sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — I studien undersöks medicinska, psykologiska, sociala och ekonomiska faktorers betydelse liksom hur de långtidssjukskrivna uppfattar och värderar andra aktörers handlande. Delfrågeställningar i studien handlar om att identifiera långtidssjukskrivnas föreställningar om under vilka villkor de uppfattar sig kunna och vilja arbeta och vad de tror om sin framtid. För de personer som återgått i arbete var också syftet att kartlägga vilka faktorer som de bedömer har underlättat återgången i arbete. Det kvantitativa materialet i denna undersökning är insamlat via post- och telefonenkätmetodik. Ett kvalitativt material har också insamlats via djupintervjumetodik och har i en första etapp använts för utformning av enkäten och som hjälp till tolkningar av enkät- data. I den kvantitativa enkätundersökningen består urvalet av totalt 675 slumpvis utvalda personer som varit sjukskrivna mellan 1-1,i en sammanhängande sjukskrivningsperiod och 675 slumpvis utvalda personer som varit sjukskrivna i 1-1,men varit avskrivna från () . En majoritet av dessa har återgått i arbete. Ålder var stratifieringsvariabel och 150 personer valdes ut från åldersgrupperna , , , samt 75 personer från (se figur 2). RFV ansvarade för det slumpmässiga urvalet (hämtades från RFV:s register över sjukskrivningar ) för de två grupperna och levererade två datafiler med födelsedata, kön och sjukskrivningsdatum för personerna enligt kriterierna ovan. RFV:s register gör det inte möjligt att identifiera personer som är sjuk- skrivna på deltid och inte heller identifiera vilka personer som åter- gått i arbete vid avskrivningen från RFV. I figur 2 redovisas denna undersöknings urval av långtidssjukskrivna och avskrivna i de olika ålderskategorierna samt antalet i respektive population. Då ålder utgjort stratifieringsvariabel medförande olika procen- tuella förhållanden mellan urval och totalt antal långtidssjukskrivna respektive avskrivna i de olika ålderskategorierna att alla data i redovisningsdelen är viktade med hänsyn till detta. Eftersom svarsfrekvensen varierar mellan de olika åldersgrupperna och insamlingarna (telefon eller enkät) har två olika viktningsvariabler använts i analyserna (se tabell 1). P.g.a. viktningen betraktar statistikprogrammet datamaterialet som ett stort material (27 299 för de långtidssjukskrivna). Det innebär att det finns en hög statistisk styrka (power) att identifiera skillnader mellan grupper. Detta innebär att många statistiska prövningar blir statistiskt signifikanta. Därför har vi i den beskrivande delen fokuserat på avvikelser som är större än . En signifikant skillnad behöver inte ha substantiell betydelse. Det finns alltså en risk för Typ I-fel, dvs. att förkasta en sann nollhypotes om att grupper är lika bara därför att den statis- tiska styrkan att identifiera skillnader är så hög. Antalet personer i respektive ålderskategori i popula- tionen och i svarsgrupperna samt respektive svarsgrupps vikt bland långtidssjukskrivna och avskrivna från RFV . Efter att RFV gjort urvalet kopplade () ihop födelsedata med aktuella adressuppgifter. SCB ansvarade också för tryck, kuvertering, frankering och utskick av enkät och påminnelsebrev. Enkäten skickades ut i skiftet augusti/. En påminnelse skickades ut efter ca i form av ett tack- och påminnelsekort. skickades ytter- ligare en enkät ut. Alla respondenter som besvarade enkäten tackades med en TRISS-lott. SCB ansvarade också för genomförandet av en uppföljning via telefon. Samtliga personer som inte skickat in enkäten ringdes upp per telefon och besvarade ett urval om 22 frågor från enkäten. Telefonintervjun fyllde två funktioner, dels för att närmare kunna beskriva bortfallet (se skrivningen av bortfall nedan) men också för att komplettera vissa viktiga frågeställningar. I resultatdelen fram- går i text och i återgivandet av antalet n i tabeller att inom samtliga frågeområden har vissa enskilda frågor också ställts i telefon- intervjun, varför