sou · GQB347d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Det ansågs därför befogat att särbehandla kapital nedlagt i små och medelstora företag. Detta kapital ansågs inte vara placeringstillgång i egentlig mening och borde därför överhuvudtaget inte utgöra skattepliktig förmögenhet . LRF anser att detta har bärkraft även och att det därför inte bör komma ifråga att bredda basen för förmögenhetsskatten till arbetande kapital i näringsverksamhet. Vad gäller arvs- och gåvobeskattning kan LRF vidimera de problem denna beskattning medför för småföretagande, t.ex. i samband med generationsskifte. Då skatten betalas med beskattade vinstmedel leder detta ofta till att företaget dräneras på nödvändigt driftskapital. Det förslag som 3:12-utredningen lagt vad avser generationsskifte är ett steg i rätt riktning som bör genomföras . LRF anser dock att gåvor, för vilka den s.k. lättnadsregeln är tillämplig, bör göras skattefria. Med dagens statsfinansiella läge är dock ett helt slopande av arvs- och gåvoskatten, enligt LRF:s uppfattning, inte en prioriterad åtgärd. Det bör erinras om att samtliga likvärdiga länder har en sådan beskattning. vid delar utredningens uppfattning om bristerna i den gällande förmögen- hetsbeskattningen. Mer generellt kan följande tilläggas. Förmögen- hetsskatten är en schablonmässig extra beskattning av kapitalinkomster. Beskattningens schablonmässiga karaktär innebär att den inte är pro- portionell mot den faktiska inkomsten av kapital. Skatten får därför anses som primitiv och uppfyller dåligt de krav som ställs på en rättvis beskattning. En sådan skatt kan dock vara försvarlig om det är svårt att administrera och genomföra en mer fullständig kapitalinkomstbeskatt- ning. Förhållandena är dock inte sådana i . Den nuvarande kon- struktionen av förmögenhetsskatten har också andra svagheter, bl.a. att höjda taxeringsvärden på småhus leder till kraftiga skatteskärpningar för fastighetsägarna när förmögenhetsskatten kombineras med fastighets- skatten. I och med att detta och andra problem är föremål för överväganden, saknas anledning att ut- veckla frågan närmare i detta remissvar. Detsamma gäller utredningens förslag beträffande arvsskatten. anser att en växande företagssektor som skapar nya arbetstillfällen är en förutsättning för ett bibehållet välfärds- samhälle; varför kapital nedlagt särskilt i små och medelstora företag – s k arbetande kapital i näringsverksamhet – inte kan betraktas som place- ringstillgång och därför inte bör utgöra skattepliktig förmögenhet. anser att en breddning av förmögenhets- skatten inte är möjlig att genomföra inom ramen för ett konsekvent och rättssäkert skattesystem, varför förmögenhetsskatten bör avskaffas. Arvs- och gåvoskatten är i huvudsak en beskattning av dem som inte kom ihåg att skatteplanera och de som drabbas av ett oplanerat döds- fall. Vidare försvåras generationsskiften i småföretag; inte minst i kom- bination med gällande s k fåmansföretagsregler. anser därför att arvs- och gåvoskatten bör avskaffas för skatteklass I, eller, åtminstone, att 3:12-utredningens för- slag till ändringar i 3:12-reglerna skall genomföras. stöder utredarens förslag att avskaffa arvs- och förmögenhetskatterna då de anser att detta är bety- delsefullt för tillväxten av en rad olika skäl. Institutet har dock svårt att se att det behövs något ytterligare utredande. anser att ett slopande av förmögenhetsskatten respektive ett slopande av arvs- och gåvoskatten för makar skulle vara positivt ur ett bostadspolitiskt och boendesocialt perspektiv. anser att fastighetsskatten är en felaktig skatt som bör avskaffas. Villaägarna anser att det grundläggande problemet med fastighetskatten är att man beskattar fiktiva inkomster och att beskattningen inte fullt ut tar hänsyn till bärkraft. Villaägarna anser att detta är principiellt felaktigt och att fastighetsskatten därför måste slopas. Villaägarna anser också att miljöinvesteringar som höjer husens taxeringsvärden inte borde straffbeskattas