sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — stödjer utredningens tankar om att förbättra språkgranskningen av engelska och franska på ett tidigt stadium och tror att experter och tjänstemän skulle kunna bidra till språkliga förbättringar tidigt under processen om det klart framgår att även språkliga kommentarer ska framföras. anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med att förbättra de offentliga texterna så att de blir enkla, tydliga och lättlästa. anser att det är viktigt att det finns en samordning av språkfrågor för EU i . Institutet vill särskilt framhålla att det inom detta område finns möjligheter att inkludera kunskaper inom EU-området i tolk- och översättningsutbildningarna och att även detta ska ses som en uppgift för den centrala rådgivningen. Talboks- och instämmer med kommittén om att arbetet med att förbättra svenska EU-texter skall fortsätta. TPB ser här flera möjligheter. Dels en utbyggd tolk- och översättarutbildning, dels en utveckling av programvaror för översättning. vill poängtera vikten av att fortsätter och stärker arbetet för att kvaliteten på källspråkstexterna höjs. Facköversättarförenin- gen stödjer också utredningens förslag att engelska och franska avdelningen kan fungera som klarspråkscentraler. har ingen erinran mot betänkandets bedömningar och förslag. Handikappförbundens samarbetsorgan biträder utredningens uppfattning om att arbetet med att förbättra svenska EU-texter ska fortsätta. Handikappförbunden anser att utredningen här saknar ett språkligt funktionshindersperspektiv. vill gärna uttrycka sitt stöd för utredningens förslag när det gäller fortsatt arbete för att göra myndighetsspråket mera lättillgängligt. Särskilt i språkbruket som kommer till uttryck i EUs arbete och för att tillmötesgå behovet av lättillgängliga översättningar av EU-information som är av betydelse för närings- och arbetslivet, är det synnerligen viktigt att ytterligare krafttag tas i denna riktning. stödjer utredningens förslag om att bör behålla sin språkvård och att sådan i anslutning till EU bör ses som en viktig uppgift. LO understödjer kommitténs förslag till fullo. Förbättringar inom området tolkning och översättning är en nödvändighet. Samspråk instämmer helt i kommitténs förslag om EU-språkvården. instämmer i utredningens förslag till förbättring av det svenska myndighetsspråket och av EU-svenskan. Inte minst viktigt är det att verkar för begripligare och klarare grundtexter inom EU-samarbetet och för att svengelska uttryck och språkstrukturer inte skall gripa kring sig. Förbundet instämmer i utredningens förslag att översättingen i större utsträckning än nu bör ske i EUs medlemsländer. Remissinstanser med invändningar (el. liknande): Statskontoret, – Statskontoret påpekar att förslaget att mjuka upp den s.k. punktregeln i syfte att göra språket mer begripligt inte får innebära att parallelläsning försvåras. Det är mycket viktigt att kunna läsa åtminstone två språkversioner parallellt när ändringar i texten föreslås. – tycker att avsnittet innehåller en rad välmotiverade förslag till administrativa lösningar, men analysen av den språkliga problematiken är alltför ytlig. Exempelvis skulle ett avskaffande av punktregeln inte nämnvärt påverka de svenska översättningarnas utformning – problemen sitter mycket djupare. Institutionen vill även påpeka att det inte finns någon motsättning mellan att arbeta för bättre originaltexter på och för att arbeta för bättre översättningar . Den uppgivenhet som kommit till uttryck inte minst inom klarspråksgrupp är ett allvarligt problem. De svenska översättarna behöver allt stöd de kan få i form av fortbildning och adekvatas, vetenskapligt baserade språkliga anvisningar. Institutionen vill under- stryka behovet av att arbetet med att förbättra den offentliga administrationens språk, särskilt de svenska EU-texternas, sker på språkvetenskaplig grund. 