antalet n i sådana frågor är fler än i andra. Av de som inte skriftligt besvarat (figur 2) enkäten kunde i båda grupperna nås för en telefonintervju. Av figur 2 framgår att (inklusive telefonintervju) av de långtidssjuka och (inklusive telefonintervju) av de avskrivna besvarade enkäten skriftligt. Medelåldern var för de långtidssjukskrivna och andelen kvinnor . För de avskrivna var medelåldern och andelen kvinnor . I telefonintervjugruppen var medelåldern och andelen kvinnor för de långtidssjukskrivna. Bland de avskrivna var medelåldern och andelen kvinnor . De tele- fonintervjuade grupperna innehåller således en något yngre grupp och färre andel kvinnor än de som lämnat enkäten. Frågeområden som behandlades i enkäten var: 1) allmänna frågor (ex frågor om födelseår och kön), 2) frågor om sjukskrivning och framtiden (ex frågor om orsak till sjukskrivning och livs- inställning), 3) ditt arbete (ex nuvarande arbete/arbetsgivare, arbetssituation senaste tid) 4) åtgärder (ex åtgärder de undersökta varit föremål för från arbetsgivare, försäkringskassa och lands- ting/sjukvård och annat rehabiliteringsarbete samt väntetider för ex behandling), 5) individens situation (ex möjlighet att påverka sin egen situation nu och ), 6) konsekvenser av sjukskrivning (ex hur sjukskrivningen påverkat det sociala livet). Föreliggande rapport baseras på ett urval av dessa frågor och frågeområden. Fysisk arbetsbelastning mättes med frågan Tycker du att ditt arbete är fysiskt ansträngande. Psykisk och social arbetsbelastning (alpha=0,64) mättes med fem frågor (ex Tycker du att ditt arbete är psykiskt ansträngande, Tycker du att ditt arbete är socialt krävande). Engagemang och lust för arbetet (alpha=0,86) mättes med fem frågor (ex Tycker du att ditt arbete är roligt? Eller Tycker du att ditt arbete är engagerande). Klimat på arbetsplatsen (alpha=0,84) mättes med tre frågor Upplever Du att människor på arbetet lyssnar på dig?, Har Du det stöd Du behöver i arbetet? och Tycker Du att det är en trevlig stämning på jobbet?. Svarsskalan var 4-gradig, från Ja, i hög grad till Nej, inte alls för samtliga dessa frågor. Emotionell anknytning till arbetet (alpha=0,79) mättes med fyra items varav ett är relaterat till individens egen saknad (Saknar du ditt arbete?) och de andra är relaterade till upplevelsen av om man är välkommen tillbaka av andra på jobbet (Känner/kände du dig välkommen tillbaka till arbetet av Din chef och arbetsgivare? eller Upplever/upplevde du att någon på jobbet bryr sig om huruvida Du kommer tillbaka eller ej?). Svarsskalan var 4-gradig. Mastery (Pearlin, , Menghan & Mullan, 1981) mättes med sju items. Om samtliga frågor används som en skala blir alpha- värdet 0,80 och visar sig fungera bra för att allmänt mäta kontroll (mastery). Två av frågorna handlar dock mer om handlingskraft och i analyserna har dessa två items bildat en egen skala (mastery – action) vilken består av frågorna Jag kan genomföra allt som jag verkligen vill ha gjort och Vad som kommer att inträffa i fram- tiden beror mest på mig själv (alpha=0,49). Resterande fem frågor (ex Jag har inte mycket att säga till om i sådant som gäller mitt liv och Jag känner mig ofta hjälplös i mitt förhållande till tillvaron) bildar skalan som handlar om kontroll och kontrollförlust (mastery – control). Alpha för dessa frågor är 0,80. Förändring april – september, registerdata kontra enkätdata Urvalet syftade till att renodla kategorierna långtidssjukskrivna (1- ) respektive avskrivna, alltså före detta långtidssjukskrivna (1- ) som därefter återgått i arbete. Trots tillämpning av nog- grann metod för urval och relativt hög svarsfrekvens (se under rubriken bortfall samt figur 3) blev urvalet i respektive grupp långtidssjukskrivna och avskrivna från RFV inte renodlat. Urvalet gjordes ur RFV:s register som var uppdaterat t.o.m. , medan enkäten ifylldes /. En inte oväntad överflyttning till andra kategorier av sjukskrivningsformer har skett /. De överflyttningar som visas i figur 3 har