via högre fastighets- och förmögenhetsskatt. HSB vill när det gäller bostadsbeskattningen påtala bristen på konkurrensneutrala skatteregler såväl i bostadsstocken som i ny- produktion av bostäder. Det hade enligt HSB:s mening varit värdefullt om bl a analys av brister i neutra- liteten följts upp av . Skattereglerna styr mot att finansieringen i bostadsrättsföreningar alltmer blir en fråga för de enskilda medlemmarna och allt mindre en uppgift för föreningen som juridisk person. Även frågan om dubbelbeskattningen, dvs att bostads- rättsföreningar dels beskattas med fastighetsskatt, dels med schablon- mässigt beräknad inkomstskatt, hade varit värdefullt att få analyserad. anser att det resonemang rörande beskatt- ning av löpande avkastning av egenägd bostad, i form av boendenytta, står i direkt motsättning till principen om skatt efter förmåga eller bärkraft. anser att skattebelastningen på boendet är alltför hög. Utred- ningens analys pekar tvärtom mot att skattebelastningen på boendet är alltför låg när det gäller fastighetsskatt och beskattning av värdeökningar på egnahem och bostadsrätt. har starka invändningar mot de jämförelsenormer utredningen använt i sin analys. Enligt upp- fattning bör jämförelsenormen i fråga om avkastningen på eget hem vara en intäktsschablon om av taxeringsvärdet, vilket med kapital- skattesatsen skulle motsvara en fastighetsskatt om 0,9 pro- cent av taxeringsvärdet. Vidare skall värdestegring, enligt den av utredningen använda jämförelse- , beskattas när den uppkommer och inte vid realisationstillfället. Utredningen framhåller att reavinstskatten kan ses som en uppskjuten skatt och att möjligheter att skjuta upp skatt alltid skapar problem, både skattetekniska och samhällsekonomiska. Enligt utredningen är huvud- argumenten för att inte ha en löpande beskattning av värdeförändringar två. Dels är det i många fall svårt att fastställa ett någorlunda korrekt marknadsvärde innan tillgången säljs, dels kan den skattskyldige få likvi- ditetsproblem med skatten. När skatteavvikelser i samband med kapital- vinster beräknas ska enligt utredningen normalskattesatsen på den nomi- nella värdestegringen år för år användas som norm. Enligt uppfattning bör den reala principen tillämpas när man sätter upp jäm- förelsenormen vid beskattning av kapitalvinster. anser inte att det är särskilt meningsfullt med en jämförelse- norm beträffande beskattningen av kapitalvinster på fastigheter och aktier som både är ogenomförbar i praktiken och är missvisande från principiell synpunkt. avvisar därför utredningens användning av en i praktiken ogenomförbar skatt på den nominella årliga värdesteg- ringen som jämförelsenorm vid beräkning av skatteavvikelser i samband med värdeökning på eget hem och bostadsrätt. anser att fastighetsskatten för egnahem bör avskaffas och i stället bör schablonintäkten för egnahem återinföras. Även nybygg- nadsrabatterna i fastighetsbeskattningen bör avskaffas. Schablonintäkten för egnahem bör baseras på taxeringsvärden av nuvarande typ, som grundas på bostädernas marknadsvärden. Även den begränsningsregel som garanterar att skattens andel av hushållsinkomsten begränsas om vissa villkor är uppfyllda bör enligt uppfattning avskaffas. anser för övrigt att schablonintäkten för bostadsrättsföreningar bör behållas men att fastighetsskatten för bostadsrättsföreningar bör avskaffas, eftersom båda skatteslagen jämsides innebär en dubbel be- skattning. Även nuvarande system med fastighetsskatt jämsides med den konventionella beskattningen för ägare av hyresrätter (privatföretag och kommunägda företag) innebär en dubbel beskattning. Även för denna kategori bör fastighetsskatten avskaffas. anser vidare att real reavinstberäkning bör återinföras. Det innebär att anskaffningsvärdet räknas upp med inflationen vid beräkning av den skattepliktiga realisationsvinsten. Därigenom kan den generella skattesatsen höjas från och systemet med reavinstuppskov avskaffas utan att det leder till allvar- liga