sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Planering och kvalitetsredovisning vid skolenheten skall genom- föras under medverkan av lärare, övrig personal och valda företrädare för elever och, för utbildning i vilken skolplikt kan fullgöras, även företrädare för elevernas vårdnadshavare. I förskolan och i förskole- klassen skall i stället för elever valda företrädare för elevernas vård- nadshavare ges möjlighet att medverka. I paragrafen fastslås i första stycket till att börja med en skyldighet för skolhuvudmannen att systematiskt följa upp och utvärdera sin verksamhet. Bestämmelsen har i viss mån en motsvarighet i 2 kap. 8 § andra stycket. Som framgått av allmänmotiveringen, avsnitt 4.4, anser kommittén att några särskilda föreskrifter om skolplan inte längre behövs i skollagen. För kommunala och landstingskommu- nala skolhuvudmän följer av bestämmelserna i kommunallagen 8 kap. 5 § ett krav på planering av verksamheten. I första stycket regleras också skyldigheten för varje skolhuvud- man att på basis av sin uppföljning och utvärdering upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Bestämmelser om kvalitetsredovisning finns i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. För att understryka vikten av kvalitetsarbetet har bestämmelser om att kvalitetsredovisning skall upprättas och om innehållet i denna redovisning tagits in i lagen. De mer detaljbetonade bestäm- melserna i förordningen har inte förts över till skollagen. Med lydelsen vilka åtgärder som kommer att vidtas för ökad måluppfyllelse avses uttrycka en högre ambitionsnivå än den som är formulerad i den befintliga kvalitetsförordningen om målen inte har uppnåtts. Genom föreskriften i andra stycket slås fast att den skyldighet som åläggs varje huvudman enligt första stycket också åvilar varje skolenhet. Av tredje stycket följer att det vid varje skolenhet skall ske en planering och att i arbetet med denna planering och med skolen- hetens kvalitetsredovisning skall lärare och övrig personal medverka. Även företrädare för eleverna skall medverka i detta arbete. De yngsta elevkategorierna dvs. eleverna i förskolan och förskoleklassen, tillförsäkras delaktighet genom att företrädare för dessa elevers vårdnadshavare ges möjlighet att medverka. Övriga elevkategorier medverkar genom valda elevrepresentanter. Genom den föreslagna bestämmelsen tillförsäkras vidare vårdnadshavare till eleverna i eller motsvarande skolformer delaktighet i arbetet med planering och kvalitetsredovisning. Om huvudmannen vid sin uppföljning och utvärdering upptäcker brister i verksamheten skall denne se till att erforderliga åtgärder vidtas. Huvudmannen skall också ha för elever och vårdnadshavare väl kända rutiner för att ta emot och utreda klagomål. Föreskriften i första stycket avser att förtydliga den skyldighet som följer av huvudmannens övergripande ansvar att vidta åtgärder om denne vid sin uppföljning och utvärdering upptäcker brister i verksamheten. Skyldigheten gäller på alla områden inom huvudmannens skol- verksamhet och har framhållits bl. a i olika förarbetsuttalanden. I propositionen om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) angavs beträffande skolstyrelsen bl.a. att den får t.ex. inte förhålla sig passiv om den genom uppföljning eller utvärdering upptäcker missförhållanden. Ansvaret gäller enligt förarbetsutta- landet således också den pedagogiska verksamheten. Vidare uttala- des i propositionen 1990/91:18 om ansvaret för skolan att det förhållandet att läroplanerna primärt riktar sig till lärarna inte inne- bär att lärarna skall undantas från kommunernas ledning. Om en lärare brister i sina åligganden enligt läroplanerna är det sålunda kommunens eller annan skolhuvudmans uppgift att, i första hand genom sin skolledning, inskrida för att åstadkomma rättelse. I andra stycket föreskrivs att huvudmannen skall ha för elever och vårdnadshavare kända rutiner för att ta emot och utreda klagomål. Vad som innefattas i detta krav har behandlats i avsnitt 4.4.2. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I vissa frågor som rör arbetsmiljön i skolan finns dessutom särskilda bestämmelser i denna lag. Första stycket är en erinran om att arbetsmiljölagen, med tillhörande föreskrifter, till väsentliga delar också gäller på skolområdet. Andra stycket anger att det på andra ställen i denna lag finns bestämmelser som rör skolans arbetsmiljö. Hit hör t.ex. 4 och 5 §§ om elevernas trygghet och studiero, 6 § om omhändertagande av vissa föremål och bestämmelsen i 1 kap. 4 § rörande kränkande behandling. Rektorn får vidta de tillfälliga åtgärder som behövs för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande i skolan. Paragrafen är ny. Den möjliggör för rektor att vidta tillfälliga insat- ser som dels kan ta sikte på alla elevers rätt till trygghet och studi- ero i skolan, dels kan röra en elev som uppträder störande eller hotfullt. Bestämmelsen öppnar för att akut vidta åtgärder som annars fordrar särskild beredning. Rektor kan sålunda med stöd av denna bestämmelse besluta om tillfälliga åtgärder kring en enskild elevs skolgång utan att en utredning om problem och behov har hunnit genomföras. Den föreslagna bestämmelsen är allmänt hållen men den ger därmed naturligtvis inte rektor rätt att vidta åtgärder som i sig inte är tillåtna. Beslut om åtgärder skall vara sakligt grundade och de insatser som görs skall stå i proportion till de problem som skall hanteras. Kollektiva åtgärder för tillrättaförande av elever får inte förekomma. Paragrafen medger inte avstängning av en elev. De tillfälliga åtgärder som rektor vidtar med stöd av bestämmelsen bör inte utan särskilda skäl få sträcka sig längre i tiden än . Lärare får under pågående undervisning vidta nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande. Bestämmelsen ger lärare möjlighet att vidta åtgärder under pågå- ende undervisning, eller vid andra tillfällen när eleverna står under direkt ledning av läraren, för att tillförsäkra eleverna trygghet och arbetsro. Paragrafen öppnar inte för åtgärder som syftar till bestraffning. Avser lärarens åtgärder flera elever skall åtgärderna bedömas var för sig. Kollektiva åtgärder eller bestraffningar är inte tillåtna. Rektor eller lärare får omhänderta föremål som är störande för skol- verksamheten eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Ett omhändertaget föremål skall återlämnas senast vid skoldagens slut om inte särskilda skäl föranleder något annat. Paragrafen är ny. Ett omhändertagande av ett föremål innebär att elevens besittning av föremålet rubbas och att skolan har laglig rätt att ha föremålet i sin besittning omständigheterna så kräver. Omhändertagandet syftar till att förhindra störning i verk- samhet eller fara för säkerheten. När omhändertagandet kan motiveras med dessa syften skall föremålen återlämnas. Ett omhändertaget föremål skall återlämnas senast vid skoldagens slut om inte särskilda skäl motiverar en längre tids omhändertagande. Det kan t.ex. vara nödvändigt att kontakta hemmet för samråd innan föremålet återlämnas. Omhändertagande i rent bestraffnings- syfte får inte förkomma. För utbildningen skall det finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen skall kunna uppfyllas. Genom den föreslagna paragrafen införs ett för alla skolformer generellt krav att det skall finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen skall kunna uppfyllas. Föreskrifter om krav på lokaler och utrustning finns också i arbetsmiljölagstiftningen som också gäller för skolan. Dessa krav tar emellertid inte sikte på målen för verksamheten utan syftar i första hand till att förebygga olycksfall och ohälsa samt att i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen anses inte heller gälla elever i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg. Paragrafen ersätter bestämmelser i skolformsförordningarna rörande krav på ändamålsenliga lokaler och utrustning för en tids- enlig utbildning som finns för vissa – men inte alla – skolfor- mer, liksom kravet i nuvarande bestämmelse i 2 a kap. 3 § skollagen på ändamålsenliga lokaler för förskoleverksamheten och skolbarns- omsorgen. Bestämmelserna i denna paragraf är liksom övriga bestämmelser i detta kapitel tillämpliga också på enskilda huvudmän. Enskilda skolor måste således också, senast när utbildningen påbörjas, ha skaffat de lokaler och den utrustning som behövs för en god utbildning. Varje elev skall ha inflytande över hur hans eller hennes utbildning utformas och stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareut- veckla utbildningen. Skolan skall ge tillfälle för eleverna att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse samt även i övrigt stödja och underlätta elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor. Elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. Den närmare utformningen av elevernas inflytande skall anges i samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i 1 § tredje stycket. Elevernas inflytande behandlas i avsnitt 9.2. Bestämmelsen i första stycket innebär att det i skollagen införs en för alla skolformer gemensam föreskrift att varje elev skall ha inflytande över hur hans eller hennes utbildning utformas. Bestämmelser med motsvarande innebörd finns i nuvarande skollag i de olika skolformskapitlen. Vidare föreskrivs att eleverna skall stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Med