sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Det tyckte vi var ett fruktansvärt slöseri med kompetens. Deltapoliser anlände till i polisfordon som de utrustat för eget bruk. Väl framme fick de lov att tömma fordo- nen eftersom det visade sig att kommenderingsledningen bestämt att de skulle användas på annat håll. Halva styrkan, den som leddes av poliskommissarien , hänvisades till Tjörns campingplats utanför . Ett var att utan transportfordon blev poliserna låsta till campingplatsen. lyckades få Polismyndig- heten i att stå för kostnaderna för ett antal hyrbilar. Stockholmspolisernas utbildning och information Poliserna från anlände till senare än planerat. Det gjorde att de missade den mer övergripande informa- tionen om kommenderingen som hölls av kommenderingschefen. En improviserad information ordnades. Stockholmspoliserna hade en mängd frågor. Stämningen var pressad och enligt berodde det bland annat på att det var göteborgare som kommen- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i deringsledningen utsett till chefer. har uppgivit att han fick sådana okvädningsord att han till slut avbröt diskus- sionen. Han tog kontakt med staben och förklarade att polisled- ningen fick lov att skicka hem en av cheferna från om han inte ändrade attityd. Han diskuterade med staben om att också ordna bättre förutsättningar för Stockholmspoliserna. Dagen därpå höll kommenderingschefen och stabschefen en specialföreläsning för Stockholmspoliserna. Stämningen vände och arbetsklimatet förbättrades. Synpunkter på uppdraget vid Stockholmspoliserna hade utgått från att i skulle göra en inventering av kvalifikationerna hos de poliser som anlände till . Därefter borde, enligt dem, polismyndigheten ha fördelat uppdragen. Men så skedde inte. och de efterföljande dagarna då oroligheterna pågick ville att han med sina poliser skulle avlösa trötta kolleger eller kolleger som saknade tillräcklig utrustning och utbildning för uppdraget. Men de skulle fortsätta med bevaknings- uppgiften. Han har vidare berättat att hotbilden mot avtog under mötesdagarna. har funderat över varför kommenderingsled- ningen inte flyttade hans avdelning till de uppgifter han och hans poliser var tränade för. Han anser att kommenderingsledningen och natten kunde ha gjort en omfallsplanering där man skulle använt de tränade poliserna i de utsatta uppdragen. Kritiken kom även från . ansåg att det var för många poliser som bevakade Mässan och skrev i sin erfarenhetsberättelse: Vi som kom från var kompetenta och nästan alla var utbildade i gatustrid och ingripande mot folkmassa. Detta hade ledningen i meddelat staben i . Men uppenbarligen visste ingen i vilken utbildning respektive kollega hade när de togs ut för tjänstgöring. Vi var en slagkraftig, samtränad och erfaren avdelning som sattes på bevakningsuppdrag när outbildad personal ibland fick stå i frontlinjen. har gett kommenderingschefen stöd för taktiken att bevaka med välutbildad och tränad polis. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i målet var att skydda på Mässan och då skall man ha de bästa poliserna där. Kommenderingschefen har också fått stöd av Hans Lippens. Han har påpekat att hade organiserat sina polisstyrkor i samband med det extra toppmötet den 23–på ungefär samma sätt. i tog intryck av upplägg och bestämde att de skulle följa ungefär samma taktik i . Den största hotbilden var mot , enligt Hans Lippens, som därmed anser att det var självklart att Delta-utbildade poliser skulle skydda Mässan. Han har sagt: Annars har man missuppfattat sin huvuduppgift från början. Den var att försvara mot alla angrepp. Hade de våldsamma demonstranterna kommit igenom på hade vi haft helt öppen. Då hade Delta-poliserna fått jobba med det de skulle. Han har också påpekat att det är brukligt att när Göteborgs- poliserna förstärker styrkorna i får de uppdrag på fasta ställen. Ett viktigt skäl är att det är svårt att hitta i en annan stad än sin egen. blev situationen kritisk när en 19-årig demonstrant blev