sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi lämnar en beskrivning av demonstrationen i avsnitt 6.3.2.3 under rubriken . Göteborgsaktionen 2001(i fortsättningen Göteborgsaktionen) var ett samarbete mellan ett 80-tal organisationer, flera av dem från de nordiska länderna, men även från länder som , , , och . Syftet var att försöka ena den EU- och globaliseringskritiska rörelsens aktioner inför i . Tillsammans skulle organisationerna i demonstrationer och andra aktiviteter framföra krav till EU:s stats- och regeringschefer. tog tillsammans med Nordisk folkriksdag initiativ till Göteborgsaktionen. De ville bilda ett nätverk där ännu fler organisationer skulle kunna ingå än vad som var möjligt i Nätverket . , , har berättat att de tre organisationerna Miljöför- bundet , och inte kunde ställa upp på den nationalistiska linjen gentemot EU som KPML(r) och Folkrörelsen nej till EU företrädde i Nätverket . De tre organisationerna ville också få ett nätverk som kunde samla så många som möjligt däribland organisationer som var Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i kritiska mot EU utan att de behövde ställa upp på kravet om ett svenskt utträde. Ett möte anordnades i Solidaritets- rörelsens hus på i . Representanter för cirka 45–50 organisationer deltog i mötet. Även personer från och deltog. Vi redogör i stora drag för Göteborgsaktionens planering och förberedelser. Uppgifterna är i huvudsak hämtade från nätverkets rapport 2001 för ett annorlunda och motkonferensen om miljö, arbete, fred, Schengen och interna- tionell solidaritet, daterad . Vi redogör även för några av de organisationer som ingick i Göteborgsaktionen. Göteborgsaktionens plattform fastslogs . Huvudparollen var För ett annorlunda . De fyra huvud- kraven var: x Nej till militariseringen av EU x Nej till rasism och fästning x Nej till grundlagsstiftning av den nyliberala politiken i EMU x Gör inte offentlig sektor och miljö till handelsvara I plattformen enades organisationerna i Göteborgsaktionen om följande: Vi önskar en folklig mobilisering för alternativ till dagens utveckling. Det behövs i en värld med växande klyftor inom och mellan länder och ökad miljöförstöring. Tillväxtmål på storföretagens villkor tillåts vara viktigare än sociala och miljömässiga värden. Vi vill ha demokrati, jämlikhet, god miljö och solidaritet. Vi motsätter oss att ekonomisk globalisering och EU hotar dessa värden. Vi protesterar mot EU som är odemokratiskt och vi säger nej till grundlagsfästningen av den nyliberala politiken i EMU. Vi arbetar mot att offentlig sektor och miljö görs till handelsvara. Vi är emot militarisering av EU, rasism och utveckling av fästning . Folkrörelser i alla länder måste sluta sig samman i solidariskt samarbete med folkrörelser i andra delar av världen. Därför har nor- diska folkrörelser bildat Göteborgsaktionen 2001. Detta för att organi- sera folkliga ickevåldsaktiviteter i samband med ordförande- skap och EU toppmötet i 14–och inbjuda till inter- nationellt samarbete. Syftet är att koordinera aktiviteter och gemen- samma demonstrationer där olika grupper kan framföra sina krav. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i har berättat att det var svårt att enas om platt- formen. Den blev en kompromiss. Göteborgsaktionen har i sin utvärdering gett följande förklaring hur de ser på ickevåld: Idéer och praxis om hur man kan eller bör göra motstånd mot förtryck och organisera politiska protestaktioner utan att använda fysiskt våld. Ickevåld är både en ideologisk strömning och en praktisk tradition med många olika förgreningar där det ofta pågår intensiva diskussioner om vad som är den rätta metoden eller visionen. Göteborgsaktionens aktioner, demonstrationer och möten skulle genomföras genom ickevåldsaktiviteter, vilket framgick av platt- formen. Våld och skadegörelse accepterades inte och ställnings- tagandet gällde alla Göteborgsaktionens arrangemang. En grupp ville att Göteborgsaktionen skulle ta på sig ett mer omfattande ansvar