sou · GQB3120d1 · 2003-01-01 00:00:00 — I synnerhet den sistnämnda rap- porten har också föranlett ett stort antal organisationer och per- soner att spontant inkomma med synpunkter till kommittén. Kommittén har haft en hemsida med information om kommit- téns uppdrag och arbete. Med undantag av frågan om ett nytt kärn- ämne har få synpunkter kommit in till kommittén genom denna kanal. Däremot har kommittén via brev, mail och uppvaktningar fått många förslag om bl.a. innehållet i den framtida gymnasie- skolan. Kommittén har fått möjlighet att ta del av resultatet av pågående arbete inom och inom de områden som tangerar kommitténs uppdrag, bl.a. genom de experter i kommittén som företräder de nämnda verken. Forskare inom områden som har relevans för kommitténs uppdrag har bidragit med värdefullt underlag. Kommittén vill här särskilt nämna den forskning som m.fl. vid insti- tutionen för pedagogik och didaktik vid bedriver och den forskning som bedriver vid ekonomisk-historiska institutionen vid . är också expert i kommittén. Kommittén vill också nämna det opublicerade manus, Metakognition, metateorier och studiestrategier – nya forskningsperspektiv på gymnasieelevers lärande, som utarbetade för stad och gav kommittén rätt att utnyttja. , och , vilka är några av författarna till forskningsantologin och skola, som Kommittén Välfärds- bokslut gett ut, presenterade sin rapport och deltog på ett kommittésammanträde i diskussioner med kommittén. Kommittén har genom expertuppdrag anlitat ett antal personer för att få underlag för sina överväganden inom följande områden. De har i anslutning till att de presenterat sina underlag medverkat i diskussioner med kommittén. N Framtida kompetenskrav i arbetslivet och konsekvenser för studievägsstrukturen av och N Elevers inställning till val av N Betydelsen av gymnasieskolors storlek på elevers valmöjligheter och utbildningskvalitet av Bo Schreiber N De nordiska ländernas gymnasiala struktur av N Sammanställning av remissvaren över förslaget om ämnesbetyg av N Sammanställning av uppgifter om examen i europeiska länder av N Sammanställning av remissvaren över förslaget om nytt kärn- ämne av N Vad skall vara ämnen i den framtida gymnasieskolan? N Gymnasiekurser i matematik av , , och N Om progression av . 3Dagens unga en individualiserad och solidarisk generation Varje generation präglas av den tid och den omgivning den växer upp i. Internationell värderingsforskning visar att uppväxten och de rådande värderingarna i det omgivande samhället starkt påverkar vilka värderingar man har som vuxen. I det följande redovisas och diskuteras aktuell värderingsforskning, olika undersökningar och annat material som rör dagens unga generation. De undersökningar som nämns i texten pekar inte sällan åt olika håll, och detta är kanske den allra tydligaste tendensen , nämligen att det har blivit svårare att, utifrån en grupptillhörighet, klassificera hur ungdomar ser på olika frågor. /2002 fanns i drygt en miljon ung- domar i åldrarna 15 . Ungdomsgruppen kommer successivt att öka för att vara som störst /2010, varefter antalet ungdomar kommer att minska. Ungdomar skall, enligt målen för den av beslutade ungdomspolitiken, ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. De skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall också tas till vara som en resurs.2 Det finns mycket forskning kring ungdomar och deras livsstilar. Beroende på vetenskaplig disciplin ser man på området ur olika perspektiv och professorn och ungdomsforskaren konstaterar att den svenska ungdomsforskningen till stor del bedrevs av pedagogik- och psykologiforskare. Anledningen till detta var bl.a. de stora skol- reformer som förbereddes. hade ungdoms- gruppen etablerat sig som en ekonomisk maktfaktor och allt fler forskare, sociologer, antropologer, musikvetare, etnologer, histo- 1 Budgetpropositionen, prop. 2002/03:1 utgiftsområde 17. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53. 