skjuten och poliser var allvarligt skadade. Det cirkulerade rykten om att poliser var skjutna. Då krävde en av skånska polisgrupper av att få undsätta sina kolleger som de uppfattade var hårt ansatta. De hävdade att de var utbildade för sådana uppgifter, ingripande mot folkmassa. har sagt att han inte hade en aning om att gruppen hade sådana kvalifi- kationer och ringde staben: Men staben ville inte ta dem i anspråk. Stabschefen nekade bara, rakt av. Polistaktik vid president besök På ett möte med EU- sekretariatet fick bland andra kommenderingschefen och Säkerhetspolisens chef för livvakterna besked om att president skulle besöka . Eftersom datum och lokalisering ännu ej var fastställt uppmanades de att starta planeringen med största möjliga diskre- tion. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hade också skissat på ett möjligt scenario för mötet som troligtvis skulle ske , dagen före själva . Eventuellt skulle presidenten övernatta i In i det sista var presidentens planer osäkra. Så sent som kom nya besked till polismyndigheten som bland annat innebar att han inte skulle stanna över natt i , vilket han till slut ändå gjorde. och polismyndighetens förberedelser in- för presidentens besök intensifierades . Utrikes- departementet har i sin utvärdering konstaterat att fastställandet av presidentens besök kom sent och komplicerade slutplaneringen och då inte bara för polisen utan även för . studiebesök i samband med toppmötet i gav en bild av säkerhetsarrangemangen kring president. Den gången var det president . var det dags för hans efterträdare president som vid besöket i skulle träffa EU:s stats- och regeringschefer. President hade ett följe på 700–800 personer. Hans eskort bestod av 30–35 bilar. i delade in specialenheterna i så kallade turlag före . Turlagen fick till uppgift att kartlägga eskortvägar och anläggningar där delegaterna skulle vistas. Pärmar med kartor, skisser, observations- platser för prickskyttar med mera upprättades och användes som underlag i detaljplaneringen. anlände fick de tillgång till materialet. Divisionschefen deltog i planeringen av president besök i . De första representanterna från den amerikanska säkerhetspolisen, , anlände till , enligt Hans Lippens. Han träffade dem i stort sett till en början. Från tätnade mötena och kunde uppgå till tre sammankomster per dag. De gick i detalj igenom varje steg presidenten skulle ta, var prickskyttar skulle placeras ut, hur många poliser som fanns till förfogande, hur ansvaret mellan polisen fördelades från plats till plats och om det taktiska upplägget. intresse för hotbilden var stort och information lämnades om vad den svenska polisen visste om demonstrationer, om motståndet mot presidenten och om upp- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i skattningen av antalet demonstranter som kunde tänkas genomföra aktioner mot presidenten. Säkerheten kring presidentens besök Hans Lippens hade efter diskussioner med den amerikanska säker- hetspolisen beslutat att spärra av gator och torg i närheten av Börsen där en middag för presidenten skulle hållas på torsdags- kvällen. Bland annat skulle hela stängas. Det skulle kräva cirka 100 poliser för att klara arrangemangen kring Börsen. och skulle vara av- stängda när eskorten med presidenten anlände till respektive lämnade Börsen. Presidenten skulle bo på vid , alltså utanför avspärrningen kring . Varje förflyttning utanför Mässan krävde stora polis- resurser. Det gällde även presidentens boende på hotellet. Polis- myndigheten stängde två våningsplan i angränsande fastigheter som vette mot hotellet. Den amerikanska polisen hade krav på att demonstranter skulle hålla sig på 100 meters s.k. kastavstånd från presidenten. Den amerikanske säkerhetstjänsten hade mängder av detaljfrågor som rörde miljön där presidenten skulle vistas. Enligt Hans Lippens var de nöjda med den svenska polisens arrangemang. Framförallt när jag sa att jag kommer att ha en piketgrupp stand by dygnet runt vid hotellet. I avsnitt 