sou · GQB383 · 2003-01-01 00:00:00 — Förslagen får, om det är nödvändigt för att genomföra de direktiv som Europeiska unionen antar inom ramen kommunikationsöversyn eller för att åstadkomma ett bättre genomförande av art. 4 d i direktivet 90/388/EEG, även innefatta möjligheter till tvångsupplåtelser. Överlåtelse och pantsättning av ledningsrätt Utredaren skall undersöka om det bör införas särskilda sakrättsliga regler vad gäller överlåtelse och pantsättning av en ledningsrätt som utgör lös egendom. Utredaren skall därvid särskilt ta ställning till om det bör införas bestämmelser som reglerar under vilka för- utsättningar som en förvärvare av en ledningsrätt eller den som får ledningsrätt pantsatt till sig skyddas mot anspråk från överlåtarens respektive upplåtarens borgenärer. Utredaren skall också överväga panthavarens ställning vid en överlåtelse av ledningsrätten. Samverkan mellan innehavare av parallella ledningsrätter Utredaren skall undersöka om det finns behov av särskilda sam- verkansregler när två eller flera ledningsrätter är belägna i anslut- ning till varandra. Ett alternativ som skall övervägas är att göra anläggningslagen (1973:1149) tillämplig såvitt gäller frågor som är gemensamma för ledningsrätterna. Utredaren skall därvid överväga om bestämmel- sen om vilken lös egendom som en gemensamhetsanläggning kan inrättas för (se 2 § anläggningslagen) är ändamålsenlig. Om utredaren finner att detta alternativ skall väljas, skall han också undersöka om det förutsätter andra ändringar i anläggningslagen. Det står utredaren fritt att pröva även andra alternativ, t.ex. en modell där innehavarna av de olika ledningsrätterna samverkar inom ramen för en ekonomisk förening. Ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt Utredaren skall, om han föreslår en utvidgning av lednings- rättslagens tillämpningsområde - t.ex. till nya slag av ledningar eller till anordningar som inte utgör ledningar - förutsättningslöst pröva om de nuvarande ersättningsprinciperna är lämpliga även i dessa fall. Om utredaren föreslår att det införs en möjlighet för lednings- rättshavaren att själv anlägga nya slag av ledningar inom lednings- rättsutrymmet eller en möjlighet för ledningsrättshavaren att ge någon annan rätt att anlägga nya ledningar inom utrymmet, skall han pröva om detta ger anledning att justera nuvarande ersättnings- principer eller införa nya regler om hur ersättningen skall bestäm- mas för dessa fall. Utredaren skall redovisa vilka ekonomiska konsekvenser som förslagen i dessa delar kan antas få. Inrättande av ett ledningsrättsregister Ett allmänt tillgängligt ledningsrättsregister skulle kunna innehålla uppgifter om ledningsrättshavare och eventuella nyttjanderätts- havare. Utredaren skall bedöma vilket behov av ett sådant register som fastighetsägare, ledningsrättshavare och andra intressenter, såsom exempelvis olika marknadsaktörer, kan antas ha och hur registret skulle kunna användas i olika sammanhang. Utredaren skall också uppskatta kostnaderna för uppbyggandet och för en löpande drift av registret och bedöma hur dessa kostnader skulle kunna finansieras samt, om utredningen ger underlag för det, ta ställning till om det bör inrättas ett register. Om utredaren kommer fram till att det bör inrättas ett ledningsrättsregister, skall utredaren även ta ställning till vem som bör föra registret och hur registret bör regleras. Några förslag som förutsätter att ett register byggs upp skall dock inte lämnas. Att beakta i övrigt Utredaren skall samråda med Utredningen om elektronisk kommunikation (N 2001:07) och följa beredningen av den ut- redningens förslag. Utredaren skall också samråda med IT- kommissionen (K 1998:04). När det gäller redovisningen av för- slagets konsekvenser för små företag, skall utredaren samråda med för regelgranskning. Utredaren skall vidare hålla sig underrättad om det arbete som bedrivs inom Europeiska Unionen inom ramen kommunikationsöversyn. Ut- redaren kan söka vägledning i det IT-rättsliga observatoriets - utnyttjande av befintlig infra- struktur för att dra fram optokablar för bredband. Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa de ändringar i ledningsrättslagen som är nödvändiga för att genomföra de direktiv som Europeiska unionen antar inom ramen kommunikationsöversyn. Uppdraget skall i övrigt redovisas . Tilläggsdirektiv till 2002 års Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir 2002:17) tillkallade chefen för en särskild ut- redare med uppdrag att se över vissa frågor om ledningsrätt. Utredningen, som har antagit namnet ledningsrätts- utredning (Ju 2002:03), skall enligt direktiven i ett delbetänkande redovisa de ändringar i ledningrättslagen (1973:1144) som är nödvändiga för att genomföra de direktiv som Europeiska unionen antagit inom ramen kommuni- kationsöversyn. Uppdraget skall i övrigt redovisas . Utredningen har begärt att tiden för del- betänkandet förlängs till . Med ändring av den i direktiven beslutade tiden för delbe- tänkandet skall utredningen redovisa denna del av uppdraget . OCH RÅDETS DIREKTIV 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) När en behörig myndighet överväger en ansökan om beviljande av rättigheter att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom för ett före- tag som godkänts för tillhandahållande av allmänna kommuni- kationsnät, eller en ansökan om beviljande av rättigheter att installera faciliteter på, över eller under offentlig egendom för ett företag som god- känts för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät som inte är allmänt tillgängliga, skall medlemsstaterna säkerställa att myndigheten fattar beslut på grundval av öppet redovisade och allmänt till- gängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och följer principerna om öppenhet och icke-diskriminering när den knyter villkor till sådana rättigheter. Dessa förfaranden kan variera beroende på om sökanden tillhanda- håller allmänna kommunikationsnät eller inte. 2.I de fall där offentliga eller lokala myndigheter har äganderätt till eller kontroll över företag som driver elektroniska kommunika- tionsnät och/eller tillhandahåller kommunikationstjänster, skall medlemsstaterna säkerställa att det råder en ändamålsenlig organi- satorisk åtskillnad mellan den verksamhet som har ansvar för be- viljande av de rättigheter som avses i punkt 1 och de verksamheter som har samband med ägande eller kontroll. 