3.3 IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare 3.3.1 IT som normskapare N Datorkulturens effekter på språket skall studeras. N Svenska datatermer och –uttryck skall tas fram. N Språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram och ges möjlighet att kvalitetsmärka sådana program. N Språkkvalitet bör ingå i bedömningsgrunderna vid offentlig upphandling av IT. IT har kommit att få mycket stor betydelse för framställningen av texter. Genom inbyggda grundinställningar i olika program etableras delvis nya normer och standarder för rubriksättning m.m. Dessutom innehåller program av detta slag ofta språkstödsprogram som stavningskontroll, avstavningshjälp och grammatik- kontroll. Dessa funktioner kan ibland vara trubbiga och kan bidra till att skribenter tar mindre ansvar för sin text. Med datorerna har många ord, uttryck och termer från IT-världen kommit in i svenskan. Det finns ett stort behov av termproduktion på det området. IT-utvecklingen har även öppnat nya sätt att kommunicera: via e-post, chat, sms. Gemensamt för de texter som sprids genom dessa kanaler är att delvis andra villkor för att skapa och ta emot text gäller än för det traditionella skriftspråket. Kommittén föreslår att språkvården ges i uppgift att genomföra särskilda insatser för att följa datorkulturens effekter på språket. Vilka insatser detta skulle kunna vara nämns dock inte. Kommittén föreslår att språkvården ska prioritera arbetet med att få fram standardiserade svenska eller försvenskade uttryck för de centrala databegreppen och med att få ut dem till en bred allmänhet. Kommittén vill särskilt framhålla hur viktigt det är att personer med läs- och skrivsvårigheter och invandrare får tillgång till program för språkstöd och språk- kontroll med hög kvalitet. Kommittén menar att det är viktigt att språkvården blir mer aktiv inom IT-området, men är inte beredd att förorda att språkvården skulle ges en formell granskande roll. Däremot anser kommittén att språkvården genom att följa kvalitetstestningar samt genom kontakter med forskningen och det språkteknologiska näringslivet ska ha så god kunskap och överblick att man kan lämna välgrundad konsumentupplysning inom detta område. Särskilt viktigt menar kommittén att det är att elektroniska läromedel av olika slag håller god språklig kvalitet. Kommittén föreslår att språkvården skall ges möjlighet att på uppdrag och mot betalning kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra program av språkligt intresse. En sådan märkning skulle kunna göras på initiativ av producenten och leverantören, men finansieras genom avgifter från programleverantörerna. Avgiften skulle täcka verksamhetens kostnader, men inte medföra någon vinst. Kommittén menar att Statskontoret bör ta hänsyn till den språkliga kvaliteten vid upphandling på IT-området. Språkvården bör bistå Statskontoret med experthjälp i detta arbete. Statskontoret är positivt till förslaget om att införa språkkvalitet som ett kriterium vid IT-upphandling, bara det går att definiera god språklig kvalitet. Annars till- hör detta inte de förslag i avsnittet som kommenteras mest av remissinstanserna. Fler synpunkter lämnas kring förslaget om språkstödsprogram. Svenska språk- nämnden tycker att förslaget är otydligt beskrivet när det gäller hur kvalitets- märkning ska genomföras, men är i princip positivt inställd. TPB och Handikapp- organisationernas samarbetsorgan påpekar båda att hänsyn måste tas till läshandi- kappades behov vid en kvalitetsmärkning av språkstödsprogram. Tillsammans med och kommenterar de även att myndighets- texter på Internet måste kunna användas av alla, även de med läshandikapp eller andra funktionshinder. RAÄ, och Läromedelsproducen- terna uppmärksammar att betänkandet helt saknar diskussion om traditionella läromedel, även om de instämmer i att bevakningen av språkkvaliteten i e- läromedel är viktig. Flera av de svarande välkomnar förslaget om att språkvården ska prioritera arbete med datatermer. ifrågasätter dock om det verkligen är nödvändigt att rikta sig till allmänheten med datatermer, viktigare är att nå ut till