6.3.2.3 under rubriken besök ger vi en beskrivning av vad som förekom. Den amerikanska polisens eventuella påverkan på svensk polis Några demonstranter har framfört farhågor om att polismyndig- heten genomförde polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet under påverkan från . Skälet skulle vara att den amerikanska säkerhetspolisen inte ville att president skulle störas av aktioner under besöket i . Det har även förekommit spekulationer bland demonstranter om att den amerikanska säkerhetspolisen har iscensatt händelser som utlöst till exempel åklagarens beslut om husrannsakan av Hvit- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i feldtska gymnasiet och kommenderingsledningens beslut om polis- insatsen mot gymnasiet. och Säkerhetspolisen har tillbakavisat påståen- dena om inblandning i EU-kommenderingen. Några diskussioner med om demonstranternas boende fördes aldrig, enligt Hans Lippens. Han hade inte heller några samtal med den amerikanska polisen om att polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet skulle vara ett sätt att hålla demon- stranterna borta från presidenten. Han har sagt att han inte ens med fört ett sådant taktiskt resonemang. Säkerhetspolisens kommenderingschef under , , har berättat att hon inte diskuterat några sådana polisinsatser med den amerikanska säkerhetspolisen. Säker- hetspolisens ansvarige för livvakterna under EU-kommenderingen, har lämnat samma försäkran. Han har även till- bakavisat spekulationer om att skulle ha låtit sig påverkas av den amerikanska polisen: Han har varit oerhört tydlig med att dra gränserna. Övertydlig mot amerikanarna om vem som bestämmer i territoriet. Så jag vill påstå att var hundra procentigt opåverkad av amerikanarnas . Däremot var han inte opåverkad av att Bush skulle dit för det var hans ansvar! Länspolismästaren har sagt att polismyndigheten inte hade några problem med inför president besök. Dele- gationer från besökte den svenska polisen och dessa möten var givande, enligt länspolismästaren. Hon har bestämt hävdat att varken , amerikanska ambassaden eller tvingade Göteborgspolisen till någon ytterlighet som polis- myndigheten inte ville utföra. 6.2.7Åklagar- och domstolsväsendet samt kriminalvården föregicks av ett antal planeringsmöten och kontakter mellan polis, åklagare, domstol och kriminalvård. Åklagarväsendet integrerades i polismyndighetens planering genom att två åklagare följde polisens arbete inför fr.o.m. maj månad. De förstärkte den ordinarie jourhavande verk- samheten genom att som jourhavande åklagare handlägga brotts- lighet som var relaterad till . Under mötesveckan arbetade åklagarna i polishuset tillsammans med polispersonal i kommenderingens spaningscentral. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Representanter från berörda domstolar och polismyndigheten träffades i början av mötesveckan. Polisen lämnade en allmän infor- mation om mötet och parterna diskuterade bl.a. behovet av säker- hetskontroll vid de domstolsförhandlingar som kunde antas följa. Tingsrätterna förstärkte häktningsberedskapen. Kriminalvården förstärkte beredskapen för häktningsförhand- lingar genom att öka antalet häktningslokaler i polishuset på . Kriminalvården genomförde en omfattande utflytt- ning av häktade från till provisoriska lokaler i polishus i , och i syfte att ha så många tomma platser som möjligt under mötesdagarna. Vidare utökades personal- styrkan före och under mötet. 6.2.8Arrangörer av demonstrationer, möten och seminarier Det fanns fyra stora arrangörer av demonstrationer, möten, seminarier och övriga manifestationer under i . De var 2001, Göteborgsaktionen 2001, Attac och . är en opolitisk organisation som arrangerade det fria ordets festival. Göteborgsaktionen 2001 och 2001 samlade tillsammans cirka 110 organisationer. Några deltog i båda nätverken. Det gällde , , Grön ungdom, kommunistiska parti, , Ung vänster och . Som vi tidigare nämnt hölls på som ligger i östra delarna av centrala . I andra änden av staden blev och dess närmaste omgivningar en samlings- plats för nätverken och dess organisationer. 