3 , (red),Ungdomarna, skolan och livet. (2001) och ungdomsvetenskap, HLS förlag. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation riker m.fl. började intressera sig för studier av ungdomar som fenomen. minskade pedagogernas intresse för att studera unga. De senaste 20 årens ungdomsforskning har nästan ute- slutande handlat om unga människor och deras fritid. Vad skolan betyder för de unga vet vi, enligt , alldeles för lite om. 3.1Ungdomar – ingen enhetlig grupp Bland sociologer finns en samstämmighet om att en långt- gående individualiseringsprocess utmärker samhällsutvecklingen. De stora klassiska samhällsteorierna är inte längre tillämpliga och man kan inte längre se de traditionella mönster som gjorde indi- viders liv mer eller mindre förutsebara. Vi tenderar ofta tro att varje generation har olika värderingar. Det som i själva verket sker är i stället att nya tider skapar nya företeelser och ger upphov till nya frågeställningar. Den centrala frågan måste därför vara att ta reda på vilka frågor som vår samtid måste ta ställning till. är t.ex. miljön, mänskliga rättigheter och globalisering viktiga värden medan ålder, sexuell läggning, kön eller etnisk bakgrund inte säger någonting om hur någon ställer sig i olika grundläggande frågor.4 Allt större ansvar läggs på individen att ta sig fram på arbets- marknaden och i livet efter egna val och värderingar. innebär den snabba strukturomvandlingen att det kan vara svårt för ungdomar att göra realistiska bedömningar när det gäller yrkesval. Det ökade ansvar som läggs på varje individ kräver i sin tur mer av personlig eftertanke, självkännedom, strategi och rationalitet.5 Dagens ungdomsforskning visar att de sociala aspekterna gradvis uppluckras och tenderar att få allt mindre genomslag i ungdoms- kulturerna. Relationer mellan klass, kön och etnicitet blir alltmer komplexa och leder till en differentiering av ungdomskulturen. Den ökade komplexiteten bekräftas i olika värderingsundersök- ningar där dagens ungdomar beskrivs som en heterogen skara, ett sammelsurium av subkulturer och livsstilar utan någon tydlig majoritet att referera till. Normalitet har blivit ett meningslöst begrepp eftersom det för ungdomarna inte finns något som kan 4 Se bl.a. intervju med , nr 5, 2002. 5 , Unga vuxna, deras livsprojekt och tankar om framtida yrke, (1999) Upp- satsen ingår i antologin i övergångsåldern, Tom (red), Studentlitte- ratur. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation kallas mainstream eller något som kan kallas alternativ.6 Många tendenser finns . 3.2Vad värderas som viktigt? Värderingar är till sin natur trögrörliga beroende på den växel- verkan som finns mellan det samhälle vi lever i och våra värde- ringar. formar samhället våra värderingar, men viformar samhället utifrån våra värderingar. senaste värderingsundersökning7 visar att de ungas attityder till vad som ger livet mening har förändrats om man ser till ett längre tidsperspektiv. Fritiden värderas högre än tidigare medan förvärvs- och karriärbetingade värden har för- skjutits nedåt. är det slående hur lika de som är födda och de som är födda reso- nerar om livets mening. Uppfattningen att familj och vänner är viktigast är exempel på en uppfattning som står sig och delas av i alla åldersgrupper. Ungas framtidsplaner är, enligt rapporten, konventionella i den mening att de centreras kring boende, fast anställning, familj och självförverkligande. För ung- domar är, av naturliga skäl, livets mening för de allra flesta koncentrerad till vänner och fritid. undersökning visar att globalise- ring och andra förändringar i samhälls- och arbetsliv som skett , har påverkat ungdomarna. ökade andelen unga som såg värdet i att alla har det bra eko- nomiskt. Dagens unga har ett delvis annat perspektiv. De litar mer till sig själva, är mer konkurrensinriktade och känner i allmänhet ett större engagemang för frågor som rör världen än nationen, jämfört med tidigare generationer.8 Utvecklingen mot en allt större blandning av kollektivism och individualism förutsågs av forskarna i Maktutredningen9 som konstaterade att samhällsutvecklingen höll på att avlägsna sig från den svenska modellens kollektivistiska ideal. Forskarna identifierade istället en stark utvecklingstendens, som tog sin utgångspunkt i en annan mer individorienterad medborgar- dygd. Framför sig såg de en mer positiv demokratiutveckling med 6 m.fl., (2002) 80-talisterna kommer, Konsultförlaget, . 