inlåsningseffekter, som motverkar rörligheten på bostadsmarknaden. Vidare innebär förslag att avyttringar av bostäder i regioner och kommuner med svag prisutveckling i allmänhet skulle drabbas av mindre skatt än . En nominell prisstegring som inte fullt ut motsvarar den allmänna inflationen skulle inte beskattas alls. Däremot skulle det i vissa fall kunna bli fråga om en hårdare beskattning av avytt- ringar av bostäder i regioner och kommuner med real värdestegring på bostäder. För att effekterna av ett system med real reavinstberäkning ska bli desamma för bostadsrätter som för egnahem måste ett system med s.k. genomsyn införas när det gäller bostadsrätter, dvs. rättsföreningens skulder i samband med anskaffning och avyttring måste beaktas vid beräkningen av den skattepliktiga realisationsvinsten i det individuella fallet. och anser att konsumtionsskatterna måste anpassas för att den för dagen proble- matiska gränshandeln inte skall bli ett allt större problem. anser att en momshöjning på mat inte bör genomföras. Detta pga. den direkta övervältringen på matpriset och pga. att många länder inom EU har en betydligt lägre moms på mat. LO anser det önskvärt - för att skapa likformighet och undvika sned- vridningar av konsumtionen - att ha en enhetlig momssats. En enhetlig momssats skulle göra det möjligt att sänka den generella momssatsen till 21–. LO redovisar en internationell jämförelse av momsbas- utnyttjandet. Jämförelsen visar att utnyttjandet av skattebasen för mer- värdesskatten, det vill säga den totala konsumtionen, var om- kring i en rad länder i vår omvärld. I var nyttjandet av momsbasen däremot . Ett större momsuttag skulle såle- des föra till en mer internationellt normal nivå vad gäller nyttjan- det av momsbasen. TCO anser inte att utredningen har fört fram tillräckliga argument för en generell sänkning av momssatsen. En höjning av matmomsen, i kombi- nation med en barnbidragshöjning, ses som en möjlig väg att gå för att genomföra en höjning av brytpunkten för statlig skatt och andra önskvärda skattesänkningar. Däremot motsätter sig TCO av demo- kratiskäl en höjning av momsen på tidningar, böcker och kultur. anför att en praktisk synpunkt på moms- satsen 20/är att den är lätt att räkna fram i huvudet. Detta sparar tid jämfört med en mer udda momsskattesats. Föreningen i , och föreslår att nuvarande regler med differentierad mervärdesskatt inom turismområdet kvarstår en harmonisering inom EU skett. Näringslivets skattedelegation tillstyrker att verkar för en specialskattenivå för e-handel inom EU, men vill lämna öppet för en lägre skattesats än . Vidare understryker delegationen att frågorna om en enhetlig momssats kring och en rensning bland momssatserna kräver en djupare analys. Det kan konstateras att gränshandel och konkurrenstrycket från omvärlden, i synnerhet tredje land (dvs. utanför EU) är högt och att det därför är långt ifrån självklart att utredningens uppfattning om enhetlig skattesats och rensade nedsätt- ningar är den mest tillväxtbefrämjande. Statskontoret tillstyrker en ökad likformighet inom mervärdes- skatteområdet. Statskontoret skulle dock även vilja fästa uppmärk- samheten på de undantag som finns inom mervärdesskattens område. Statskontoret kan konstatera att utredningen inte har behandlat frågan om mervärdesskattebeläggning av sociala tjänster eller av radio- och TV- tjänster (dvs. Utifrån Statskontorets perspektiv är det av yttersta vikt att begränsa konkurrenssnedvridningarna mellan privat och offentlig verksamhet samt att verka för att skattesystemet är transparent och effektivt. Den diskussion som utredningen driver om färre avvikelser borde, enligt Statskontorets menande, även innehålla en diskussion om mervärdesskattebeläggning av de områden som är skattebefriade. tillstyrker utredningens principförslag om en mera enhetlig momsnivå i och därigenom lägre normalskattesats än den nuvarande. Från ett konkurrensperspektiv finns uppenbara fördelar med förslaget. T ex skulle momsnivån