och se till att våld och skadegörelse inte före- kom i under de här dagarna. var en av dem som ansåg att ett sådant ansvarstagande var orealistiskt och påpekade att det var polisens uppgift att hålla ordning i staden. har efter händelserna i funderat över om Göteborgsaktionen ändå borde ha haft demonstrationsvakter som hade vandrat runt i . De hade kunnat bli en första kontakt vid uppblossande oroshärdar. Demonstrationsvakterna skulle ha bättre förutsättningar än polisen, enligt , att få aktivisterna att låta bli att ta till våld och skadegörelse. Han anser att polisen uppfattas som provocerande i sådana situationer och risken är att den förvärrar i stället för att lugna ner situationen. Diskussioner om våld och ickevåld Göteborgsaktionen ville, till skillnad från , ha kontakt och föra dialog med de autonoma grupperna. Företrädarna för Göteborgsaktionen ville inte utesluta dem utan i stället se till att de ställde upp på ickevåldsaktioner. Vi skulle få dem att förstå att det här med våld inte är rätt sätt att föra kampen. Där lyckades vi till stor del för vi hade med , Ya Basta och Globalisering underifrån. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i har berättat att dialog fördes kontinuerligt med dessa organisationer inom Göteborgsaktionen. Han har vidare på- pekat att ickevåld var inskrivet i stadgarna och alla som var med i nätverket skrev under på det, även . Diskussionen inom Göteborgsaktionen om vad som skulle betraktas som våld och ickevåldsaktiviteter var livlig. , Göteborgsaktionen, har sagt att det finns perso- ner som använder sig av kravallen som politiskt verktyg och andra som tycker att det är skönt för att de är så frustrerade, ytterligare några för att de tycker att det är kul. Hon har hänvisat till Göteborgsaktionens plattform om ickevåld. har hon sagt att det är svårt att vara motståndare till allt våld. Det finns situationer där man skall ha rätt att försvara sig. Hon har angett som exempel händelserna på där hon anser att polisen provocerade fram våldet. Hon menar att det inte var något planerat våld i samband därmed. Liknande resone- mang har företrädare för framfört. De AFA-sympatisörer som vi intervjuat menar dessutom att ingen skall ha synpunkter på andra gruppers metoder i protestaktioner (se det följande avsnittet om Antifascistisk Aktion). Andra, däribland och (båda från icke-våldsnätverk), har en annan uppfattning. De anser att man skall lägga sig i. De anser att politiska aktioner inte skall utföras med våldsinslag och att man skall bekämpa våld. Göteborgsaktionens synpunkter på våldet under Göteborgsaktionen har i sin utvärdering av uppgett följande beträffande våldet under mötesveckan: Trots den stora uppslutningen i massiva demonstrationer, protester och möten kom ändå bilden av händelserna i att präglas av kravaller och massmedias ensidiga fokusering på dessa. Göteborgs- aktionen 2001 har tagit avstånd från allt våld, både det som utövades av polisen och ett fåtal demonstranter. Detta förekom inte under någon av de stora manifestationer som vi arrangerade. I och med polisens insatser exempelvis vid Hvitfeldtska och har mängder av fredliga demonstranter berövats sina demokratiska rättigheter, kränkts och utsatts för övergrepp. Massmedia och politiker har alltför länge undvikit att granska polis- ledningens ansvar för att skapa eller trappa upp situationer som bidrog till att kravaller utlöstes. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vandaliseringen av genomfördes av en mycket liten minoritet av aktivister. Den drabbade oskyldiga människor, visar en märklig blindhet för allmänhetens åsikter och skadar även möjligheten att bygga en starkare EU- och globaliseringskritisk rörelse. Göteborgsaktionen tillät maskering men rekommenderade demon- stranter att vara omaskerade. Argumentet mot förbud var att demonstranter kan bli registre- rade och förföljda av nazister. Det gällde framförallt som varit i konfrontation med den nazistiska rörelsen. På den nazistiska Vit makts nättidning