sina kunskaper om skolans krav och med egna erfarenheter av olika inlärningssitu- ationer kan eleverna bidra till att hela utbildningen successivt utvecklas. Genom den föreslagna bestämmelsen betonas att skolan inte bara skall ge möjlighet till utan även stimulera till ett sådant arbete. Bestämmelsen är ny på skolområdet men en föreskrift av motsvarande slag finns i på högskoleområdet. Bestämmelsen ersätter nuvarande detaljregleringar i skolforms- förordningarna om elevinflytandets koppling till klass eller under- visningsgrupp. Detta innebär inte att skolan kan underlåta att i sin verksamhet avsätta tid och resurser för elevernas arbete med infly- tandefrågor på olika nivåer. Genom bestämmelsen slås fast att eleverna skall ges tillfälle att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse. Med skoltid avses här tid då eleverna enligt skolans tidsplanering är samlade. I avsnitt 9.2.4 framhåller kommittén vikten av att i planeringen av undervisningen särskilda hänsyn tas som gör det möjligt för eleverna att tidsmässigt aktivt delta i olika samverkansorgan, och för elevföreträdarna, att samla in synpunkter från dem som valt dem och att samordna, förankra och återföra förslag och beslut. I bestämmelsen anges också att skolan även i övrigt skall stödja och underlätta elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor. Som framgått av allmänmotiveringen kan hit höra åtgärder som avser tillhandahållande av lokaler och utrustning för elevsammanslutningarnas arbete, ekonomiskt stöd m.m. Med skolan avses här ytterst den som utövar den pedagogiska ledningen av utbildningen, dvs. rektor, eller vad som annars fram- går av den lokala planeringen. Enligt läroplanerna har alla som arbetar i skolan ett ansvar för att elevernas inflytande utvecklas. Andra stycket anger att elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. Det är viktigt att redan små barn görs delaktiga och successivt skolas in i ett demokratiskt förhållnings- sätt. Anpassningen till elevernas ålder och mognad förutsätter att personal, elever och i vissa fall vårdnadshavare tillsammans, utifrån läroplanens avsnitt om grundläggande värden och elevernas ansvar och inflytande, tänker igenom, dokumenterar och skriftlig tydlig- gör hur elevinflytandet skall utövas och utformas på bästa sätt. Att den närmare utformningen av elevernas inflytande skall anges i samband med den planering som skall ske enligt bestämmelserna i 1 § föreskrivs uttryckligen i bestämmelsen. Eleverna skall informeras om sin rätt till inflytande och om huvud- dragen i de bestämmelser som reglerar utbildningen. Eleverna skall fortlöpande hållas informerade i frågor som rör dem. De elever som valts till företrädare för andra elever skall informeras inför för eleverna viktiga förändringar i utbildningen eller verksam- heten i övrigt och ges tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan beslut fattas i sådana frågor. I första stycket behandlas viktiga förutsättningar för elevernas inflytande. För att kunna hävda sin rätt till inflytande, för att kunna ta ansvar för sin egen utbildning och för att kunna delta i utveck- lingen av utbildningen behöver varje elev informeras om huvud- dragen i de bestämmelser som reglerar denna. Hit hör i första hand skollagen, läroplanen, kursplaner och betygskriterier. Elevernas möjlighet att utöva inflytande på undervisningen och att ta ansvar för sina studieresultat förutsätter att skolan klargör utbildningens mål, innehåll och arbetsformer, liksom vilka rättig- heter och skyldigheter eleverna har. (Jfr Lpf 94, avsnitt 1 Skolans värdegrund och uppgifter, Rättigheter och skyldigheter.) Även om inte detta anges uttryckligt måste innehållet i informa- tionen och informationens omfattning självfallet anpassas till den elevkategori det är fråga om. I andra stycket anges skolans allmänna informationsskyldighet. Innebörden av tredje styckets för eleverna viktiga förändringar måste klarläggas utifrån lokala förhållanden och bör utgå från diskussioner på skolan mellan rektor, lärare och elever och komma till uttryck i samband med den utformning av elevinflytandet som föreskrivs i 1 § tredje stycket. I bestämmelsen regleras också att elevföreträdarna skall få information i ett sådant stadium av beslutsprocessen att deras syn- punkter kan beaktas innan beslut fattas. Vem som informerar eller till vem elevföreträdarna skall beredas framföra sina synpunkter bestäms lokalt. Av 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Även den elev som valts av andra elever för att företräda dem i frågor om utbildningen skall beviljas den ledighet från skolarbetet som uppdraget kräver. Elevföreträdare skall, om de så önskar, ges särskilt