då bli densamma vid försäljning av mat för avhämtning som vid ett restaurangbesök, något som inte är fallet och som föranlett klagomål från bl. a. konkurrenssynpunkt. På bör en minskad spännvidd mellan högsta och lägsta moms- nivå inom EU eftersträvas. Olikheter i mervärdesskatteregler och nivåer är svåra att förena med målen om en väl fungerande inre marknad med enhetliga konkurrensvillkor. delar utredningens uppfattning att det måste finnas goda skäl för att frångå den generella momssatsen på nuvarande 25 pro- cent. Verket vill dock inte utesluta att differentierade momssatser även fortsättningsvis används. En höjning av matmomsen kan leda till oöns- kade fördelningseffekter varför anser det viktigt att identifiera de konsumentgrupper för vilka en höjning kan bli särskilt kännbar. En höjning av barnbidraget som utredningen nämner kan vara en möjlig väg, men behov av även andra riktade åtgärder bör övervägas. anser att momsen bör sänkas. anser att nuvarande reduce- ring av momsen på turist- och idrottstjänster bör bestå och i flera fall sänkas ytterligare för att nå EU-nivå och/eller likvärdiga konkurrens- villkor. instämmer i förslaget om att höja beredskapen att ta bort vissa avvikelser i momsbeskattningen. har inget att invända mot utredningens resonemang om mervärdesskattesatserna, men vill framhålla att nedsättnings- reglerna har mycket stora styreffekter för de branscher som omfattas. I vissa fall skulle slopade nedsättningar kunna ha förödande konsekvenser. anser därför att varje förändring av nedsättningsreglerna i mervärdesbeskattningen måste föregås av ordentliga konsekvensanalyser innan några beslut fattas. ställer sig synnerligen positivt till att rensa bland undantag och nedsättningar. För både skatteförvaltningen och de skattskyldiga skulle det vara lättare att hantera mervärdesskattefrågor i ett system som i högre grad än bygger på en generell skattesats. Flera olika skattesatser och därav följande gränsdragningar gör att det är svårt att tillämpa reglerna på ett korrekt sätt. Det innebär incitament för skattskyldiga att försöka utnyttja skillnaden i procentsatser mellan olika varor och tjänster för att uppnå konkurrensfördelar. Detta ökar informa- tions- och kontrollbehovet. är tveksamt till en särskild skattenivå för elektronisk handel. Verkets uppfattning är att uttaget av mervärdesskatt bör vara så enhetligt som möjligt, helst med en gemen- sam skattesats och få undantag. Verket har dock förståelse för att det kan komma att behövas sådana regler om problemen kring e-handel inte kan lösas på annat sätt. Riksbank delar i allt väsentligt utredningens bedömning på detta område. Under förutsättning att likformighetssynen skall tillämpas även inom mervärdesbeskattningen – vilket menar att det finns skäl för – bör skattenedsättningar av olika slag undvikas. Svenskt Flyg anser att de åtgärder inom mervärdesbeskattningen som förordas i betänkandet skulle medföra omfattande negativa effekter för alla former av kollektiva transporter och för turistnäringen i stort. Slut- satserna bygger enligt Svenskt Flyg på felaktiga antaganden och att de definitivt inte kan läggas till grund för någon lagstiftning. Turistdelegationen är i princip för en enhetlig mervärdesskattenivå i . Turistdelegationen är emellertid emot betänkandets förslag om att införa en enhetlig skattesats på i innan man inom EU beslutat om en harmonisering av mervärdesbeskattningen till en nivå i närheten av den svenska. påpekar att hanteringen av moms inom är föremål för en hel del oegentligheter. En enhetlig och lägre momsnivå skulle enligt myndigheten sannolikt leda till en större acceptans hos allmänhet och näringsidkare och därmed en större efterlevnad av de regler som omgärdar skatten. För den kategori som ägnar sig åt svart arbete/anlitar svart arbetskraft krävs dock enligt myndigheten sannolikt mer radikala åtgärder än en lägre och enhetlig momsnivå. Från EBM:s brottsförebyggande perspektiv torde en harmonisering med moms- nivåerna