fackfolk, enligt . Remissinstanser som tillstyrker (inkl positiva): Statskontoret, Riksförsäkrings- verket, , , , , , , Talboks- och punktskrifts- , , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Föreningen center, Samernas utbildningscentrum Statskontoret delar utredningens uppfattning att språkkvalitet bör ingå i bedöm- ningsgrunderna vid offentlig upphandling av IT. En förutsättning för detta är att det finns en entydig definition av vad god språklig kvalitet är. Kriterierna måste vila på vetenskaplig grund och utarbetas i en procedur som gör att de kan bli brett accepterade av beställare och leverantörer. tillstyrker utredningens förslag om IT och språk. Särskilt viktigt är resonemanget om att utveckling av offentlig information och tjänster på Internet ställer särskilda krav på enkelhet och ett gott språkbruk med tanke på medborgarna förväntat ökade självbetjäning. tillstyrker att språkvården ska följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram och ges möjlighet att kvalitetsmärka sådana program. föreslår att språkkvalitet skall ingå i bedömningsgrunderna vid upphandling av IT. Särskilt vid upphandling av stora system med många användare är det angeläget att språket i menyer, instruktioner och liknande är på korrekt svenska och att stavningskontroll och grammatikkontroll följer svenska regler. är berett att bistå vid utformning av avgifts- förslag för kvalitetsmärkning av språkstödsprogram och andra program av språkligt intresse. vill understryka betydelsen av att språkvården följer kvalitetsutvecklingen för språkbruksprogram och att man även ges möjlighet att på frivillighetens väg kvalitetsmärka sådana program. En framtida samverkan mellan språkvården och institutet bör vara av intresse för att gemensamt säkra ett antal kvalitetsindikatorer. KTH menar att det är synnerligen viktigt att språkvården följer utvecklingen för språkstödsprogram och poängterar att detta gäller såväl hjälpfunktioner i ordbe- handlingsprogram som översättningsprogram. KTH menar att det bör anslås forskningsmedel i syfte att utveckla språkstöds- och översättningsprogram. anser att de punkter avseende IT som normskapare som förs fram i betänkandet är viktiga. Det är väsentligt att erforderligt utrymme ges till forskning om de olika kommunikationsformer som växer fram, både när det gäller interaktionen dator – människa och människa – människa via dator/ mobiltelefon. Här menar ämbetet dock att kommittén lägger alltför mycket kraft på att resonera om elektroniska läromedel i förhållande till den uppmärksamhet man ägnar den traditionella, tryckta läroboken. Den som inte klarar att ta till sig längre, sammanhängande tankegångar formulerade i längre textsjok på papper blir utestängd från en stor del av den svenska kulturskatten och får betydligt svårare att delta i den skriftliga samhällsdebatten. Talboks- och instämmer med kommittén om att svenska datatermer skall tas fram samt att språkvården ges möjligheter att på uppdrag och mot betalning kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra program av språkligt intresse. TPB anser att man vid en sådan kvalitetsmärkning särskilt bör ta hänsyn till läshandikappades behov. TPB instämmer även i förslaget om att Statskontoret bör ta hänsyn till språkkvaliteten i IT-upphandlingen. TPB anser vidare att tillgängligheten till IT för läshandikappade inte bara är ett språkligt problem. Parallellt med språkvårdsarbetet bör t.ex. statliga och kommunala myndigheters webbsidor utvecklas efter de riktlinjer som arbetats fram av och . En dålig layout kan också påverka tillgängligheten. menar att kommitténs förslag om att språkvården ska följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram är oklart. Nämnden tolkar kommit- téns förslag så, att företrädare för språkvården kan ta på sig en verkställande uppgift i det fall IT-branschen skapar ett branschorgan för kvalitetsmärkning. Nämnden ser positivt på ett sådant förslag. Om IT-branschen inte önskar en sådan institution kan språkvården