alltså skett under en fyra månaders period. Vid analys av de besvarade enkäterna framkom (figur 3) exempelvis att av gruppen långtidssjukskrivna (n=538) var endast 270 personer helt sjukskrivna , dvs. då enkäten ifylldes. Även i gruppen avskrivna (n=479) återfanns 9 personer som var helt sjukskrivna . I gruppen avskrivna var i själva verket endast 222 personer möjliga att klassificera som helt åter- gångna i arbete, resterande var att betrakta antingen som deltids- sjukskrivna, sjukpensionerade etc. . Detta medför avvägningar i samband med de statistiska analyserna. Kategorisering av diagnoser – orsak till sjukskrivning I enkäterna har deltagarna givits tre olika möjlighete r att själva ange vad som var anledning till sjukskrivningen. En fråga handlade om för vad man var sjukskriven, i en annan fråga fick respondenterna besvara vad som var hinder för återgång i arbete. Båda dessa frågor var öppna frågor. Slutligen fanns frågor som handlade mer direkt om vilka symptom man besvärats av. I första hand kategoriserades diagnos utifrån frågan om vad man var sjukskriven för. I samtliga fall kontrollerades att detta överensstämde med vad som var hinder för återgång i arbete. I huvudsak överensstämde dessa svar. Där så inte var fallet kategoriserade forskargruppen den mest sannolika diagnosen utifrån en sammanvägning av symptom- frågorna i enkäten. Det är viktigt att framhålla att diagnoser avser individens egna uppgifter om orsak till sjukskrivning. Någon till- gång på journaler har undersökningen inte haft. Vidare kan kodning av diagnoser göras på olika sätt. Undersökningen har betonat en funktionell indelning, dvs. tio diagnoskategorier har använts vid mer beskrivande statistik (se tabell 2). Anger 10 specifika diagnoskategorier som använts vid beskrivande statistik. Psykiska problem i kombination med annat (värk) Ledbesvär och fibromyalgi Diskbråck, övrig ospecificerad ryggproblematik, whiplash och ländryggsbesvär Nacke, axlar, skuldror och armar Knä, höfter, handleder, armbåge etc. Hjärt- och kärlsjukdomar (högt blodtryck) Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc.) I samband med mer komplexa statistiska analyser (som ex. vid multivariat logistisk regressionsanalys) har diagnoser i materialet delats in i tre grupper, nämligen i kategorierna psykisk, smärta och övrigt (tabell 3). Anger de tre övergripande diagnoskategorierna. Hjärt- och kärlsjukdomar (högt Diskbråck, övrig ospeci- Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc.) Nacke, axlar, skuldror och Psykiska problem i kom- Knä, höfter, handleder, arm- Data har lagts in i Excel och frekvensberäkningar och multivariata logistiska regressionsanalyser har bearbetats i SPSS (version 10.0 för Windows). I de fall där den multivariata logistiska regressionsanalysen använts presenteras den i samma tabell (de fyra kolumnerna längst till höger i tabellen) som beskrivande frekvenser och medelvärden. Ofta presenteras i den beskrivande delen både den kontinuerliga variabelns medelvärde och motsvarande kategorivariabels frekvenser. För att kunna presentera en starkare och mer stabil regressions- modell har företrädesvis kontinuerliga variabler använts. Detta kan innebära att tolkningen av den logistiska regressionen försvåras. I föreliggande rapport har dock den logistiska regressionen framförallt använts som en hjälp att tolka den beskrivande statistiken. Detta innebär att hänvisningar till oddskvoter inte förekommer i texten, utan endast till frekvenser och medelvärden. I analyserna har urvalet av variabler gjorts i första hand utifrån en modell där både individvariabler (kön, ålder, utbildning och diagnos), variabler relaterade till arbete (fysiskt ansträngande, engagerande etc.) och stödsystem (upplevelsen av arbetsgivarens insatser, försäkringskassa och sjukvård etc.) använts. I andra hand har valet skett utifrån målet att kunna presentera en modell som håller såväl statistiskt som teoretiskt. I resultatredovisningens första del presenteras en bakgrunds- beskrivning