i övriga EU innebära att incitament till momsfusk minskar radikalt. Företagarna anser att ska ha mervärdesskatt som inte hämmar företagsetablering. För konsumenter som är de som anses bära mer- värdesskatten är det intressant att handla i det land som har de lägsta priserna inklusive mervärdesskatt. ligger med den generella skat- tesatsen alltför högt. Problemet framstår tydligt t.ex. när digitala produkter säljs via Internet och konsumenten oftast får ett lägre pris av att köpa från företag i länder med låg mervärdesskatt. I betänkan- det föreslås att ska verka för en generell skattesats på för denna typ av e-handel inom EU. Företagarna anser att mål istället borde vara att den generella skattesatsen sänks till . Företagarna motsätter sig ett borttagande av de lägre mervärdesskatte- satserna. Dessa undantag har varit nödvändiga av olika skäl för att mildra effekterna av den höga generella mervärdesskattesatsen. Ett borttagande skulle bland annat slå mycket hårt mot turistnäringarna där motsvarande lägre nivåer finns i en del konkurrentländer. delar utredningens uppfattning att motiven för den särskilda matmomsen och vissa andra nedsättningar på momsområdet inte är tillräckligt starka för att motivera avsteg från normalskattesatsen. Kontoret välkomnar en upprensning bland dessa nedsättningar. Ett höjt barnbidrag är ett effektivt medel för att kompensera barnfamiljer för en höjd matmoms. och Tidskrifter delar inte utredningens syn på att ett borttagande av momsnedsättningarna skulle vara ett odramatiskt steg. Enligt instanserna har den enhetliga momsen som finns inom tryckta medier och kulturområdet ett utomordentligt stort värde för den svenska demokratin. En höjning av kulturmomsen till en gemensam momsnivå skulle leda till en mycket kraftigt prisökning. En sådan prisökning skulle alldeles klart påverka utbudet inom t. ex. medieområdet i en tydligt kommersialiserande riktning. och Tidskrifter delar däremot utredningens syn att bör arbeta för att nuvarande ursprungs- princip beträffande tjänstemoms bör ersättas med en destinationslands- princip inom EU. SJ säger nej till sänkning av normalskattesatsen och höjning av rese- momsen. Det vore förödande för persontrafiken om en kraftig höjning av momssatsen på resor åter skulle bromsa utvecklingen av det mest miljöanpassade transportmedlet – tåget. Detta skulle dessutom ytter- ligare försämra affärsförutsättningarna och därmed lönsamheten för SJ. Det kan inte heller uteslutas att en momshöjning i slutändan skulle medföra ökade statsutgifter i form av ökade subventioner av olönsam järnvägstrafik. avstyrker att betänkandet nu läggs till grund för lag- stiftning vad gäller förslaget om att slopa den reducerade momssatsen på kulturområdet. delar i och för sig uppfattningen att vissa gränsdragningsproblem skulle undanröjas med en enhetlig momsstats. Detta kan i emellertid inte på något sätt uppväga de negativa effekter som en höjning av momsen inom kulturområdet kommer att få på exempelvis bokpriser, konsert, bio- och teaterbiljetter. Höjda priser för konsumenten leder till negativa effekter med avseende på tillgänglighet till kultur där kostnaden för medborgaren är en av de viktigaste fak- torerna. Enligt rådets mening är det en brist att det i betänkandet inte finns någon analys över hur förslagen kommer att påverka kultursektorn. anser att en höjning av momsen för kollektivtrafik vore ett allt annat än odramatiskt steg och skulle vara ytterst olyckligt för kollektivtrafikens konkurrenskraft. Kollektivtrafiken riskerar att förlora marknadsandelar gentemot bilen och detta i sin tur skulle leda oss i riktning från de transportpolitiska delmålen – alltså tvärtemot regeringens intentioner. och Restaurangföretagare avvisar utredningens förslag till likformig moms. Det betyder ökad skattebelastning på hotell-, restaurang-, rese- och transportsektorn, vilket kommer att få stora negativa konsekvenser för många hushåll, turismföretag och regioner med avseende på efterfrågan och