2001 hade motkonferens med seminarier i Folkets hus vid . Där ligger också i vilken höll sin motkonferens. Göteborgsaktionen 2001 arrangerade sin motkonferens i olika lokaler, bl.a. i Hvitfeldtska gymnasiet i . Intill går och längs den, vid Pustervikskajen, låg festivalområde. På Lagerhuset i närheten inrättade Attac och Göteborgsaktionen 2001 kansli under toppmötet. I samma lokaler hade media, eller IMC (Inter media center) en redaktion. universitets , Världshuset, ligger vid Pusterviksplatsen. Såväl under förberedelserna som under EU- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i mötet höll bl.a. Göteborgsaktionen 2001 och Attac sina möten i . Folkrörelsen nej till EU inbjöd ett 30-tal EU-kritiska organisationer till ett antal möten för att planera aktiviteter inför . Samarbetet formerades i Nätverket 2001 (i fortsättningen ). Gemensamt för de deltagande organisationerna var den kritiska hållningen till EU och EMU. Vid ett möte antog 2001 en plattform med följande lydelse: 2001 består av demokratiska, icke rasistiska organisationer och enskilda som är motståndare till svenskt medlem- skap i EU och EMU. Syftet är att påvisa och tydliggöra den folkliga opinionen mot det odemokratiska och toppstyrda EU genom att planera, samordna och genomföra manifestationer och andra aktivite- ter under regeringschefers toppmöte i den 13–. fick bidrag till verksamheten av Folkrörelsen nej till EU, , , , Socialis- tiska partiet och . Därtill mottog Nätverket från regeringen, se avsnitt 6.2.1.1 under rubriken ling om ekonomiskt stöd. bildade arbetsutskott som skulle förbereda olika aktiviteter som demonstration, seminarier, information, artistgala, lokal- och logibokningar och bilkaravan. En presstales- man, en ekonomiansvarig och en demonstrationsledning utsågs. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i fick tillgång till Folkrörelsen nej till i Folkets hus vid i . Därifrån sköttes planeringen av aktiviteterna och lokalerna blev också nätverkets samlingspunkt under . Aktiviteterna koncentrerades till . Då anordnades seminarier, en demonstration och en bilkaravan. planerade ett antal seminarier till . De skulle handla om EMU, Schengen, Nicetraktatet, Militariseringen i EU och om framtiden där frågeställningen var: Vart är EU på väg? Deltagare i programpunkterna skulle bland annat vara Per , , , Folket i Bild/ Kulturfront, , Folkrörelsen nej till EU, , och , Folkebevaegelsen mod EU i . Ett uttalande formulerades under seminarierna som riktade mot med krav om att respektera det irländska folkets nej till godkännande av Nicetraktatet. Ut- talandet antogs i samband med den EU-kritiska demonstrationen . I uttalandet framfördes bland annat följande: Vi upprörs över det förakt för demokratiska värden som EU:s utrikesministrar visat då de samfällt förklarat att förslaget till fördrag ska drivas igenom utan förändringar. En ändring av kräver enhällighet och godkännande av alla länder i enlighet med deras demokratiska system. väljare röstade nej till . Om demokratiska spelregler följs, så har därmed fördraget fallit. Uttalandet överlämnades till vice statsminister . I Nätverket regi skulle en bilkaravan med ett teatersällskap åka runt i och på olika platser uppföra ett antal scener med EU-tema. På grund av oro- ligheter i den aktuella dagen ställdes några turer in. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hann dock spela upp sina scener på , i och på . stora satsning gällde demonstrationen mot EU . Planeringen hade pågått . Demonstrationen delades in i sju teman, eller block, där de två huvudparollerna var: x Nej till EMU! x ut ur EU! De övriga blocken demonstrerade under parollerna: x Nej till x Nej till militariseringen x Norska EU-motståndare x Danska EU-motståndare x Fackligt block Planeringen leddes av . Totalt skulle 150 demonstra- tionsvakter delta för att övervaka ordningen i leden. De skulle vara synliga för envar klädda i iögonfallande