sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I Skogsstatistisk årsbok anges FD areal till 1,1 miljoner ha produktiv skogsmark. Differensen mellan denna uppgift och 983 000 ha (ca 117 000 ha) kan i stort sett hänföras till att 30 pro- cent av skogsmark i naturreservat antas vara impediment, men även till osäkerheten i länsstyrelsernas arealuppskattning av naturreservats- arealerna på FD mark. Den oindelade arealen produktiv skogsmark, uppskattningsvis 200 000 ha, motsvarar av den totala arealen produktiv skogsmark. Av den är avsatt för naturvårdsändamål. Unge- fär 402 000 ha av den avsatta arealen är naturreservat och 46 700 ha utgörs av frivilliga hänsynsområden i vilka de arealer ingår, som av- satts till och med enligt en naturvärdesinventering. Den fort- satte även med resultatet att ytterligare ca 26 000 ha har av- satts och att den brukade arealen omfattar 307 947 ha, vilket är en minskning jämfört med . Redovisning av statliga skogsförvaltare Virkesproduktion och ekonomiskt resultat FD Skog bedriver ett skogsbruk på kommersiella vill- kor med hänsyn till rennäringens verksamhet. Skogsinnehavet känne- tecknas av låg bonitet, klena medelstamvolymer och relativt långa ter- rängtransportavstånd, vilket ger återverkningar på det ekonomiska ut- fallet av skogsbruket. Ambitionen hos FD Skog är att sälja sitt virke på den lokala rotpostmarknaden. Det finns flera skäl till denna inrikt- ning: skogsbrukets betydelse för sysselsättningen i inland, tillgången på råvara för den lokala förädlingsindustrin och att mins- kade transporter är billigare och ger mindre miljöpåverkan. I anbudsunderlaget för rotposter anges att urvalet sker utifrån det bud som är ekonomiskt mest fördelaktigt utifrån vissa specificerade kriterier, t.ex. de krav som anges i FSC-standarden. I enstaka fall kan detta innebära att det bud som antas inte har det nominellt högsta priset per m3sk. avverkades totalt 159 300 m3fub. Av det var 129 000 m3fub avverkningsuppdrag och 37 000 m3sk rotposter eller leverans- rotköp. Sammanlagt avverkades av tillväxten. Timmer ut- gör , massaved och det övriga sortimentet av den avverkade volymen. I de undersökningar som SkogForsk respektive Skogs- och () har gjort av effektiviteten inom de statliga förvaltningarna är FD kostnader för drivning i nivå med storskogsbruket. Kostnaderna per hektar för markbered- ning, plantering och röjning är lägre än storskogsbrukets, men när skogsvårdskostnaden ställs i relation till den avverkade volymen (kr/ m3fub) ligger den över storskogsbrukets. Förklaringen till detta är delvis att kostnaden för skogsvård fördelas på en relativt liten avverkad volym virke. Arealen markberedning och plantering korresponderar mot den avverkade arealen, men arealen röjning ligger högt. Administrationen kostar nästan så mycket per avverkad m3fub för FD Skog jämfört med storskogsbruket, vil- ket till viss del beror på skogarnas låga bonitet vilket ger lägre volymer vid avverkning. hade FD Skog extraordinära kostnader i verksamheten i form av en stor naturvärdesinventering och upprust- ning av byggnader, vilket gav höga övriga kostnader. Redovisning av statliga skogsförvaltare extraordinära kostnader ligger övriga kostnader ändå mycket över storskogsbrukets. På intäktssidan ligger FD Skog väl till beträffande priser på grantimmer, men talltimmerpriset ligger lägre än storskogsbrukets snittpris. Även priset för massaved ligger lägre () jämfört med storskogsbruket. Prisskillnaderna för talltimmer och massaved kan förklaras med de långa transportavstånden till in- dustrin vid kusten. Medeltransportavståndet för FD Skog till fiberindustrin är och till sågverken , vilket kan jämföras med ett normalt medeltransportavstånd . De längre transportavstånden medför en merkostnad på 55–/m3fub. För talltimret gäller också att klena timmerdimensioner ger lägre pri- ser. Dessutom påverkar långa transportavstånd för sågverksflisen indi- rekt timmerpriset. Sammantaget