som belyser de långtidssjukskrivna (n=538) och de som avskrivits från RFV (n=479) separat med syfte att beskriva respektive grupp. I resultatredovisningens andra del (sid. 19) presenteras resultat kopplade till de uppställda frågeställningarna. Alla data i resultatdelen är viktade (se metod, sid. 10). Som framgår av tabell 4 är kvinnor i gruppen långtids- sjukskrivna och i gruppen som avskrivits från RFV. Medelåldern för de långtidssjukskrivna är 49,8 och 51,7 bland de avskrivna. Åldersspridningen i grupperna är likartad. Andelen i de olika ålderskategorierna, civilstånd etc. Skillnader mellan män och kvinnor samt bland långtidssjukskrivna och avskrivna. Summeras till kolumnvis för varje variabel. (n=538/479) (Sd=10,4) (Sd=9,7) (Sd=10,0) (Sd=11,0) (Sd=10,1) (Sd=10,5) (n=455/402) (n=455/393) Folkskola (normalt 6-8 (Upp till ) eller motsvarande (3-4 utbildning, upp till 3 år (n=437/399) eller (inkl föror- Tätort (25 000 – 200 Tätort (5 000 – 24 999 invånare) Tätort (2 000 – 4 999 invånare) Tätort (200 – 1 999 med mindre än 200 är gifta eller sammanboende bland de långtidssjuk- skrivna och motsvarande andel för de avskrivna är . av de långtidssjukskrivna har hemmavarande barn och något färre bland de avskrivna (). Det är en högre andel () bland de avskrivna som uppger att de bor i , eller (inkl för- orter) jämfört av de långtidssjukskrivna. bland såväl långtidssjukskrivna som de avskrivna bor på landsbygden eller i mindre ort. Totalt sett har av de långtidssjukskrivna en universitets- eller högskoleutbildning, en något högre andel () har en gymnasieutbildning och har folkskola, realexamen eller grundskola. I gruppen som avskrivits från RFV har en högre andel bland kvinnorna en universitets- eller högskole- utbildning än männen (jämfört ). av kvinnorna och av männen i gruppen långtidssjukskrivna är födda i och en något högre andel bland de som avskrivits. Tabell 5 visar den angivna sjukskrivningsorsaken för gruppen lång- tidssjukskrivna (n=482) och gruppen som avskrivits (n=467). Som framgår av tabellen är totalt i gruppen långtids- sjukskrivna sjukskrivna p.g.a. smärta och är sjukskrivna av psykiska orsaker där utbrändhet är den stora underdiagnosen (). För smärta är andelen lika hög för både män och kvinnor. När det gäller gruppen psykiska problem är kvinnor över- representerade (jämfört för männen). Andel med olika diagnoser i gruppen långtidssjukskrivna och gruppen som avskrivits från RFV med uppdelning på kön. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Psykiska problem i kombination med annat (värk) Diskbråck, övrig ospecificerad ryggproblematik, whiplash och Nacke, axlar, skuldror och armar Knä, höfter, handleder, armbåge Hjärt- och kärlsjukdomar (högt Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc.) Antal år i sjukskrivning Tabell 6 visar i hur man varit sjukskriven totalt sett under sitt liv. I både gruppen långtidssjukskrivna (n=428) och gruppen som avskrivits från RFV (n=352) har man i genomsnitt varit sjuk- skriven , men antalet år varierar bl.a. beroende på ålder. I oväntat uppger exempelvis personer mellan att de varit sjukskrivna , vilket kan jämföras med i gruppen totalt sett och i gruppen . De som fått sjuk- bidrag har varit sjukskrivna än övriga. Antal år i genomsnitt som man varit sjukskriven under livet. Skillnader mellan de olika livs- och arbetssituationsgrupperna med uppdelning på gruppen långtidssjukskrivna och avskrivna. Sjukskriven helt (n=270/9) arbete (n=123/19) Sjukbidrag, sjuk- el. (n=18/84) Sjukbidrag, sjuk- el. tidspension (n=41/77) Arbete (tillsvidare, tillfälligt eget företag) (n=62/222) Övrigt (n=20/65) I båda grupperna finns en stor spridning vad gäller vilket yrke som persone n uppgett. Den största gruppen i både gruppen långtids- sjukskrivna och de som avskrivits är personer som arbetar med service-, omsorgs och säkerhetsarbete (sjukvårdsbiträden, under- sköterskor, personliga assistenter och vårdare) – av de långtidssjukskrivna och av de avskrivna uppger att de arbetar inom detta område. Lärare är den enskilt största gruppen bland både avskrivna och långtidssjukskrivna () tätt följda av undersköterskor, sjukvårdsbiträden och personliga assistenter (se tabell 7). Fördelning av de sju största yrkesgrupperna avseende de långtidssjukskrivna och avskrivna . Andel i procent. 