västar. En vaktchef för varje avdelning, eller block, i demonstrationen skulle utses. De som skulle hålla kontakt med varandra och demonstrationsledningen via kommunikationsradio. Demonstrationsledningen var, liksom polisen, orolig för att demonstrationen skulle störas. befarade pro- vokationer från det svarta blocket. Reclaim the City planerade en gatufest på . skulle nätverkets demon- stration passera och det oroade demonstrationsledningen. En företrädare för det som ingick i både och i Göteborgsaktionen hade kontakt med Reclaim the City och framförde den oro Nätverket kände för att fredagens demonstration skulle störas. Han fick beskedet att några orolig- heter från Reclaim the City inte skulle förekomma vid demon- strationen. hade noterat att på det andra nätverkets, Göteborgsaktionens, hemsida fanns en länk till (Anti- fascistisk aktion) hemsida. Där uppmanade till sabotage och våldsaktioner under toppmötet. gav tips till eventuella ut- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ländska besökare hur de skulle undvika problem vid gränserna. upplyste också på hemsidan om den rika tillgången på gat- sten i . tog bestämt avstånd från våld och skade- görelser under politiska manifestationer inför . De ville på grund av bl.a. uppmaningar markera att demokrati och våld går inte ihop och att våldet skadar den politiska manifesta- tionen samt att demokrati kräver respekt för lagen. ansökte formellt om tillstånd till demon- strationen genom , KPML(r), hösten . Kontakter med polisen hade redan tagits där KPML(r) muntligen framfört önskemål om en demonstration som skulle avslutas vid intill där skulle hållas. ville inte godkänna att demon- strationen gick till utan föreslog i stället ett avslutande möte på . Det godkände demonstrationsledningen. Framtagandet av affischer och annat informationsmaterial för- svårades eftersom tillstånd till den och därmed uppgifter om plats och tidpunkter för demonstrationen blev klara sent. Två upplagor trycktes där den första saknade uppgifter om plats och tid. Det dröjde ända till innan polisen gav tillstånd till demonstrationen. har beskrivit att vände stämningen i kontakterna med polismyndigheten och . hade fram till dess gjort påstötningar om att få svar på sin ansökan om demonstrationstillstånd. kallades demonstrationsledningen till polismyndighetens kommenderingschef för utfrågning. representanter beskrev hur de hade planerat demonstra- tionen. Mötet avslutades med att gav tillstånd till demonstrationen . Därefter kunde Nät- verket på affischer och flygblad sprida information om plats och tid samt om att ingen maskering tilläts. Samtalen med polisens kontaktgrupp ledde fram till en överens- kommelse som innebar att enbart de sex kontaktpoliserna skulle övervaka och synas i anslutning till demonstrationen. De skulle vara klädda i västar med uppgift om att de var poliser. Inga unifor- merade poliser skulle delta (se avsnittet om kontaktgruppen). Demonstrationen genomfördes som planerat . Demonstranterna samlades på och på en scen framför pågick underhållning och talare framträdde. startade demonstrationståget och gick till Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Där hölls det avslutande mötet som pågick mellan och 22.00. uppskattade antalet demon- stranter till 16 000 och vid uppgick folksamlingen till 20 000 personer. Det var fler än vad hade räknat med. Det hade haft förhoppningar på som bäst 10 000 del- tagare. har hävdat att det var den i dit- tills största demonstrationen mot EU. En resolution antogs. Under det avslutade mötet pågick oroligheter på , ett par kvarter från . Från talarstolen bad arrangörerna att demonstranterna inte skulle gå mot . Maskering tilläts inte i demonstrationen För att minska riskerna för oroligheter beslöt att förbjuda maskerade demonstranter och rasistiska organisationer att delta i den planerade demonstrationen . Detta skulle framgå av affischer och flygblad. Diskussionen om maskering förekom redan på ett möte i då Göteborgsaktionen bildades. , , deltog