är nettot per avverkad m3fub lägre för FD Skog än för storskogsbruket. När det gäller vägkostnaden svarar nybyggnation för ca hälften och resten utgörs av drift och underhåll av befintligt vägnät. kos- tade sommarunderhållet och driften av vägarna 1,4–1,. härrör från kostnader på samfällt ägda vägar. En del av drifts- och underhållskostnaden beror på åtagandet att hålla vägnätet öppet för allmänheten vilket kräver att vägarna håller en viss standard. Resultatet (netto) var för FD Skog. Intäkterna uppgick till och kostnaderna till . Virkesintäkterna utgör , jakt/fiske 0,4 pro- cent och upplåtelser . På kostnadssidan utgör driftskostna- derna i skogsbruket , personalkostnaderna och posten övriga kostnader . Resultatmässigt svarade Fastig- hetsverket FD Skog för av hela resultat före avskrivningar. FD Skog anlitar i huvudsak lokala entreprenörer i sin verksamhet, men har också en del säsongsanställd personal. All av- verkning och det mesta av skogsvården upphandlas genom anbuds- förfarande (). För den återstående delen () anli- tas säsongsanställd personal. Skogvaktarna sköter all upphandling som rör verksamheten på di- strikten. Huvuddelen av avverkningsentreprenörerna har 3-årsavtal men även kortare avverkningsuppdrag upphandlas. Redovisning av statliga skogsförvaltare prenörer handlas upp på 1-åriga säsongsavtal. I entreprenadavtalen ställs krav på utbildning i natur- och kulturmiljövård. Entreprenö- rerna ska också delta i gemensam utbildning ett visst antal dagar . FD Skog handlar upp det mesta enligt lagen om offentlig upphandling, även när det gäller belopp . Vid skogsvård, särskilt vid röjning, kan anbudsförfrågan utformas så att den antingen omfattar alla objekt inom exempelvis ett distrikt el- ler enstaka objekt. Verksamheten ger totalt upphov till drygt 100 årsarbeten (alla an- ställda och alla kategorier) inom områdena skogsbruk och virkestran- sport fram till industri, varav ca 15 kan hänföras till de säsongsan- ställda skogsvårdarna. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Drygt hälften av den produktiva skogsmarken ligger skyddad i natur- reservat. Den areal produktiv skogsmark som enligt det interna skog- liga registret finns tillgänglig för brukande uppgår totalt till 380 674 ha. utgjorde den frivilliga avsättningen av totalare- alen produktiv skogsmark. De frivilliga avsättningarna uppgick till av denna areal. Kvar för brukande fanns då 333 947 ha. Fram till har den avsatta arealen ökat till och den bru- kade arealen har, som en följd av resultaten från en naturvärdesinven- tering, minskat till 307 947 ha. Den brukade arealen skogsmark har delvis målklassats enligt syste- met i SVS:s Gröna skogsbruksplaner (arealen avser ): Redovisning av statliga skogsförvaltare upprättas ett s.k. ekologiskt bokslut. Bokslutet för vi- sar att nivån på ståndortsanpassningen vid avverkningar låg på 3,8 (betygsskala 1–5). Betyget för hänsyn till naturvården i avverkningar ökade från 3,6 (1999) till 3,9 – en ökning . När det gäl- ler hänsyn till vattendrag och växtlighet längs bäckar har betyget sänkts (från 4,3 till 3,8) jämfört med och jämfört med . Trenden var sjunkande men det bör beaktas att antalet inventerade objekt som berör vattenvård var rela- tivt få, genomslaget blir därför stort för varje enskilt objekt. Vid utgången av hade av den brukade arealen inventerats i en naturvärdesinventering. Resultatet av den är att totalt ca 47 000 ha innehåller så höga naturvärden att de undantagits från skogsbruk, vilket motsvarar av den brukade arealen före inventeringen. FD Skog har också en ambition att utarbeta ekolo- giska landskapsplaner. fanns ekologiska landskapsplaner för av arealen. har bl.a. i uppdrag att förvalta det nationella kulturarvet. FD Skog har därför en strategi för avsätt- ning av områden för kulturmiljövård i enlighet med det nationella uppdraget. FD Skog har påbörjat en kartläggning av gamla byggnader (gamla skogskojor och