med stöd av återkommande kontroller och utvärderingar rapportera till branschen, till allmänheten och till riksdag och regering om kvalitetsutvecklingen inom området. Nämnden anser att det saknas en mer utförlig diskussion om läroböcker, framför allt i och gymnasiet. Kommittén diskuterar endast kvalitet och språkvård för e-läromedel. Nämnden föreslår att man från statsmakternas sida uppmärksammar villkoren för läromedelsproduktion och läroboksanvändning i . Vidare föreslår nämnden att språkvården får i uppdrag att kontinuerligt följa utvecklingen inom läroboksområdet. stödjer utredningens förslag satsning på terminologiarbete, att svenska datorer ska prata svenska med flera andra förslag. Däremot saknas en samlad beskrivning av de framtida uppgifterna i digitaliseringsarbetet, och mer preciserade mål för detta viktiga politikområde. Utvecklingen av digitala tjänster är en viktig hörnsten i tillväxtpolitiken, väl illustrerad av den aktuella debatten om bristen på mobila tjänster. Därför är satsningar på relevanta språkresurser framtidsinvesteringar som nödvändig möjliggörare för skapandet av nya tjänster, som berör såväl näringsliv som förvaltning. instämmer i förslaget om att granska kvaliteten hos språkstödsprogram. Handikappförbundens samarbetsorgan instämmer med utredningen om att svenska datortermer ska tas fram samt att språkvården ges möjlighet att på uppdrag och mot betalning kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra program av språkligt intresse. Handikappförbunden anser att man vid sådan kvalitetsmärkning särskilt bör ta hänsyn till läshandikappades behov. Handikappförbunden anser att tillgängligheten till IT för läshandikappade inte bara är ett språkligt problem. Parallellt med språkvårdsarbetet bör t.ex. statliga och kommunala myndigheters webbsidor utvecklas efter de riktlinjer som arbetas fram av (Web Accessibility Initiative). Dessa riktlinjer syftar till att alla offentliga hemsidor med avseende på utformning och innehåll ska vara tillgängliga för personer med funktionshinder. Handikappförbunden anser att kapitlet saknar handikapperspektiv och att kommittén borde ha utvidgat sin analys med att beskriva och föreslå åtgärder om IT-utvecklingen för personer med funktionshinder. Föreningen delar kommitténs uppfattning att det är av stor vikt att språket i IT-läromedel är korrekt och välfungerande, men konstaterar att utredningen helt har försummat de traditionella läromedlens stora betydelse för det svenska språkets ställning. Det vore välkommet med ett bredare intresse för läromedel som sådana och deras pedagogiska förtjänster och brister, med mindre betoning på den tekniska formen för deras framställande. Samernas utbildningscentrum stödjer utredarnas förslag men vill betona sin egen verksamhet som bäst skall gagna det samiska folkets sak. Samernas utbildningscentrum menar att man måste garanteras resurser för fortsatta IT- satsningar i samband med anslag till folkbildningen och vuxenutbildningen i övrigt. Remissinstanser med invändningar eller tveksamheter: anser att förslaget om snabb standardisering av termer för nya begrepp inom IT verkar överambitiöst. Bevekelsegrunderna för att nå ut till en bred allmänhet bör granskas. Däremot behöver fackfolk facktermer. Att dessa ansluter till svenska böjningsmönster och väl täcker definierade begrepp är en sak för språkvården att stödja. Denna standardisering kommer att sippra ut till allmänheten. understryker, med hänvisning till tidigare remissvar i samband med betänkandet Guide på Internet (SOU 2002:27) att Direkt har en viktig samordnande roll när det gäller normer för kvalitet och anpassning av webbplatser för funktionshindrades behov. Det finns sannolikt ett behov hos många myndigheter att få hjälp med den anpassning som kan behövas för att texter t.ex. för en webbplats ska fylla kraven på lätt svenska. Här önskar någon form av central servicefunktion inom språkvården som myndigheter kan vända sig till för att få hjälp. anser att tillgängligheten till IT på samiska bör förbättras genom att bl.a. de statliga myndigheterna ansvarar för att de samiska tecknen standardiseras för IT-bruk. påpekar att man arbetar med frågor som rör teckensnitt för bevarande av samiska handlingar i elektronisk form. vill poängtera att det är viktigt att information från myndig- heter, företag och organisationer, vilken sprids via Internet kan nyttjas av den som har lässvårigheter. Det är även angeläget att webbinformationen är lättillgänglig och begriplig för alla medborgare. har kurser i lätt webbinformation. 