har en lista på AFA-sympati- sörer och andra ur den autonoma rörelsen publicerats med fotografi och med hemort angiven. Demonstranter fruktade även åsiktsregistrering av Säkerhets- polisen. Ett annat skäl var att eftersom lagen inte förbjuder maskering ville inte heller Göteborgsaktionen göra det. Ett ytterligare skäl var att man inte ville isolera de autonoma grupperingarna. Oron var stor över att de annars skulle hitta på våldsamma aktioner på egen hand. Det innebar att Göteborgs- aktionen inte uteslöt det svarta blocket i demonstrationerna (se i det följande avsnitt 6.2.8.4 Det svarta blocket). , Göteborgsaktionen, har sagt att det spelar inte någon roll om demonstranter är maskerade, bara de håller sig till reglerna i plattformen, dvs. Hon har också påpekat att det finns en nackdel med maskering; det kan dölja sig provokatörer bakom maskerna. Detta är inte skäl nog för ett förbud, enligt . Det finns nämligen demonstranter som har en hotbild mot sig, som vet att de kan råka illa ut om personer får reda på att de deltar i en viss typ av demonstration. Hon tänker på antirasistiska demonstranter som har blivit utsatta för nazister. Göteborgsaktionen ansökte hos regeringen om bidrag till en mot- konferens och i anslutning därtill kritiskt granskande informa- tionsaktiviteter. Begäran avslogs (se avsnitt 6.2.1.1 under rubriken Förhandling om ekonomiskt stöd). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i De ekonomiska resurserna var små, enligt Göteborgsaktionen. Arbetsinsatser gjordes på ideell väg. Beslutet om att Göteborgs- aktionen skulle få fattade samma vecka som skulle äga rum. före mötet fick också Göteborgsaktionen av disponera en lokal, Lagerhuset. Där kunde nätverket inrätta ett kansli under EU- mötet. Göteborgsaktionens arbete utfördes i arbetsgrupper med ansvar för områden som program, logi och lokaler, ekonomi, gränskontroll och demonstrationsrättigheter, poliskontakter och presskontakter. Därtill fanns en samordningsgrupp med representanter för de olika arbetsgrupperna och en demonstrationskommitté. Av organisa- tionens utvärdering daterad framgår att och () var mycket aktiva i samordningsgruppens arbete. Under själva EU-veckan deltog också i det övergripande arbetet med demonstra- tionen som skulle hållas . Göteborgsaktionen har i sin utvärdering skrivit att den tog fasta på statsminister uttalanden i pressen om att han ville föra en dialog med motdemonstranterna. Utifrån denna viljeyttring bestämde Nätverket tillsammans med Attac att det skulle arbeta för att åstadkomma en dialog med regeringen (se avsnitt 6.2.9 om Göteborgsaktionen framförde till Statsrådsberedningen även önskemål om att regeringen skulle genomföra ett öppnare EU- möte än vad som dittills varit aktuellt i . Den krävde därför att de demonstrerande organisationerna skulle få upprätta ett mindre presscenter inne på . Göteborgsaktionen planerade en motkonferens , den 13–. Programmet lades ut på eftermiddagar och kvällar och skulle knyta an till Göteborgsaktionens huvudparoller. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Tre seminarier skulle hållas på festivalområde vid Pustervikskajen, fyra på Hvitfeldtska gymnasiet och ett på Han- delshögskolan. Förutom de ovan nämnda programpunkterna skulle ytterligare ett par seminarier genomföras på skolan där organisa- tioner som ingick i Göteborgsaktionen var egna arrangörer, t.ex. det autonoma . De åtta programmen i motkonferens behandlade följande ämnen: makten över resurserna, fackliga och sociala frågor, EU och globaliseringen av militarismen, Schengen och demokratiska rättig- heter, internationell solidaritet, utmana storföretagen, EU- och globaliseringskritiskt samarbete samt , EU och den nya världs- ordningen. Polisens husrannsakan av Hvitfeldtska gymnasiet ledde till att två programpunkter som skulle hållas på skolan inte kunde genom- föras. De övriga flyttades till annan lokal däribland där polisen genomförde husrannsakan. Det innebar att söndagens program återigen fick flyttas. Det