dyl.) på sitt innehav. Avsik- ten är att restaurera några objekt och/eller miljöer för att åskådliggöra olika delar av skogshistorien. Kartläggningen är dock inte systematisk och FD Skog har ännu inte bestämt hur allmänheten ska få tillgång till de olika objekten. FD Skog bistår gärna med material till olika lokala kulturmiljöändamål inom sitt markinnehav, man har t.ex. hjälpt till med broar, spänger och vindskydd vid färdigställandet av Pilgrimsle- den. Projekten ska dock ha en klar koppling till både kultur och skog. Policyn inom FD Skog är att allmänheten ska ha till- gång till skogsbilvägnätet. av FD skogsbilvägar är öppna för allmänheten året om. Vägar kan i undantagsfall vara stängda på grund av önskemål från berörd sameby eller därför att den vägsamfällighet som FD Skog är delägare i har beslutat hålla vägen stängd. Snöröjning sker endast på de vägar där egen verksamhet pågår. Redovisning av statliga skogsförvaltare har en ambition att verka för en god och långsiktig samverkan mellan rennäringens och skogsbrukets intressen. Det be- drivs renskötsel på all mark som FD Skog förvaltar, men det viktiga vinterbetet sker huvudsakligen öster om verkets marker. Enligt rennäringslagen (1971:437) har FD Skog inte rätt att upplåta mark för jakt eller fiske. Det är länsstyrelserna som handhar upplåtelser ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Nedan odlingsgränsen upplåter FD Skog fiske längs de älvsträckor, som ligger under deras förvaltning. För rätten att bedriva skogsbruk på renbetesfjällen i avsätts till Kammarkollegiet en indexreglerad summa, som se- dan förs över till Samefonden. Bakgrunden till det är att staten en gång köpte in dessa marker för att säkerställa rennäringens behov av renbete i området. uppgick avsättningen till Samefonden till /avverkad m3fub. Inför alla föryngringsavverkningar och dragningar av nya vägar hålls obligatoriska samesamråd med berörda samebyar. I ungefär 1/3 av samesamråden kommer parterna överens, i 1/3 vill berörd sameby inte att den planerade avverkningen ska ske och i 1/3 görs en gemen- sam syning i fält, som efter viss jämkning i åtgärdsförslagen oftast le- der till en överenskommelse. När parterna inte kan komma överens avvaktar FD Skog med skogsbruksåtgärder och vanli- gen dröjer det innan frågan tas upp igen. Kostnaden för samråden särredovisas inte. Det virkesuttag som sker enligt samernas rätt till fritt byggnadsvirke för husbehov följer en utarbetad rutin. Kostnaden för administration och virke bokförs inte separat utan ingår i de skyldigheter Fastighets- verket har enligt rennäringslagen. FD Skog, och har en överenskommelse om att det fria vir- ket stämplas ut där det ska användas, oavsett vem av dem som är markägare. Där det är biologiskt och produktionsmässigt möjligt väljs skogs- bruksmetoder som är anpassade till rennäringens behov. Fastighets- verket FD Skog och rennäringen har ibland olika syn på hur det ska röjas och gallras (1:a gallring). Rennäringen vill i allmänhet av fram- komlighetsskäl ha glesare förband än vad av skogs- skötselmässiga skäl vill ha. I fanns många stugor, kojor och s.k. kronotorp i skogarna som arrenderats ut till enskilda. De som låg på mark som Redovisning av statliga skogsförvaltare fördes över till FD Skog följde med liksom bl.a. kost- naden för underhåll. Enligt rennäringslagen (1971:437) ska rennäringsen- het hantera frågor om upplåtelser på renbetesfjällen och statlig mark väster om odlingsgränsen. I och har där- för dessa byggnader förts över till respektive länsstyrelse, men så har inte skett i . Den sammanlagda särredovisade kostnad som FD Skog har för rennäringen är inbetalningar till Samefonden och kost- nader för betesinventering. uppgick kostnaden till . FD Skog kommer emellanåt i konflikt med allmän- heten i olika frågor. kostade samråd med olika myndigheter och intresseorganisationer (hembygdsföreningar, naturvårdsorganisa- tioner, rennäringen m.fl.) , det motsvarar /avver- kad m3fub. För boende ovan odlingsgränsen har FD Skog en utarbetad rutin för försäljning av ved från de egna markerna. Verk- samheten inbringar ingen större intäkt utan är mer en lokal samhälle- lig service. 