära system uppgick till något mindre än 90 miljoner US Dollar. Detta motsvarade av den tyska huvudägaren HDW:s försäljning av militära system, av det brittiska och av försäljningen i den amerikanska koncernen . N omsatte omkring två tredjedelar av sin försälj- ning för produktområden militära system. Dess försäljning till främst det svenska försvaret uppgick till ca 740 miljoner US Dollar. Detta motsvarade av den brittiska samarbetspartnern och delägaren försäljning och av den amerikanska flygproducenten försäljning av militära system. En industriledare har belyst problemet med att bevara industriell kompetens för ett anpassningsförsvar på följande sätt: Industrin måste producera. Det är en del – annars är man slut. Industrin kan inte enbart göra demonstratorer. När tåget går måste man välja att vara med eller inte. Detta kan innebära att det blir nödvändigt med ett större långsiktigt åtagande. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning 3.3.3Ett utökat materielsamarbete med andra länder Utredningen om Materielförsörjning på nya villkor lämnar ett antal förslag, som sammantagna syftar till att stärka förmågan till internationellt samarbete. Utgångspunkten är att i ett sam- arbete om utveckling och produktion med andra länder ska erhålla tillgång till kvalificerad teknik och kunna vidmakthålla säkerhets- politisk värdefull industriell kompetens inom landet. Ett sådant materielsamarbete syftar också till att utvecklings- och produk- tionskostnader för kvalificerade systen ska kunna delas mellan flera länder samt att leveranssäkerheten i en anpassningssituation ska säkerställas genom ett kvalificerat samarbete. I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret redovisar regeringen hur det internationella samarbetet bör utvecklas för svensk del. För vissa frågor lämnar regeringen i regleringsbrev för preciserade uppdrag inom området till myndigheterna. Nedan följer en komprimerad sammanställning av regeringens inriktning och åtgärder: N bör, för att försörja det militära försvaret med materiel, sträva efter långsiktigt internationellt samarbete. För att bl.a. öka möjligheterna att anpassa materielen och främja inhemsk kompetensuppbyggnad, bör samarbetet koncentreras till länder och områden där det kan omfatta flera av materielförsörjning- ens faser. Fortsatt gynnsamma förutsättningar bör eftersträvas för inhemsk industris deltagande i internationella samarbets- projekt och fortsatt vikt bör läggas vid att utveckla möjlighe- terna för inhemsk försvarsindustri att exportera försvarsmate- riel. N Landets resurser bör koncentreras och samordnas i syfte att ska vara en kompetent och attraktiv partner i interna- projekt på hög teknisk nivå. För att möjliggöra leveran- ser i en krissituation bör fortsätta att satsa på det väl etablerade och förtroendefulla samarbete vi har med vissa län- der. N Regeringen anser att strävan bör vara att aktivt förbättra samar- betsmöjligheterna och effektiviteten i samarbetsprojekt, genom deltagande i forum som sexnationerskretsen, Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG), organisationen för gemen- samt försvarsmaterielsamarbete i (OCCAR) och den nordiska samarbetskretsen (NORDAC). Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning grupp behandlar samarbetet med avseende exportregler och exportlicenser för amerikansk teknologi och materiel gent- emot tredje land. N Enligt regeringens bedömning är export av materiel gynnsamt för forskning och teknikutveckling och därmed för inhemsk försvarsindustris utvecklingsmöjligheter. Det finns också ett värde i att kundbasen breddas för materiel som används i Försvarsmakten. Därigenom uppstår möjligheter att dela kostnader för vidareutveckling, samordna utbildning och underhåll samt utbyta erfarenheter av materielens användning. N I regleringsbrev för för anges att verket bl.a. vid alla större materielanskaffningar ska pröva möjligheterna till internationellt samarbete. ska också ha goda kunskaper i försvarsindustrifrågor samt om möj- ligheterna till och förutsättningarna för internationellt materi- elsamarbete. Verket ska också lämna regeringen stöd till det s.k. sexnationersinitiativet, för att underlätta omstrukture- ringen av europeisk försvarsindustri samt leda det svenska sam- arbetet med vad gäller exportlicenser m.m. N I regleringsbrev för anges att Försvarsmakten ska stödja i dess arbete med förhandlingar om allmänna säkerhetsskyddsavtal med andra länder. Vidare