3.3.2 IT som diskriminerare Utredningens bedömning: Tillgängligheten till IT bör förbättras genom bl.a. fortsatt språkvårds- och terminologiarbete samt folkbildande insatser inom språkområdet. Kommittén upprepar sin synpunkt från tidigare i betänkandet att myndigheterna bör fortsätta med språkvårdsinsatser när det gäller information på Internet. Nytt i detta avsnitt är kommitténs förslag att det behövs folkbildande insatser med inriktning på språk för att öka tillgängligheten till IT. Eftersom avsnittet inte innehåller några konkreta förslag har endast ett fåtal remissinstanser yttrat sig kring det. De har heller inte vare sig tillstyrkt eller avstyrkt något, utan bara kommenterat en eller annan aspekt av avsnittet. påpekar att tillgänglighet är ett centralt begrepp i den av antagna nationella handlingsplanen för handikappolitiken. I avsnittet används tillgänglighet enbart om språkliga begrepp och termer, när det för övrigt i samband med funktionshinder kan gälla exempelvis teknisk uppbyggnad av en webbplats. HO föreslår att användningen av tillgänglig/tillgänglighet ses över i betänkandet, så att användningen blir konsekvent och överensstämmer med hur begreppen används i den av beslutade handikappolitiken. /reflekterar över att IT intresserat många fler individer och grupper än traditionellt att kommunicera skriftligt. I detta ligger enligt organisationernas mening ett från språksynpunkt särskilt värde. LO föreslår att ett språkråd i samverkan med bör diskutera hur studieförbund och folkhögskolor konkret kan stimuleras till ytterligare insatser när det gäller IT-användning, för att nå målet ett informationssamhälle för alla. Allas rätt till språk 4.1 Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket 4.1.1 Insatser för att öka tillgången till och intresset för litteratur N Staten skall fortsätta att ge stöd till utgivning och distribution av böcker och till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, och stödja insatser för att främja läsning. N Stödet till distribution av tidningar skall ökas. N Läsandet och det muntliga berättandet i barnens hemmiljö och i förskolan bör stimuleras. N Alla föräldrar bör tidigt få information om de små barnens behov av språk- lig stimulans och om den viktiga roll föräldrarna spelar i detta avseende. Väsentliga delar av barns språkutveckling äger rum före skolåldern och utanför skoltid. Därför kan inte skolan ensam ta ansvaret för att alla barn ges möjlighet att utveckla ett rikt språk. Föräldrarna spelar en mycket viktig roll i sammanhanget. Även förskolan har en nyckelroll. Kommittén finner det oroande att skillnader i läsvanor mellan olika grupper tycks öka och menar att det är mycket viktigt att sådana tendenser motverkas. N läsning i hemmet och förskolan bör stimuleras. Landsting och kommuner bör i egenskap av huvudmän för barnhälsovård, förskolor och bibliotek ta fram systematiska och långsiktiga planer på området; N alla föräldrarna tidigt bör få information om barns behov av språklig stimulans från barnhälsovården, förskolorna och biblioteken; N produktion av studiecirkelmaterial om de små barnens behov av språklig stimulans bör stimuleras. N litteratur och läsfrämjande verksamhet skall stödjas även fortsättningsvis (föreslås få i uppdrag att i samverkan med olika aktörer undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att öka läsandet, särskilt bland barn och unga och bland de grupper där läsandet nu är lågt – här är