2.5.2Statens fastighetsverk FD 4 FD 4 har ett rikstäckande förvaltningsområde. Distriktet ansvarar för residens, slott, fästningar och andra byggnader från och upp till , dock inte i . Förutom byggnader ingår kronoholmar längs östkusten i distriktets ansvar. inom FD 4 för- valtar ett 35-tal egendomar som är värda att bevara från i söder till i norr. Det är egendomar som ingår i det s.k. nationella kulturarvet och utgör främst Kungsgårdar som , Tullgarn, Alvastra m.fl. Dessutom förvaltas andra egendomar som är värda att bevara som t.ex. /, Bogesund, samt några donationsfastigheter, t.ex. Huseby. De flesta är belägna nära tätorter eller ligger så att de ofta besöks av allmänheten. 1992/93:37 anges att de kungliga slotten ska behållas sam- manhållna med den tillhörande produktionsmarken, vilket särskilt Redovisning av statliga skogsförvaltare avses de fastigheter där och tidigare delade på förvaltningen. () är övervakande myndighet när det gäller det nationella kulturarvet och det finns ett nära samarbete mel- lan myndigheten och FD 4. håller f.n. på att utarbeta förslag till utökade skyddsföreskrifter för hur de kulturhistoriskt intressanta jord- och skogsbruksegendomarna ska skötas och bevaras långsiktigt. Dessa skyddsföreskrifter som också omfattar skogsmarken fastställs sedan av regeringen. Uppdraget från staten innebär att fastigheterna ska förvaltas så att kul- tur- och naturmiljövärden brukas, bevaras, förädlas och levande- görs (rskr. 2000/01:123). FD 4 får inget anslag från staten för vård och drift av själva byggnaderna på jordbruksegen- domarna utan de ska finansieras av jord- och skogsbruket. Skogsbru- ket fungerar därmed som en ekonomisk buffert för jordbruket. Histo- riskt har egendomarna varit en ekonomisk enhet och tanken är att de ska fortsätta att fungera så. I regleringsbrevet (regleringsbrev 31/99) anger staten att ska ha som målsättning att på minska un- derskottet när det gäller de s.k. bidragsfastigheterna. Liksom Fastighetsverket FD Skog är FD 4 en egen resultatenhet inom med samma avkastningskrav, på genomsnittligt kapital (regleringsbrev 18/95). Skogsmarken är certifierad enligt ISO 14001 och FSC. FSC-certifika- tet innehas under paraplycertifikat. Ekologiska bok- slut har upprättats . På avdelningen Jord och Skog inom FD 4 arbetar fyra tjänstemän: två förvaltare (jorden), en biträdande förvaltare (skogen) och en administratör. Totalt arbetar 27, inklusive driftsper- sonal, inom FD 4. Förvaltarna har det ekonomiska Redovisning av statliga skogsförvaltare och tekniska ansvaret för verksamheten. De flesta tjänster som be- hövs i verksamheten handlas upp. Avdelningen Jord och Skog använder koncerngemensamma resur- ser i form av datasystem för ekonomi, fastighetsdata, kartor m.m. ef- tersom man samarbetar med avdelningen som förvaltar själva byggna- derna på egendomarna. All personaladministration är också koncern- gemensam. FD 4 har upphandlat all praktisk drift och skötsel av skogen av . På finns ca 12 skogliga tjänstemän som på deltid är sysselsatta med brukandet av FD 4:s skogsmark. Inte heller har egna avverknings- och skogsvårdsresurser utan handlar upp dessa tjänster på entreprenad. I avtalet med ställer FD 4 tydliga krav på hur skogen ska skötas. Avtalet är förlängt t.o.m. , där- efter ska en ny upphandling ske. FD 4 förvaltar ett 25-tal egendomar där skogs- mark ingår på sammanlagt ca 19 400 ha mark. I denna areal ingår de s.k. kronoholmarna. Skogsmarkens taxeringsvärde har inte uppgivits. Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav Fastighetsverket FD 4 – total areal 19 395 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark, naturreservat och kulturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive natur- och kulturre- servatsarealen. Andelen av tillväxten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (10 283 ha). (0,) Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 166 m3sk/ha 6,5 m3sk/ha, år 7,1 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Den produktiva skogsmarksarealen inkluderar Brämön, hela Boge- sund, och Vaberget. Den brukade arealen är exklusive de 562 ha på Bogesund som arrenderas och brukas av Skogsvårdsstyrel- sen (SVS) . Den av SVS brukade arealen ingår i kolumn Ej brukad skogsmark ovan. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat Vid en jämförelse med övriga större statliga förvaltare och ett jämfö- relsematerial av privata egendomar bedömdes FD 4 ha det lägsta driftsnettot i förhållande till sina produktionsförutsätt- ningar. Bland de jämförda statliga förvaltarna är FD 4 den enda som i sin helhet har lagt ut skogsbruket på entrepre- nad. För Fastighetsverket FD 4 är skogsvårdskostnaderna genomgående högre än för övriga statliga förvaltare i jämförelsematerialet. Till en del kan det bero på en större lövskogsandel på de egendomar man förvaltar. Redovisning av statliga skogsförvaltare Flera av skogsområdena är öar vilket fördyrar skogsbruket. På Vi- singsö har avverkningarna utgjort av årsvolymen för FD 4. Inom Fastighetsverket FD 4 utgör avdelningen Jord och Skog en egen resultatenhet med en omsättning på . Ställt i rela- tion till omsättningen för hela FD 4, som är 137 mil- joner kr, så utgör det av omsättningen. avverkades ca 37 000 m3fub. Den totala driftskostnaden för den skogliga verksamheten på FD 4 uppgick till , vilket var en minskning med . Or- saken till minskningen var att en större andel slutavverkades jämfört med föregående år. Intäkterna i skogsbruket uppgick till , vilket ger ett resultat på för . Hänsyn till annat ändamål än skogsbruk Eftersom förvaltningsuppdraget för FD 4 är att be- vara och vårda ett nationellt kulturarv i form av egendomar av olika slag sker allt skogsbruk med detta intresse för ögonen. En orsak till de höga kostnaderna kan vara den generella kulturmiljöhänsyn som tas runt slott och kungsgårdar, men även att en stor del av skogsbruket sker nära tätorter. kommer det att bli ökade satsningar för att öka allmänhetens tillgänglighet. Detta ska bl.a. ske genom skyltning, iordningställande av parkeringsplatser, grillplatser, framför allt på fastigheterna runt . FD 4 försöker samråda med lokala hembygdsför- eningar åtminstone en gång för att förankra åtgärder inom drift och skötsel på egendomarna. På finns ett förvaltningsråd och när det gäller kungens dis- positionsrätt till vissa egendomar samarbetar FD 4 med . Dessutom har man kontakt med länsstyrelser, kommuner och i en del fall , som då representerar allmänheten. är en egen myndighet under Finansdepartemen- tet. Nämnden svarar för driften av de två donationerna och Yxtaholm utanför i , men formellt är förvaltaransvarig för egendomarna. testa- menterades till staten 1952 för att tjäna som rekreationsbostad åt Sve- Redovisning av statliga skogsförvaltare Yxtaholm kom i statens ägo genom en donation 1985. Avkastningen därifrån ska enligt testamentsvillkoren användas för att gynna naturvården i . Enlig förordningen SFS 1999:241 är uppgift att leda driften av jord- och skogsbruket på . Nämnden ska även sköta parken och trädgården. Nämnden svarar dock inte för un- derhåll av huvudbyggnaden och tillhörande flygelbyggnader. Det an- svarar för. Om verksamheten, efter eventuella avsättningar för investeringar, genererar ett överskott ska det betalas in till . Överskottet används för att minska stats- ministerns boendekostnad på egendomen. Delar av verksförord- ningen SFS 1995:1322 gäller även för . I donationsvillkoren för anges att avkastningen från egendomen ska användas till gediget underhåll av byggnader och an- läggningar, till förbättringar av jord- och skogsbruket och till yttre un- derhåll av huvudbyggnaden med tillhörande