ska Försvarsmakten i budgetunderlaget för ange och moti- vera myndighetens möjligheter och begränsningar att lämna exportstöd till svensk industri samt ange omfattningen av sådant internationellt samarbete inom försvarsmaterielområdet som myndigheten utför på uppdrag av regeringen. har en rad samarbeten med denna inrikt- ning påbörjats eller genomförts. Exempelvis ingicks 2001 ett nor- diskt generellt avtal mellan , , och om att skapa en gemensam struktur för att underlätta industriell verksamhet och för att främja konkurrenskraftigare nordiska för- svarsindustrier. Avtalet ingicks i anslutning till avtalet om bildandet av det nordiska ammunitionsföretaget med delar från dåvarande i , i och Raufoss i . godkände riksdag också ett ramavtal mellan , , , , och om åtgärder för att underlätta omstrukturering av den europeiska försvarsindustrin (sexnationssamarbetet). Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Beträffande materielsystem, har slutit flera avtal både bilateralt och multilateralt. beslöt tillsammans med och att gemensamt upp- handla standardhelikoptrar för sina respektive försvar. För svensk del beslöts anskaffning av 18 medeltunga helikoptrar för både markoperationer och sjöoperativ verksamhet. Beslutet innebar att kan räkna med en väsentlig beställ- ning av det taktiska system, som ska utvecklas och produceras för den svenska delen av leveranserna. I sammanhanget kan också nämnas det pågående samarbetet med och om utveckling av ubåtar, det s.k. , samt de multinationella projekteten för anskaffning av jaktrobo- tarna IRIS-T och METEOR för flygplansplattformar, däribland JAS 39-flygplanet. Rörande JAS 39-systemet tecknade de svenska och ungerska regeringarna ett Memorandum of Understanding om leasing av 14 svenska . Efter erbjudande om off- set samt med stöd av de svenska och brittiska exportkreditnämn- derna inledde förhandlingar med om köp av 24 stycken Gripen. slöt den tillsammans med , , , och ett avtal om att inleda ett omfattande och långsiktigt teknik- och demonstratorprogram för de operativa krav som i ett tjugoårsperspektiv behöver ställas för att möta de militära kraven på förmåga med flygsystem. Regeringen har också pekat på kopplingen mellan materielför- sörjning och deltagande i internationellt fredsbevarande samarbete, det senare som en av flera huvuduppgifter för Försvarsmakten. Exempel på dessa verksamheter som deltagit i är EU:s militära kapacitetskonferens, som avser möjligheter att täcka brister avseende EU:s krishanteringsförmåga för att den ska kunna verka operativt. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Den införda intäktsfinansieringen av har resul- terat i att myndighetens styrning har delats upp. Kunden – främst Försvarsmakten – bestämmer vad myndigheten ska åstadkomma genom uppdrag och kundbeställ- ningar. Ägaren – regeringen – an- ger de övergripande målen samt utvärderar hur väl materielverket uppfyller dessa mål. Målet för materielverket är enligt regleringsbrev att genom en kostnadseffektiv, affärsmässig och säker materielförsörjning bidra till att stärka Försvarsmaktens operativa förmåga. ska också, inom ramen för gäl- lande inriktning, stödja svensk försvarsindustri genom export- främjande verksamhet. Som en del av den förändrade inriktningen för materielförsörj- ningen har vissa förskjutningar skett i de verksamhetsmål som regeringen angett i regleringsbrev. Av regleringsbreven framgår att verket ska fortsätta att anpassa verksamheten till förändrade omvärldsförutsättningar och härvid bistå Försvarsmak- ten i dess planering för förmåga till anpassning. Verket ska också vid alla större materielanskaffningar pröva möjligheterna till inter- nationellt samarbete, ha goda kunskaper i försvarsindustrifrågor samt om förutsättningar för internationellt materielsamarbete. Försvarsmakten ska stödjas för att öka och fördjupa det internatio- nella samarbetet inom försvarsmaterielområdet och för att under- lätta svensk försvarsindustris deltagande i internationella samar- betsprojekt. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Regeringen målstyr verksamheten i stort genom den generella verksförordningen (1995:1322), instruktionen för Försvarets mate- rielverk (1996:103), de årliga regleringsbreven samt genom sär- skilda uppdrag till verket i olika materielfrågor där underlag krävs. är /96 en avgiftsfinansierad myndighet där verksamhetens innehåll styrs av den införda uppdragsstyrningen från beställare.