sysselsättning. Likformighet i beskatt- ningen är en av principerna som varit vägledande i utformningen av skattesystemet och det är en princip som av många uppfattas som rimlig och rättvis. Det är dock långt ifrån säkert att ett sådant system är opti- malt. I praktiken kan en likformig moms ge ett helt annat konsumtions- mönster jämfört med ett läge utan moms. Branscher med mer priskäns- liga varor och tjänster drabbas betydligt hårdare än branscher där det motsatta gäller. Det är ett perspektiv som måste analyseras och beaktas när likformig beskattning diskuteras. Värt att notera är att har näs- tan alla EU-länder lägre hotellmoms än standardmoms. konstaterar att en höjning av matmomsen får kraftiga fördelningspolitiska konsekvenser. Särskilt barnfamiljer och låginkomsttagare drabbas. Den höjning av barnbidragen som diskuteras för att kompensera barnfamiljerna påverkar givetvis inte övriga låginkomsttagargrupper. Då priskänsligheten för i synnerhet bas- livsmedel torde vara lägre än för de flesta andra varor leder höjningen enbart till en höjd matkostnad utan möjlighet till nämnvärd omdispone- ring av konsumtionen. LRF anser att även livsmedelsområdet utgör ett sådant område som bör gynnas vid mervärdebeskattning. På samma sätt ifrågasätter LRF en höjning av moms på liftkort m.m., det är därvidlag olyckligt att försämra konkurrenskraften för svenska företag. LRF förut- sätter att ingen ändring görs innan frågan ytterligare analyserats, vilket lämpligen den nytillsatta kan komma att göra. anser att en höjd momssats för den kollektiva trafiken skulle bli förödande för den svenska yrkesmässiga busstrafiken. delar utredarens uppfattning att tillväxten inom den elektroniska handeln kommer att leda till att vissa sektorer, där leveranserna också kan ske elektroniskt, utsätts för ett mycket starkt konkurrenstryck. Denna typ av verksamhet som inkluderar kvalificerade och högproduktiva tjänster, som produceras av bl. a. finans- och IT-sektorerna, riskerar då att flytta från vårt land till lågskatteländer inom gemenskapen. ITPS stöder därför utredaren i hans uppmaning att kraftfullt måste driva linjen att det behövs en gemensam miniminivå på förslagsvis i moms på dessa tjänster. Även andra varugrupper kommer att bli klart känsligare för momsnivå- erna. Det är därför nödvändigt att anpassa momsnivån för att minska gapet mellan EU-länderna. En halvering av skillnaden från dagens till bör i varje fall vara tillräcklig för att de kvar- varande transaktionshindren skall förhindra även framtida problem. ITPS delar utredarens åsikt att matmomsen bör återställs till den normala nivån. En låg matmoms har i princip bara en effekt, nämligen att skydda producenterna, inte några konsumenter, i en sektor som från tillväxtsynpunkt sett är klart olämpligt att skydda. Som fördelnings- politiskt instrument är dessutom nedsättningen av matmomsen, som utredaren mycket riktigt framhåller, så trubbig att denna åtgärd inte heller kan motiveras med det. ITPS anför att det dock finns tjänster som inte är utsatta för internatio- nell skattekonkurrens men som med nuvarande skattesystem trots det nästan inte ger några skatteintäkter. Det är tjänster som i betydande utsträckning utförs av konsumenterna själva i stället för att de köper dem på en marknad, och om de köper dem så är det på den svarta marknaden. Karaktären på dessa tjänster är också sådan att de i regel kan utföras av personer som är undersysselsatta. Det är främst hushållstjänster och enklare service- och byggnadstjänster som produceras i den svarta sektorn som är aktuella i detta sammanhang. En klart minskad skattekil på dessa kan ge vinster för välfärden och samhällsekonomin samt klart positiva fördelningspolitiska effekter. ställer sig tveksamma till betänkandets förslag att bör verka för att en särskild mervärdesskattenivå tillåts inom EU på e-handel och liknande tjänster. vid menar att ett problem med e-handeln är att det inte råder neutralitet mellan e-handel och konventionell handel.