byggnader. Dessutom uttrycks i donationsvillkoren en önskan att jord- och skogsbruket ska utgöra ett föredöme för trakten. Yxtaholm är en separat donation till staten där Harpsundsnämn- den har löst vissa lån m.m. Enligt ett regeringsbeslut, regleringsbrev 6/86, har nämnden i uppdrag från att vårda och förvalta Yxtaholms säteri. Den ekonomiska verksamheten ska med hänsyn till villkor i donationen redovisas separat från Harp- sundsnämndens övriga verksamhet. Avkastningen från Yxtaholm överlämnas till i och ska användas till att gynna naturvården i länet för bevarandet av det sörmländska landskapet. Den skogsmark sköter om är FSC-certifierad un- der Holmen AB:s paraplycertifikat. Skötseln av skogen på och Yxtaholm sker delvis med egen personal och då främst när det är lågsäsong i jordbruket. Redovisning av statliga skogsförvaltare rer utnyttjas vid större avverkningar och i viss mån vid planteringar och röjningar. har en förvaltare och två kollektivanställda som är skogsutbildade och som arbetar både i jord- bruket och i skogen. För att kunna erbjuda fast anställning till perso- nal i jordbruket används arbetet i skogen som en regulator. lämnar en offert på skötsel av park och trädgård till . omfattar 1 551 ha mark, varav 1 082 ha produktiv skogs- mark. Yxtaholms säteri innefattar 366 ha mark, varav 208,5 ha pro- duktiv skogsmark. Markinnehav – totalt 1 551 ha och Yxtaholm – totalt 366 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 149 m3sk/ha 5,9 m3sk/ha, år 7,0 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Redovisning av statliga skogsförvaltare Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 175 m3sk/ha 6,3 m3sk/ha, år 8,2 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Virkesproduktion och ekonomiskt resultat avverkade 4 240 m3fub, vilket var högre än det årliga uttag på 3 000 m3fub som skogsbruksplanen rekommen- derar. Det höga virkesuttaget berodde på stormfällningarna . Totalt uppgick volymen upparbetad och tillvaratagen storm- fälld skog till 1 500 m3fub. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Skogsmarken på egendomarna är i stor utsträckning integrerad i be- teslandskapet. har därför lagt ner mycket arbete för att återskapa igenvuxna betesmarker. Ett område om 13 ha har avsatts inom ramen för Natura 2000. Egendomen kommer att för uppvärm- ning gå över från olja till ved och flis från den egna skogen. Därige- nom ökar egendomens självförsörjningsgrad och transporterna mins- kar. Skogsinnehavet är målklassat enligt SVS:s system i Gröna skogs- bruksplaner: Redovisning av statliga skogsförvaltare gjordes en översyn av de statliga fastigheternas förvaltning. 1992/93:37 föreslogs att dåvarande Fortifikations- förvaltningen skulle läggas ner och att en ny avgiftsfinansierad för- valtningsmyndighet skulle bildas under Försvarsdepartementet. Den nya förvaltningsmyndigheten, , som bildades är central förvaltningsmyndighet för Försvarsmaktens fastighe- ter, s.k. försvarsfastigheter (ändamålsfastigheter). fastigheter är spridda över landet och utgörs i huvudsak av övnings- och skjutfält. Allt skogsbruk som Fortifika- tionsverket bedriver är helt underställt militära ändamål och regleras i en tjänsteskrivelse () över tillämpningen av ramavtalet mellan och Försvarsmakten. Den stadgar att det för skogsbruket ska upprättas 10-åriga skogsbruksplaner och 3-åriga skogsavverknings- och skogsvårdsplaner. har till uppgift att förvalta de statliga fastighe- terna inom försvarsområdet (SFS 1996:102). Verksamheten regleras via myndighetsinstruktionen och regleringsbreven. De tar inte upp skogsbruk, däremot poängteras att hänsyn ska tas till miljö- och kul- turvärden. skogsbruk regleras av ett ramavtal mellan ver- ket och Försvarsmakten () samt av en tjänsteskrivelse som Redovisning av statliga skogsförvaltare reglerar tillämpningen av ramavtalet. Enligt ramavtalet ska Fortifika- tionsverket företräda staten som ägare och förvaltare av skogsmarken.