7 Ny tid, nya tankar? (1998). 8 Jfr m.fl., (2002) Åttiotalisterna kommer. 9 SOU 2000:1, En uthållig demokrati. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation alltmer självständiga och oberoende medborgare.10 Också i Demo- kratiutredningen diskuteras balansen mellan kollektivism och indi- vidualism. Utredningen framhåller att, folkstyrelsens syfte varken är en stor stat eller stora kommuner utan ett samhälle av individer, som är besjälade av en medborgaranda som håller tron på rättfärdighet och solidaritet levande. Individualism behöver inte stå i motsats till solidaritet, något som dessutom är utmärkande för dagens unga, en både individualiserad och solidarisk generation. Det finns en oro för att ungdomars intresse för samhällsfrågor, och att påverka dessa i allmänna val, minskar. Enligt den undersökning11 som Kairos Future låtit göra med 2 000 gymnasieungdomar är ungdomarna (jämfört med tidigare generationer) mer kritiska till politiker och känner mindre sam- hörighet med det svenska samhället som de ser allvarligt på miljöhot och är mer orienterade mot globala problem. I en studie12 som låtit genomföra fick 3 200 ungdomar bl.a. svara på om de tänkte rösta i det före- stående riksdagsvalet. Ett glädjande resultat var att så många som av 18-åringarna svarade att de skulle komma att rösta i nationella val. finns en relativt stor grupp ungdomar som inte avsåg att rösta. I denna grupp finns ett antal gemensamma drag. En större andel hade avbrutna studier, deras föräldrar har i genomsnitt kortare utbildning, de saknar tillgång till dagstidning hemma och de går i allmänhet på ett program med yrkesämnen. varnar för riskerna med att en betydande grupp ungdomar frånhänder sig möjligheterna att påverka sin livssituation genom politiken, något som kan leda till ett demokratins A- och B- lag. har i en undersökning13 av de svenska grundskole- levernas demokratiska kompetens, Ung i demokratin, velat få svar på frågan om dagens unga är oengagerade i demokratin. Ung- domarnas svar på faktafrågor visade på tämliga ytliga kunskaper 11Thomas Fürth m.fl., (2002) 80-talisterna kommer, Konsultförlaget. 12Ny tid nya tankar, (1998) utredningar nr 10. 13Ung i demokratin, , rapport 210, 2001. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Däremot visade de sig, i jämförelse med merparten elever i andra länder, prestera bättre på uppgifter som innebar att tolka ett budskap eller en bild med politisk innebörd. undersökning visar att ungdomarnas attityder till invandrares eller kvinnors rättigheter är generellt positiva och de är överens om att staten bör ha ansvar för grundläggande sjukvård, rimlig levnadsstandard och gratis grundutbildning. Här fram- kommer att kön och bakgrund också påverkar uppfattningen i vissa frågor. T.ex. är flickor mer positiva till kvinnors rättigheter och invandrare än vad pojkar är. De utlandsfödda ungdomarna är mindre positivt inställda till kvinnors rättigheter men mer positivt inställda till invandrares rättigheter än svenskfödda ungdomar. I studien tillfrågades ungdomarna om sin uppfattning om det poli- tiska systemet och även om sitt personliga intresse för politik. I detta avseende skiljer sig de utlandsfödda ungdomarna från de svenskfödda genom att de uppger att de är mer positivt inställda till politiker. Denna inställning kan bero på att de utlandsfödda ung- domarna i större utsträckning växer upp i politiskt aktiva familjer än övriga jämnåriga ungdomar. Den genomsnittliga utbildningstiden har successivt förlängts. Där- med har också ungdomstiden eller övergångsåldern