ingick som extra insatt programpunkt på Attac:s internationella möte. Husrannsakan skapade också praktiska problem för Göteborgs- aktionen. Informationscentralen, sjukstugan, bespisningen och logi för närmare 1 000 personer upphörde att fungera, enligt beskriv- ningen i Göteborgsaktionens utvärdering. handlade motkonferensen om EU och globaliseringen av militaris- men. Medarrangör var Kvinnor för fred. Ett uttalande antogs av mötesdeltagarna. Ett protestmöte planerades av Göteborgaktionen på 2001. Mötet skulle handla om militariseringen och miljön där flera talare från olika organisationer anslutna till Göteborgsaktionen skulle uppträda. Upplägget av mötet föregicks av diskussioner inom Göteborgsaktionen och Attac. Oro fanns för vad den efterföljande programpunkten skulle leda till. Rättvisepartiet Socialisterna planerade en symbolisk anti- kapitalistmarsch som skulle gå nerför mot , men skulle göra halt vid polisens avspärrningar vid . Såväl polisen som flera demonstrantorganisationer var oro- liga för vad som skulle kunna hända efter mötet på. , och en av företrä- darna för Göteborgsaktionen, har berättat att han helst ville kon- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i centrera insatserna till lördagens demonstration. ville han inte lämna fältet fritt för andra demonstrationer , dagen då inleddes. Han var orolig för att om inte Göte- borgsaktionen var delaktig skulle det finnas risk finnas för att man tappade kontroll över lördagens händelser. Vi lämnar en beskrivning av mötet i avsnitt 6.3.3. Attac var kritisk till Antikapitalistmarschen. Organisationen be- farade att marschen skulle leda till konfrontation med polisen. Attac avstod från att delta med någon talare vid mötet på Göta- platsen (se vidare avsnitt 6.2.8.4 om Attac). som ingick i Göteborgsaktionen ansökte hos i om demonstrations- tillstånd för . Kontakter med polisen om demonstrationstillståndet pågick . Göteborgs- aktionen hade önskemål om att demonstrationen skulle avslutas på . ville att demonstrationen skulle gå till . De enades om att den skulle starta på och gå till . Händelserna gjorde att polismyndigheten, Göteborgsaktionen och Attac enades om att ändra demonstrationsväg. Demonstrationen kom att gå , , , , Linné- platsen och där demonstrationen avslutades med ett möte. Malmöhändelserna 22–och polisinsatsen mot Hvit- feldtska gymnasiet gjorde att demonstrationsledningen inte litade på polismyndigheten. Man hade fått försäkringar om att polisen inte tänkte göra några inbrytningar i demonstrationståget i syfte att göra massingripande mot t.ex. det svarta blocket. Göteborgsaktionen har uppskattat att cirka 20 000 människor demonstrerade i marschen För ett annorlunda . Vi lämnar en beskrivning av demonstrationen i avsnitt 6.3.4.5. Logi och andra praktiska förberedelser Göteborgsaktionen förde även samtal med om att få disponera skolor i för anländande demonstranter (se avsnitt 6.2.3.2 under . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Flera vi har intervjuat har vittnat om att Göteborgsaktionens möten ofta var långa och blev diskussionerna omständliga. har sagt att i och med att det var ett nät- verk med 80 organisationer som hade olika så tog t.ex. diskussionerna om formalia tid. har skrivit i sin utvärdering: Göteborgsaktionens möten har kännetecknats av långa och om- fattande diskussioner, delvis positiva om linjer, taktik och strategi, delvis negativa och tjafsiga. Göteborgsaktionen har känts betydligt mer politiskt levande än Nätverket. En problempunkt var det planerade protestmötet på som senare flyttades till . har berättat att inom de deltagande organisationerna i Göteborgsaktionen gick åsikterna isär om maskering, ickevåld och vilka aktioner som skulle genomföras. Hon har förklarat att vissa av organisationer, t.ex. de anarkistiska, arbetar med direkt aktion. De är vana med att genast påbörja ett projekt. Andra som satsar mer på representativa organisationsformer processar och det tar tid innan verksamheten kommer igång. Denna