2001 (n=398) Lärare (samtliga inkl övriga pedagoger) Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. Vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. Hotell- och kontorsstädare m.fl. De två stora grupperna bland både långtidssjukskrivna och avskrivna är privatanställda och kommunanställda - i gruppen långtidssjukskrivna och gruppen som avskrivits har dessa arbetsgivare. Skillnaderna är dock stora mellan män och kvinnor. Exempelvis är de flesta män i respektive grupp privatanställda och bland kvinnorna har såväl långtidssjukskrivna som avskrivna arbetsgivare (se tabell 8). Detta speglar att män och kvinnor arbetar inom olika sektorer. Fördelning av arbetsgivare avseende de långtids- sjukskrivna och avskrivna, indelat efter kön. Summeras till kolumnvis. I tabell 9 beskrivs den aktuella arbets- och livssituation för såväl de som avskrivits från RFV och de långtidssjukskrivna. Hälften av alla i gruppen långtidssjukskrivna är fort- farande sjukskrivna på heltid, en av fyra är sjukskrivna på deltid och har gått tillbaka till arbete. En liten grupp har fått sjuk- bidrag eller förtidspension. I gruppen som avskrivits från RFV är andelen som är i arbete bland männen och bland kvinnorna. bland männen och bland kvinnorna har fått sjukbidrag och/eller förtidspension (se tabell 9) på hel- eller deltid. Arbets- och livssituation . Skillnader mellan de båda urvalen, samt mellan män och kvinnor. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Avskrivna från RFV, Sjukskriven helt (n=270/9) Deltidssjukskriven och i arbete (n=123/19) Sjukbidrag, sjuk- el. sion och arbete (n=18/84) Sjukbidrag, sjuk- el. sion (n=41/77) Arbete (tillsvidare, tillfälligt el. eget företag) (n=62/222) Övrigt (n=20/65) Motsvarande jämförelser i Arbets- och livssituation uppdelat på ålder visar att skillnaderna mellan åldersgrupperna är relativt stora (se tabell 10). I urvalet långtidssjukskrivna (n=534) uppger exem- pelvis äldre i högre grad att de fått sjukbidrag eller förtidspension än yngre. Äldre är också i något högre grad fortfarande sjukskrivna jämfört med yngre. Bland de som avskrivits från RFV (n=476) finns också stora skillnader avseende ålder. Exempelvis uppger en betydligt lägre andel av de äldre att de återgått i arbete än yngre, medan äldre däremot i högre grad har fått sjukbidrag eller förtidspension (se tabell 10). Arbets- och livssituation . Skillnader mellan de båda urvalen, samt mellan olika åldersgrupper. Summeras till kolumnvis för varje variabel. Långtidssjukskrivna (n=534) Avskrivna från RFV (n=476) I hela gruppen har psykiska problem, ent kroppslig smärta av något slag och andra sjukskriv- ningsorsaker. Smärtpatienterna (dvs. ledbesvär och fibromyalgi samt nacke, axlar och skulderbesvär) är överrepresenterade bland de som fått sjukbidrag eller förtidspension på hel- eller deltid. När det gäller de psykiska besvären är det personer som uppgett utbrändhet som diagnos som utmärker sig något i att de är över- representerade i gruppen som återgått i arbete och i gruppen som arbetar deltid En hög andel relaterar sin sjukskrivning till arbetet – anser att sjukskrivningen helt är orsakad av arbetet och uppger att den till viss del är det. En något högre andel män jämfört med kvinnor uppger att sjukskrivningen helt är orsakad av arbetet. Inte helt oväntat finns också ett samband med ålder i denna fråga – i de äldre grupperna rapporterar en högre andel att sjukskrivningen är orsakad av arbetet jämfört med i de yngre grupperna (se tabell 11). I utbildningsgrupperna finns också vissa skillnader när det gäller andelen som anser att arbetet är orsak till sjukskrivningen. Perso- ner med yrkesutbildning () och personer med högskole- eller