mellan skola och arbete förlängts. Det har dessutom blivit mindre vanligt med en definitiv övergång från utbildning till arbete. Forskare är sam- stämmiga i att både arbetsmarknad och utbildningsvägar blivit allt- mer diversifierade och komplexa och därför också svårare för ungdomar att förhålla sig strategiskt till. Under en allt av livet går individer fram och tillbaka, kors och tvärs mellan utbildning, arbete, arbetslöshet och arbetsmarknadsåtgärder. Livsbanor har blivit krokiga i stället för linjära, livsstilar har blivit mindre åldersbundna och individer kan när som helst i livet bli tvungna att börja från början och göra de val till utbildning eller yrke som normalt har tillhört ungdomstiden. För ungdomar är det en realitet att lång utbildning inte automatiskt leder till ett välavlönat jobb med status, vilket var det implicita kontrakt som gällde för ungdomar i tidigare generationer. Forskarna talar om att det s.k. sociala kontraktet mellan samhälle och individ har brutits eller i vart fall förändrats. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation kännetecknades av arbetslöshet, nedskärningar och ökade sociala problem. Sociologen beskriver det som att det plötsligt skapades en gråzon på vägen från ung till vuxen. Sköt- samheten räckte inte längre till för att få en biljett till vuxenvärlden. Så här beskriver en ung man de villkor som gällde när han gick i gymnasiet . Det räckte att vara lagom skötsam i skolan. Man gick sina på yrkesförberedande gymnasium. Inga toppbetyg behövdes, för det fanns alltid ett jobb därute. Ett jobb som även gav materiell trygghet. På arbetsmarknaden saknas efterfrågan på ungdomar som önskar välja bort skolan för ett jobb som inte kräver någon längre utbildning. Ungdomarna kan inte heller förvänta sig en livslång anställning i samma utsträckning som deras föräldrar kunde. De är medvetna om att de behöver en treårig gymnasie- utbildning för att få ett jobb. Detta bekräftas bl.a. i en enkät- undersökning som ledamoten i , (), genomfört på gymnasieskolor i . Av resultatet framgår bl.a. att eleverna på programmen med yrkesämnen anser det vara rimligt med en treårig utbildning. Dagens unga uppfattar således utbildning som en stor och mer naturlig del av livet än vad äldre gör. Att bli klar med sin utbildning ses emellertid inte i sig som avgörande för uppfattningen att man är vuxen. En studie från Ungdomsstyrelsen15 visar bl.a. att två tredjedelar av dem som gick i gymnasieskolan trodde att de skulle komma att studera vidare efter gymnasieskolan. Hälften hade visionen att åka utomlands ett eller . Bland dem som yrkesarbetar eller är arbetslösa uppger många ett behov av fortsatt utbildning. av de förvärvsarbetande menade att de hade behov av utbildning . av de arbetslösa i samma ålder ansåg sig ha behov av ytterligare utbildning. Många anser också att man aldrig blir klar med sin utbildning, och att man hela livet måste vidareutbilda och kompetensutveckla sig. Insikterna om arbets- livets kunskapskrav tycks således vara väl spridda. 14Nihad Bunar och , (2001) Varken ung eller vuxen, . 15Ny tid nya tankar, (1998) utredningar nr 10. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation 3.4Ungas inställning till arbete Undersökningar av arbetslivsvärderingar hos befolkningen som helhet visar att arbete framstår som allt mindre viktigt när det gäller att ge livet mening. Vad som är viktigt i livet komparativa prioriteringar Gårdagens unga (tidiga 70-talister) Dagens unga (80-talister) Tabellen bortser från kompisar och pengar som är viktiga för ungdomarna. Källa: Kairos Future.16 Av tabellen ovan framgår att dagens ungdomar är mindre benägna än gårdagens att prioritera utlandsresor och intressant arbete. I undersökningen för ligger intressant arbete bland de lägst prioriterade alternativen, vilket förvånade dem som utförde under- sökningen. säger det något om var ungdomarnas livs- prioriteringar ligger. Ställs frågor om arbetslivet och vad som är viktigt där, svarar