stöd i skolarbetet för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag. I första stycket erinras om att det av arbetsmiljölagen följer att elev- skyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som uppdraget kräver. Motsvarande hänvisning finns i de skol- formsförordningar som avser utbildning för barn och ungdom. Däremot finns den inte i friskoleförordningen. Samma rätt till ledighet skall enligt sista meningen i första stycket gälla även för elever som utsetts till elevföreträdare. Detta är en nyhet som motiveras av den vikt som skollagstiftningen lägger vid demokratiska arbetssätt i skolan. En förutsättning för sådana är att eleverna kan utöva inflytande genom företrädare som de själva utser. Dessa elever bör, liksom elevskyddsombuden, ha lagstadgad rätt till den ledighet från skolarbetet som uppdraget som elevföreträdare kräver. För att en elevföreträdare skall kunna fullgöra sitt uppdrag kan han eller hon behöva särskilt stöd i skolarbetet. I andra stycket regleras att den elevföreträdare som önskar sådant stöd skall få detta. Detta stöd skiljer sig från det särskilda stöd som regleras i 12-14 §§ eftersom det inte som förutsättning härför uppställs krav på att eleven befaras inte nå målen eller att eleven uppvisar andra svårigheter i sitt skolarbete. Det stöd som regleras i denna paragraf tar främst sikte på att ersätta vad en elev gått miste om till följd av sitt uppdrag. Elevernas utveckling mot målen Alla elever skall ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina behov och förutsättningar skall kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elevernas utveckling skall stödjas genom elevhälsan. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 10.1. Alla elever behöver stöd i skolan för sin utveckling och sitt lärande. Första stycket anger den övergripande målsättning som skall utmärka verksamheten inom alla skolformer. Bestämmelsen ligger som grund för vad som närmare föreskrivs i läroplanerna om undervisningens individualisering. Att undervisningen inte skall utformas på samma sätt för alla och överallt utan med hänsyn till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå följer av kravet på att utbildningen skall vara likvärdig. Likvärdig sett ur elevens perspektiv. Formuleringen utbildningens mål motiveras av att det är ett begrepp som kan tillämpas på all utbildning inom skolväsendet. Här ryms såväl nationella mål att sträva mot och mål att uppnå som de mål skolan själv ställer upp. Utgångspunkten är även en målkonstruktion som innebär att de nationella målen både innehåller en visionär komponent vad utbildningen ytterst riktar in sig mot, och mål som det utifrån likvärdighets- kravet är viktigt att skolan ger möjlighet för alla att minst nå upp till. Enligt förskolans läroplan skall förskolan stimulera barns utveckling och lärande. Denna anger också mål att sträva mot när det gäller barnets utveckling och lärande i förskolan. Det är därför viktigt att bestämmelsen också omfattar förskolan. Detta ligger i linje med förslaget att stärka förskolans ställning som det första steget i det livslånga lärandet. Av andra stycket följer att elevhälsan skall stödja elevernas utveckling. Om det genom uppgifter från skolans personal, eleven, elevens vård- nadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall uppnås, skall rektorn se till att elevens behov av stödåtgärder utreds. Behov av särskilt stöd skall även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd skall han eller hon ges sådant stöd. För elever i skolformer i vilka skolplikt kan fullgöras samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall särskilt stöd ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven skall ha möjlighet att nå de mål som skall ha uppnåtts enligt läroplan och kursplaner. För elever i de skolformer som riktar sig till vuxna gäller särskilda bestämmelser. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 10.2.3. I första hand skall en elevs svårigheter lösas inom ramen för den allmänna bestämmelsen om lärande och personlig utveckling i 11 §. Första stycket reglerar den situation att en elev kan behöva ytter- ligare eller annat stöd än det som kan ges enligt 11 §. Bestämmelsen har sin förebild i dagens regler om åtgärdsprogram i skolformsför- ordningarna. förutsätts att åtgärdsprogram föregås av I bestämmelsen föreskrivs en utredningsskyldighet. Utredning skall inledas så snart det finns grundad anledning befara att eleven kan behöva särskilt stöd utöver det generella stödet som normalt ges inom klassen eller gruppen. Alla som arbetar i skolan har ett ansvar för att de elever som behöver stödåtgärder uppmärksammas. Frågan kan tas upp av lärare, personal inom