3.Medlemsstaterna skall säkerställa att det finns effektiva mekanis- mer för att ge företagen möjlighet att överklaga beslut om be- viljande av rättigheter att installera faciliteter till ett organ som är oberoende av de berörda parterna. Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter 1.Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunika- tionsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, skall de nationella regleringsmyndigheterna främja gemensamt ut- nyttjande av sådana faciliteter eller egendom. 2.Medlemsstaterna får, särskilt när företagen saknar andra möjliga utvägar genom att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås, föreskriva gemensamt utnyttjande av faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) för ett företag som driver ett elektroniskt kommunikationsnät eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten endast av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen. OCH RÅDETS DIREKTIV 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) Avgifter för nyttjanderätter och rättigheter att installera faciliteter Medlemsstaterna får låta den berörda myndigheten införa avgifter för nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer eller för rättigheter att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, varvid avgifterna skall beakta behovet av en opti- mal användning av dessa resurser. Medlemsstaterna skall säkerställa att avgifterna är sakligt motiverade, öppet redovisade, icke-diskri- minerande och proportionella till det avsedda syftet, och att de tar hänsyn till de mål som avses i artikel 8 i direktiv /21/EG (ram- direktiv). Ändring av rättigheter och skyldigheter 1.Medlemsstaterna skall garantera att rättigheter, villkor och för- faranden avseende allmänna auktorisationer och nyttjanderätter eller rättigheter att installera faciliteter endast ändras i sakligt moti- verade fall och på ett proportionellt sätt. Anmälan skall göras på lämpligt sätt om avsikten att företa sådana ändringar och berörda parter, inbegripet användare och konsumenter, skall få en tillräcklig tidsfrist , utom i undantagsfall, för att kunna lämna sina synpunkter på de föreslagna ändringarna. 2.Medlemsstaterna skall inte begränsa eller återkalla rättigheter att installera faciliteter före utgången av den tidsperiod för vilken de tilldelats utom när detta är berättigat och sker i enlighet med rele- vanta nationella bestämmelser om kompensation för återkallande av rättigheter. OCH RÅDETS DIREKTIV 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) Nationella regleringsmyndigheters befogenheter och ansvarsområden när det gäller tillträde och samtrafik a) De nationella regleringsmyndigheterna skall, i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa att slutanvändarna kan nå varandra, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna, bland annat när detta är motiverat skyldigheten att bedriva samtrafik mellan deras nät om detta inte redan sker. Skyldigheter avseende tillträde till och användning av specifika nätfaciliteter En nationell regleringsmyndighet får i enlighet med artikel 8 in- föra skyldigheter för operatörer att uppfylla rimliga krav på till- träde till och användning av specifika nätdelar och tillhörande faci- liteter, bl.a. i situationer då den nationella regleringsmyndigheten anser att ett nekat tillträde eller orimliga villkor med liknande ver- kan skulle hindra uppkomsten av en hållbar konkurrensutsatt marknad på slutkundens nivå eller att det inte skulle ligga i slutan- vändarnas intresse. Operatörer kan bland annat åläggas a)att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter inklusive tillträde till accessnätet, b)att förhandla med god vilja med företag som begär tillträde, c)att inte upphäva ett redan beviljat tillträde till faciliteter, d)att erbjuda specificerade tjänster för andra operatörer och som tredje part kan återförsälja, e)att bevilja öppet tillträde till tekniska gränssnitt, protokoll och annan nyckelteknik som är nödvändig för samverkan mellan tjänster eller virtuella nättjänster, f)att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemen- samt utnyttjande av faciliteter, som t.ex. ledningar, byggnader eller , g)att erbjuda specificerade tjänster som krävs för att säkerställa samverkan mellan tjänster ända fram till slutanvändarna, t.ex. faciliteter för intelligenta nättjänster eller roaming på mobilnät, h)att erbjuda tillträde till driftstödssystem eller liknande programsystem som krävs för att garantera sund konkurrens när det gäller tillhandahållandet av tjänster, i)att förbinda nät eller nätfaciliteter. De nationella regleringsmyndigheterna får förena dessa skyldighe- ter med villkor som gäller rättvis behandling, rimlighet och läglig- het. Om de nationella regleringsmyndigheterna överväger att införa sådana skyldigheter som avses i punkt 1 och i synnerhet när de be- dömer huruvida dessa skyldigheter står i proportion till de mål som anges i artikel 8 i direktiv /21/EG (ramdirektiv) skall de sär- skilt beakta följande faktorer: a)Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter med tanke på mark- nadsutvecklingen och med beaktande av arten och typen av samtrafik och tillträde. b)Möjligheten att erbjuda det föreslagna tillträdet med tanke på den tillgängliga kapaciteten. c)Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på de risker som investeringen medför. d)Behovet av att värna konkurrensen på lång sikt. e)Alla berörda immateriella rättigheter, när så är lämpligt. f)Tillhandahållande av alleuropeiska tjänster.