arbetsplatsbibliotekens roll viktig att uppmärksamma); N stödet till distribution av tidningar inom ramen för presstödet ökas. Bland de instanser som lämnat kommentarer på kapitlet är det ingen som direkt avstyrker kommitténs förslag. Några av dem har invändningar eller visar tveksamhet, men den övervägande delen är positiva. Störst positiv respons har förslaget om fortsatt stöd till utgivning och distribution av böcker fått hos remissinstanserna. Förslaget att öka stödet till tidningsdistributionen har inte rönt samma intresse. Ingen av de svarande berör detta förslag i positiva ordalag. tycker att pengarna kunde användas till forskning istället. Kommitténs bedömningar kring små barns läsande och språklig stimulans har väckt entusiasm hos flera av remissinstanserna. hävdar dock att handlingsplaner för samarbete mellan kommuner och skolväsendet redan finns och att nya sådana planer därför inte är nödvändiga. Några av de svarande menar att bibliotekens roll för barns språkutveckling kunde ha belysts tydligare i betänkandet. , som av kommittén föreslås få särskilda uppdrag, svarar att myndigheten i sådana fall behöver ekonomiska resurser för att utföra uppdraget. TPB och Handikappförbundens samarbetsorgan påpekar vikten av stöd till funktionshindrade barns läsande. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Barnombuds- mannen, , , , , , , , , kommun, , , , , , , , Förbundet och Skrivsvårigheter instämmer i utredningens bedömningar. tillstyrker utredningens första förslag och anser dessutom att utgivning och spridning av barn- och ungdomslitteratur på invandrar- och minori- tetsspråk bör främjas. BO har tidigare framhållit vikten av att läsandet och det muntliga berättandet i barnens hemmiljö och i förskolan stimuleras. En god till- gång till bibliotek och särskild stimulans i förskola och skola är också mycket viktig. vill speciellt kommentera vikten av läsning och läsande och att läsande och muntligt berättande i hem och förskola bör stimuleras. vill särskilt lyfta fram förslaget om att staten ska ge fortsatt stöd till utgivning och distribution av litteratur, till inköp av böcker till folk- och skolbibliotek samt stödja insatser för att främja läsning. stödjer förslaget om fortsatt litteraturstöd. När det gäller bibliotekens inköp anser centrum att det särskilt bör markeras att en viss del av inköpen ska vara lättläst litteratur. Centrum vill betona vikten av läsandet för barn och vuxna, även för grupper med lässvårigheter. Det är inte bara en pedagogisk fråga, det är även nödvändigt att det finns god tillgång till anpassade böcker, tidningar och annat material. Det är vidare en fråga om lässtimulering och attitydpåverkan. Vad gäller läsfrämjande insatser vill centrum särskilt betona det personliga stöd och den lässtimulans som verksamheten med läsombud innebär för dem med särskilt stora lässvårigheter. menar att det vore önskvärt att utreda hur det litterära, fria skrivandet utvecklas i mer eller mindre organiserade former i , och hur breda grupper ska stimuleras till sådan verksamhet. instämmer i förslagen som berör läsfrämjande verksamhet, bibliotekens roll och föräldrars behov av information om barns språkutveckling. stödjer utredningens uppfattning att läsande och muntligt berättande för små barn ska stimuleras. Här efterlyser facköversätta- rföreningen en kraftigare markering och konkreta förslag för fortbildning av personal på BVC, inom förskolan och av dagbarnvårdare, med erfarenhetsutbyte från framgångsrika kommunala satsningar. Kapitlet saknar perspektiv på hur invandrarbarn av andra generationen ska tillägna sig det svenska språket. anser det vara av yttersta vikt att staten främjar läsning genom att fortsätta ge stöd till utgivning och distribution av böcker och till inköp av litteratur till biblioteken. Formuleringarna i bedömningssatserna behöver diskute- ras framför allt på förskolan så att personalen ytterligare medvetandegörs om att det som sker utanför skoltid i mycket hög grad påverkar språkkompetensen.