skillnad blev tydlig under Göteborgsaktionens möten. Organisationer anslutna till Göteborgsaktionen Till Göteborgsaktionen anslöt 80 organisationer. Alternativ till EU, BUPL (børnepaedegoger), Centernej mot EU, Den resande skolan, Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i European Assembly of the Unempolyed Faelles kurs, Folkbevaegelsen mod EU, Folkbevaegelsen mot EU:s ungdom, unga Marxister, Framtiden i våra händer, , Gartnernes fagforening, Gatans parlament Globalisering underifrån, Grön ungdom, Afrikagrupper ickevåldsnätverk av SAC , Internasjonale Sosialister, Iranska folkets Fedaian organisation (majoriteten), Iranske venstreaktivister, Tudeh party, Isoleringsarbejdernes fagforening, Jernbanearbejdernes fagforening, Jord & Betonarbejdernes fagforening, Junibevaegelsen, Kipinäkollektivet, Kommunsitisk parti i Kvinnor för fred, og Handel, LFS (socialpaedagoger), Maan Ystävät, Friends of the Earth, Malernes fagforening, , , de gröna, Murerarbejdsmaendenes fagforening, Murernes fagforening, Natur og Ungdom, Nätverket ingen människa är illegal, Nätverket mot rasism, Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Tiinerii Prieteni ai Naturii, Women towards a different Europe Women´s Alternative to EU, Antifascistisk aktion () Antifascistisk aktion () är ett nätverk som ingick i Göteborgs- aktionen. I demonstrationerna deltog i det svarta blocket. bildades av ett tjugotal olika anti- fascistiska grupper som hade samlats på . Unge- fär bildades motsvarande nätverk i och . har inte något medlemsregister och saknar styrelse. Deltagarna ansluter sig via vänner, eller också tar man själv kontakt med organisationen. har ett par hundra aktiva personer i och finns på cirka 15 platser. Den största gruppen är etablerad i . Före toppmötet hade cirka tio aktiva personer i . Efter dömdes några till fängelse och ytterligare några har hållit en låg profil. Kvar är tre-fyra personer som träffats vid ett fåtal tillfällen . Säkerhetspolisen har uppskattat att cirka 1 000 personer är aktiva i Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i den autonoma rörelsen. är den mest kända organisationen som fått stor uppmärksamhet för sin antifascistiska kamp. Eftersom det inte finns något medlemsregister är det omöj- ligt att fastställa om rörelsen växer eller minskar. plattform innehåller följande punkter: x är den militanta delen av det antirasistiska och anti- fascistiska motståndet i . x är en organisation som har som målsättning att krossa alla former av fascistisk aktivitet. anser att fascismen måste bekämpas både ideologiskt och fysiskt. x grundprinciper är: ingen plattform åt fascismen – inga demonstrationer, inga möten, ingen tidningsförsäljning, inga fascistiska konserter, inga fascistiska bokhandlare etc. x arbetar med utomparlamentariska metoder. Det innebär allt från opinionsbildade arbete, föredrag, teater, skolarbete, affischering, egna demonstrationer till att fysiskt konfrontera fascisterna när de visar sig på gator. x är en gräsrotsorganisation. är organiserade i ett landsomfattande närverk av lokala grupper som samarbetar när och där det behövs. har ingen styrelse, ordförande eller liknande. I stället satsar på att bygga upp en så platt och direktdemokratisk organisation som möjligt. x är en del av en internationell antifascistisk rörelse. x har en frihetlig socialistisk grundsyn och ser sig som en del av en bredare militant utomparlamentarisk vänsterrörelse. kamp leder oundvikligen i konfrontation med rasism, sexism, kapitalism och homofobi. betraktar sig som en vänsterrörelse men arbetar som en antifascistisk opposition för att undvika att bli en del av etablisse- manget. Två aktiva inom har t.ex. förklarat hur de ser på KPML(r) och andra liknande kommunistiska organisationer. De anser att de är ett gubbvälde där män håller brandtal. Det är hierarkiska organisationer med en liten elit som styr folket auktori- tärt. har inget formellt ledarskap. Det finns inte någon grupp Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i