universitetsutbildning () uppger exempelvis i högre grad att arbetet är orsaken till sjukskrivningen. När det gäller skillnader mellan de olika diagnosgrupperna visar resultaten att av alla med diagnosen utbrändhet svarar att sjukskrivningen är orsakad av arbetet (helt eller delvis). Detta kan jämföras med exempelvis hjärt- och kärlgruppen där uppger att sjukskrivningen har med arbetet att göra. Personer som har problem med nacke, axlar och skuldror uppger också i mycket hög grad att sjukskrivningen är helt orsakad av arbetet (). Tabell 11 visar också andelen som påpekat förhållandena för arbetsgivaren (i de fall sjukskrivningen är orsakad av arbetet) (längst till höger i tabellen). Bland de som menar att sjuk- skrivningen orsakades av arbetet svarar att de påpekade dessa förhållanden för chef eller arbetsgivare innan man blev sjuk- skriven. En högre andel kvinnor jämfört med män gjorde detta (jämfört ). De statligt anställda är mer tysta än landstingsanställda. Personer med universitetsutbildning (upp till ) och personer med yrkesutbildning har också i högre grad påpekat förhållanden för chef och arbetsgivare (se tabell 11). Svaren på frågorna Anser du att sjukskrivningen är orsakad av arbetet? och Påpekade du dessa förhållanden för chef eller arbetsgivare innan du blev sjukskriven? Skillnader mellan olika undergrupper. (+)/(-) = 10 procentig avvikelse från total- gruppen. Summeras till radvis. Anser Du att Din sjukskrivning är orsakad av förhållanden på arbetet? Totalt (n=975) Kön (n=975) Män (n=359) Kvinnor (n=616) Ålder (n=975) 18 (-) 48 (+) Folkskola (normalt ) Grundskola () (n=114) Yrkesutbildning – minst ett 43 (+) 85 (+) år över realskola (n=67) Realexamen (n=13) 50 (+) 40 (+) 4 (-) motsvarande (Upp till ) 81 (+) ning, upp till (n=110) ning, eller mer (n=90) Stat (n=87) Kommun (n=278) Landsting (n=65) Privat (n=409) 22 (-) 40 (+) Annat (n=78) Diagnoser (n=915) Utbrändhet (n=130) 54 (+) 41 (+) 5 (-) Depression (n=62) 53 (+) 15 (-) Psykiska problem i kombi- 45 (+) 14 (-) nation med annat (värk) 18 (-) Diskbråck, övrig ospecifice- rad ryggproblematik, whip- lash och ländrygg (n=138) Nacke, axlar, skuldror och 58 (+) 19 (-) 18 (-) armar (n=143) Knä, höfter, handleder, armbåge etc. (n=80) 20 (-) 44 (-) (högt blodtryck) (n=30) Övrigt (cancer, mage- och 11 (-) 19 (-) 56 (-) 86 (+) tarm, hörsel, allergier etc.) I tabell 12 visas resultaten från den multivariata logistiska regres- sionsanalysen. I denna har personer som svarat vet ej på frågan om sjukskrivningen är orsakad av arbetet exkluderats () och kategorierna ja, helt och ja, delvis slagits ihop. Skillnader mellan de som uppger att sjukskrivningen är orsakad av arbetet (n=422) och de som uppger att den inte är det (n=235). Summeras till radvis. Resultat från multi- variat logistisk regression till höger i tabellen Viktade resultat. Multivariat logistisk regressionen1. orsakad av förhållan - den på arbetet? Ja (1) Totalt (n=657) Man (n=220) Kvinna (n=437) Folkskola, grundskola, yrkes - Gymnasieutbildning (n=283) bildning (n=176) Psykiskt (n=231) Smärta (n=320) Övrigt (n=106) Mastery - control (medelvärde) Mastery – action (medelvärde) Fysisk arbetsbelastning (me- Psykisk och social arbetsbe- lastning (medel) Klimat på arbetsplatsen (me- Engagemang och lust för Aktivt rehabiliteringsarbete på arbetsplatsen? Ja (n=133) 1 P g a viktade resultat bör signifikanser i den logistiska regressionen tolkas utifrån praktisk betydelse snarare än statistisk signifikans. Nej (n=346) Vet ej (n=178) Hosmer and Lemeshow Test (chi-2=641.76; df=8; p=0.00). Cox & Snell R2=0.26; Nagelkerke R2=0.36 Attribution av sjukskrivningsorsaken till arbetet ökar med stigande ålder. I svarar att sjukskriv- ningen är orsakad av arbetet jämfört bland de som är . Diagnos är den variabel som utmärker sig mest i analysen. Personer som rapporterat en psykisk diagnos uppger i mycket högre grad att arbetet är orsaken till sjukskrivningen än smärtpatienter och smärtpatienter i något högre grad än personer med övrig diagnos.