dagens unga i första hand intressant och meningsfullt arbete, trevliga arbetskamrater och sund arbetsmiljö, och i andra hand medbestämmande och anställningstrygghet. Medbestämmande och anställningstrygghet tycks komma före lön och karriär.17 Enligt kommittén kan ungdomarnas svar i vissa fall bero på att de befinner sig längre från arbetsmarknaden jämfört med tidigare generationer. De frågor man ställt och ställer till 22-åringar kanske istället borde ställas till dagens 27-åringar eftersom inträdet till arbetslivet sker . Även om anställningstryggheten inte placeras överst är den inte oviktig för ungdomarna och majoriteten av de unga föredrar trygghet framför tidsbegränsade arbetsvillkor och projektanställningar.18 16Thomas Furth m.fl., (2002) 80-talisterna kommer, Konsultförlaget. 17Se bl.a. m.fl., (2002) 80-talisterna kommer, Konsultförlaget samt Ung- domar i övergångsåldern (1999) Tom (red) . 18Jfr , Unga vuxna, deras livsprojekt och tankar om framtida yrke, (1999). Ungdomar i övergångsåldern, . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Dagens unga vill ha kvalificerade och intressanta jobb. Högt på allas önskelistor ligger just nu följande branscher.19 N showbiz, kultur, media och sport N design och formgivning N service, mänskliga relationer och tjänster Det råder alltjämt skillnader mellan flickor och pojkar. Medan flickorna vill ha sociala, emotionella och kreativa jobb vill pojkarna arbeta mer produktionsinriktat. Ytterligare en sak som skiljer är hur man ser på den framtida arbetsmarknaden. Medan flickorna i högre utsträckning tror på utvecklingen mot ett biosamhälle med miljöanpassad produktion och där man tagit hänsyn till de senaste biotekniska rönen, tror pojkarna i första hand på ett fortsatt industrisamhälle. Kännetecknande för både pojkar och flickor är dock att de vill ha ett arbete där det personliga varumärket är vik- tigt. Ungdomarna vill kunna ta med sig något från arbetet, till- fredsställelsen av att ha givande och meningsfulla arbetsuppgifter och vänskapsband till arbetskamraterna.20 3.5Ungdomarna situation på arbetsmarknaden21 Gymnasieutbildningen syftar både till att stärka individen i med- borgarrollen och att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Utsikterna till egenförsörjning och stimulerande arbetstillfällen är i stor utsträckning beroende av de kunskaper och den kompetens som lärandet i skolan ger. påverkar villkoren på arbets- marknaden ungdomars inställning och utbildningsval. Ungdomars övergång från skola till arbetsliv är ett område som väcker stort intresse. Villkoren för övergången ser mycket olika ut i olika länder beroende på hur utbildningen är organiserad och hur reglerade villkoren på arbetsmarknaden är med avseende på anställ- ningstrygghet, rörlighet och lönebildning. Det är väl känt att ung- domar drabbas hårdare av arbetslöshet än andra åldersgrupper. I länder med en mer organiserad övergång från skola till arbetsliv, 19Thomas Fürth, m.fl., (2002) 80-talisterna kommer, Konsultförlaget. 20Thomas Fürth, a.a. 21Jonas , expert i , , har bidragit med underlaget till texten i avsnittet om ungdomarnas situation på arbetsmarknaden. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation bl.a. via en kvalificerad yrkesutbildning, har emellertid ungdomars arbetslöshet varit lägre.22 Forskningen visar att nivån på ungdomsarbetslösheten är mycket avhängig de allmänna efterfrågeförhållandena på arbetsmarknaden, dvs. den ekonomiska tillväxten. Det innebär att det finns ett starkt samband mellan arbetslöshetstalen för kärngruppen på arbetsmark- naden, åldrarna 25 , och arbetslösheten för ungdomar.23 Förutsättningarna för övergången från skola till arbetsliv har blivit mer besvärliga . Det tycks vara en internationell trend.24 Parallellt med stigande arbetslöshet har långtidsarbets- lösheten ökat. Inom var fyra av tio ungdomar utan arbete långtidsarbetslösa vid 1990-talets slut.25 Sysselsättningsgraden har också sjunkit kraftigt. En viktig förklaring till