som strävar efter makt över de andra utan alla skall vara med och bestämma. aktioner är inte för den stora massan. Det finns inte någon ledare som mobiliserar andra för sina egna idéer. Vill man förändra så bidrar var och en med idéer. Man arbetar i små grupper och deltar i planeringen och genomförandet av aktionen. har ett internationellt kontaktnät med likasinnade i andra länder. AFA-sympatisörer är ofta med i flera olika nätverk. De är med i flera organisationer som Globalisering underifrån och de Vita overallerna på en och samma gång. De går också i och ur olika nätverk, ofta beroende på vilken aktion man vill satsa på. Det är också betydelsefullt att ställa upp för varandra under t.ex. händelser som EU-toppmetet i . När flera utländska be- sökare under toppmötet i blev av med sin sovplats i samband med polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet var det naturligt att erbjuda sängplats. vars verksamhet handlar om att bekämpa rasism anser att maskering i samband med aktioner skall vara tillåtet. De anled- ningar de anger är att misstänker : x att såväl den öppna polisen som Säkerhetspolisen filmar och fotograferar aktionerna, x att polisen sprider bilderna på demonstranterna till andra länder och därmed riskerar svenska demonstranter att bli stoppade vid gränserna när de t.ex. vill delta i demonstrationer ute i , x att polisen sparar och använder filmerna/bilderna i rättegångar, x att polisen för ett åsiktsregister, x att nazister och andra främlingsfientliga organisationer foto- graferar och filmar demonstranter, varför oro finns för att dessa grupper skall utsätta AFA-medlemmar för hot och våld, x att utländska organisationer skall hota flyktingar som kommit till och deltar i demonstrationer. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i En aktiv inom ger ett exempel som hon själv varit med om. Hon deltog 1996 i en sittdemonstration mot en pornografisk butik. I en av rättegångarna efter Göteborgshändelserna visades bilder från demonstrationen. Två inom som vi har intervjuat har påpekat att i det svarta blocket i demonstrationerna var cirka hälften omaskerade. Flera inom anser att det är situationen som avgör vad som kan betraktas som våld. Våld mot en annan människa får enbart användas i självförsvar, säger en. En annan anser att det är upp till individen att avgöra vilken situation som tvingar en till fysiskt självförsvar eftersom människor upplever hot olika. AFA-sympatisörer betraktar i regel inte materiell skadegörelse som våld. De anser snarare att viss skadegörelse har lett till önskat resultat. De två inom som vi har intervjuat har framhållit kampen mot minkfarmarna som ett lyckat exempel. En av dem deltog till en början i ickevåldsnätverks planering. Hon valde att arbeta ihop med Globalisering underifrån när de två nätverkens samarbete sprack. Hon ansåg att ickevåldsnätverket inte hade rätt att lägga sig i andras metoder i den politiska kampen. Hon tyckte inte om att ickevåldsnätverket skulle avgöra vilka metoder som skulle anses vara våld och ickevåld. Inom ansåg man att ickevåldsnätverkets anhängare inte skall fördöma våld eftersom de aldrig utsätter sig för riskfyllda situationer som kan leda till våld från polisens sida. En av kvinnorna ger sin syn på mötesfrihet. Hon ifrågasätter varför demonstranter skall flytta på sig från en offentlig plats bara för att polisen kräver det. ingick i Göteborgsaktionen och deltog därmed bl.a. i för- beredelserna för demonstrationen . informerade om aktiviteter bl.a. via en hemsida på Internet och genom affischering i och på andra orter i . En affisch hade texten agera, blockera och sabotera samt uppmaningen stoppa . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i serade ut på affischen var möte på fredagsförmid- dagen, Reclaim the på på fredags- kvällen och lördagsdemonstrationen. Affischen illustrerades med filmskapelsens jätteödla Godzilla som trampar sönder . Den här affischeringen noterades av polisen, som gjorde sina tolkningar.