elevhälsan eller annan personal. Behovet kan komma fram vid utvecklingssamtal mellan elev, föräldrar och lärare. Uppgifter kan också komma från andra utanför skolan t.ex. social- tjänsten. Även eleven eller elevens vårdnadshavare har rätt att väcka frågan om att elevens behov av stöd skall utredas. Det finns barn som kan behöva särskilt stöd även utifrån andra bedömningar än om eleverna kan befaras inte nå målen. Elever kan ha problem och svårigheter av andra slag. Först senare kan deras svårigheter leda till minskad måluppfyllelse om inte behovet utreds och möts av insatser. Alla tecken på behov av stöd måste uppmärk- sammas. Uttrycket andra svårigheter i skolsituationen avser att täcka sådana situationer. Även förhållandena i förskolan och förskoleklassen täcks in av bestämmelsen. Rektorn ansvarar för att utredning genomförs. Elev och, för underåriga elever, vårdnadshavare skall ges möjlighet att medverka i utredningen. I vissa fall kan enkelt göras en utredning i andra fall behövs en mer omfattande utredning. Personalen inom elevhälsan skall bidra med sin speciella kompetens. Skolans samarbete med andra verksamheter, t.ex. , LSS-verksamheten är också viktigt. Det är rektorn som gör den samlade bedömningen av om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd och beslutar om vilka åtgärder som skall sättas in. För elever som också går i fritidshem förutsätts samarbete med fritidshemmets personal så att även förhållandena där beaktas vid utredningen. I andra stycket anges en minsta omfattning av särskilt stöd för skolpliktiga elever och elever i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan. Det innebär att särskilt stöd skall ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven skall ha möjlighet att nå de mål som minst skall ha uppnåtts enligt läroplanerna och kurs- planerna. Detta överensstämmer i princip med förarbetena till den nuvarande regleringen i (prop. 1994/95:85) samt vad som gäller för gymnasieskolan. Uttrycket på det sätt och i den omfattning markerar att det inte bara gäller att ge stöd i en viss omfattning utan att man även bör överväga på vilket sätt stödet bäst kan ges. För en elev som enligt 12 § har rätt till särskilt stöd skall ett åtgärds- program utarbetas. Av programmet skall framgå hur behoven ser ut, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvär- deras. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Rektorn eller den rektorn utser beslutar om åtgärdsprogrammet. I paragrafen finns föreskrifter om åtgärdsprogram. Tillsammans med 12 § anger bestämmelsen den process som skolan skall följa i sitt arbete med de elever som behöver ett särskilt stöd för sin utveckling mot utbildningens mål. Denna process behandlas i avsnitt 10.2.3. Av första stycket följer att när rektor bedömt att en elev har rätt till särskilt stöd enligt 12 § har eleven också rätt att få ett åtgärds- program. Av programmet skall framgå hur behoven ser ut, vilka stödinsatser eleven skall ha samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Programmet skall vara ett verktyg för eleven och ett hjälpmedel för skolans personal att planera och utveckla hela den pedagogiska verksamheten för eleven. Arbetet med åtgärdsprogram skall självfallet utgå från elevens behov, elevens styrkor och svårig- heter samt vilka hinder och möjligheter som finns i elevens omgiv- ning. Det skall omfatta hela elevens skolsituation. För en elev i en skolform där skolplikten fullgörs och för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall eleven genom åtgärdsprogrammet ges möjlighet att nå utbildningens mål. Resultatet av åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Programmet blir då ett levande doku- ment som används som underlag för samtal om elevens framsteg och behov av stöd. Elevens och vårdnadshavarens syn på skolsituationen skall också vägas in. I andra stycket anges att eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Vikten av detta inflytande har närmare behandlats i avsnitt 10.2.3. Det innebär inte att skola, elev och vårdnadshavare måste vara överens. Skolan har alltid det yttersta ansvaret för att ett åtgärds- program fastställs. Liksom vid utredningen kan det i vissa fall finnas skäl att involvera personal från andra verksamheter t.ex. , , barn- och utbild- ningshabilitering, den pedagogiska hörselvården eller barn- och ungdomspsykiatrin i de fall de redan har kontakt med eleven. Även i förskolan är det av värde att då det behövs kunna arbeta med åtgärdsprogram i mycket nära samarbete med vårdnadshavarna för att få bättre förutsättningar för barnet att utvecklas mot läro- planens mål. Tredje stycket anger att rektorn, eller den rektor utser, beslutar om åtgärdsprogrammet.