i mötet för att se om det trots allt skulle gå att samlas i ett enda nätverk. Hon har berättat att åsikter om maskering ventilerades . hade samma synpunkt som en dansk kvinna uttryckte på mötet: Om man inte vågar gå utan mask då är det bättre att man stannar hemma! har sagt att hon inte såg någon möjlighet att bilda ett enda nätverk bl.a. på grund av vad som kom fram i diskussionen om maskering. Vi lämnar en beskrivning av demonstrationen också i avsnitt 6.3.3.5 under rubriken 2001:s demonstrationer. arrangerade ytterligare ett seminarium där deltagarna ville ge ett socialistiskt perspektiv på kampen mot EU. Nätverkets EU-arrangemang avslutades med en artistgala där bland annat sångaren och musikern uppträdde på . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i timme försenad på grund av att polisen spärrat av . Flera personer kom aldrig fram till artistgalan på grund av polisens avspärrning. ger i sin utvärdering sin syn på formerna kring i . Bevakningen av där EU- delegaterna och EU:s stats- och regeringschefer höll sitt möte manifesterade den klyfta som finns mellan EU-etablissemanget och medborgarna. Av rapporten framgår att situationen bidrog säkert till den frustration som många ungdomar känner inför beslutsfattare och som mynnade ut i kravaller under toppmötet. har sagt att politikerna provocerar människor när de träffas på möten bakom omfattande avspärrningar. Det ger intryck av att de sitter i en bunker, avskärmade från folket. Hon har också påpekat att måste arrangörer av demonstra- tioner och manifestationer ta avstånd från grupper som använder våld och skadegörelser. Annars fortsätter tendensen att politiska ledare träffas avskärmade från allmänheten. har också i sin utvärdering kommenterat händelserna vid Hvitfeldtska och gymnasierna och skottlossningen vid då en demonstrant fick livshotande skador. Dessa händelser har, enligt nätverket med rätta upprört många svenskar. synpunkter på mediernas rapportering uttrycker i sin utvärdering besvikelse över att massmedierna nästan uteslutande rapporterade om våld och skade- görelser. Det förekom nästan ingen rapportering av demonstra- tionen , enligt nätverket. Dessutom har påpekat fel i medierapporteringen. Samman- fattningsvis skriver nätverket i utvärderingen: Nätverket har inte lyckats få ut tillräcklig information om vårt budskap. Inte heller om att vi faktiskt inte tillät maskering och att vi lyckades manifestera den största demonstrationen mot EU . Det kan bero på vår egen oförmåga men framför allt på att vårt politiska ställningstagande inte är accepterat inom etablissemanget inklusive media. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Några organisationer i 2001 var inte nöjda med plattformen. () , Miljöförbun- det och Västsvenska lämnade nätverket. I stället deltog de i bildandet av Göteborgsaktionen 2001 (se avsnitt 6.2.8.3). De organisationer som ingick i Nätverket var : Centernej till EU Folkrörelsen nej till EU Kommunistiska partiet (KPML(r)) Revolutionär kommunistisk ungdom (RKU) Socialdemokratiska EU-kritiker Folket i bild/Kulturfront ut ur EU Grön ungdom 4 Svenska fredskommittén kommunistiska småbrukare 3 Unga mot EU Nei till EU, Folkebevaegelsen mod EU, Junibevaegelsen, Ordförande för (r) i är . Han har beskrivit varför 2001 inte kunde samla alla organisationer. Ett skäl var att inte ville ställa upp på kravet ut ur EU. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vi är för nationell självständighet, men den försvinner med EU. Detta synsätt kan inte ställa upp på för de är emot varje form av statsapparat. Presidenten besök ledde till att demonstranter lockades till för att visa sitt missnöje med politik. bildades med syfte att planera för en demonstration , det vill säga som presidenten skulle besöka . Demonstranterna skulle samlas i Nya allén vid . Bakom stod bl.a. Attac, KPML(r), Rättvisepartiet socialisterna och Göteborgsaktionen 2001. Något maskeringsför- bud gällde inte i denna demonstration. Flera demonstranter gick maskerade.