den minskade sysselsättningsgraden är den förlängda utbildningstiden, men utbildningsexpansionen förklarar långt ifrån hela nedgången. I flera länder har också den åldersrelaterade inkomstprofilen utvecklats på ett sätt som är oförmånligt för ungdomar. Jämfört med 20 30- åringarna för två eller tre decennier sedan har dagens unga relativt sett lägre löner. De förändringar som återges ovan är egentligen paradoxala eftersom de ekonomiska förutsättningarna på arbetsmarknaden utvecklats på ett sätt som kunde varit gynnsamma för ungdomar under 1980- och 90-talen.26 Dels minskade andelen ungdomar i totalbefolkningen i flertalet industriellt utvecklade länder, dels innebar strukturförändringarna i näringslivet att nya arbetskrafts- intensiva sektorer fick större utrymme – framför allt tjänste- och servicerelaterad verksamhet. Detta borde ha gynnat ungdomar. Dessutom borde teknikutvecklingen ha gynnat ungdomar med uppdaterade utbildningar och goda kunskaper i språk och modern kommunikationsteknik. Ungdomar har generellt sett mer och längre utbildningar än äldre på arbetsmarknaden. , The School-to-Work Transission: A Cross-National Perspective, i , Nr 1 2001. O´Higgins, Youth Unemployment and Employment Policy. A Global Perspective, 2001. 24Preparing Youth for the 21st Century. The Transition from Education to the Labour Market, 1999. 25Gränsen för att räknas som långtidsarbetslösa går här . B. , The Youth at Y2k, i Preparing Youth for the 21st Century. The Transition from Education to the Labour Market, 1999. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Vad kan då sägas om den svenska utvecklingen? I ökade arbetslösheten snabbare än i flertalet andra länder , något som ska ses i perspektivet av att arbetslöshets- talen relativt sett varit mycket låga under det föregående decenniet. För ungdomar steg arbetslösheten snabbare än i andra ålders- grupper. I åldrarna 16 steg arbetslösheten från till 1993. Därefter har arbetslös- heten sjunkit och utgjorde sista år . Sysselsättningsgraden har utvecklats på motsvarande sätt. Etable- ringsfasen på arbetsmarknaden har förskjutits allt högre upp i åldrarna.27 1987 låg etableringsåldern på . hade den höjts till för män och till för kvinnor. En viktig förklaring till den sjunkande sysselsättningsgraden är utbildnings- expansionen. ökade antalet studerande i åldersgruppen 16 24 år.28 Bland de förvärvsarbetande ungdomarna ökade lönerna långsammare än för vuxna . Ungdomars relativa löner minskade således. De totala disponibla inkomsterna för ungdomsgruppen som helhet sjönk kraftigt som ett resultat av det minskade arbetsmarknadsdel- tagandet. Det ökade socialbidragsberoendet, det förlängda kvar- boendet hos föräldrarna och den tilltagande psykiska ohälsan bland ungdomar kan ses som några av följdverkningarna.29 1997 vände utvecklingen och har sysselsättningen ökat, antalet arbetslösa har minskat och antalet studerande har minskat. Även antalet ungdomar med socialbidrag har minskat. Däremot har antalet som står utanför arbetskraften av andra skäl än studier fortsatt att öka något. Ungdomar har drabbats i olika utsträckning av 1990-talskrisen beroende på social bakgrund. Forskningen tyder på att familje- bakgrunden har haft stor betydelse för ungdomars arbetslöshet.30 Det finns ett påtagligt samband mellan föräldrarnas utbildningsnivå och årsinkomst, och förekomsten av arbetslöshet och social- bidragsberoende hos barnen. Ungdomars utbildning har heller inte , Vad innebar för ungdomars livsvillkor?, i SOU 2001:54 Ofärd i välfärden. , Vilka förlorade jobbet ?, i SOU 2000:37 Välfärdens förut- sättningar. Arbetsmarknad, demografi och segregation. , a.a., i SOU 2001:54 Ofärd i välfärden. 30Se bl.a. S. Blomskog & L. , Vilka ungdomar blir arbetslösa?, i A. . , (red. ), I vuxenlivets väntrum, 1999 samt R. . , Arbetslöshet och levnadsvillkor krisår, i SOU 2000:37 Välfärdens för- utsättningar. Arbetsmarknad, demografi och segregation. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation