sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Folkbildning- srådet menar att frågan om språkpolitik som eget politikområde bör prövas ytterligare. Konsekvenserna av vad som skulle kunna uppfattas som en mer renodlad politisering av språkfrågan bör genomlysas och erfarenheterna från länder där språkfrågan är ett politikområde bör inhämtas och värderas. avstyrker att ansvaret för de språkpolitiska målen samlas hos ett departe- ment, där frågorna riskerar att isoleras. Språkpolitiska mål bör ses som horison- tella och skall därför integreras i varje departements specifika politikområden. menar att en tydligare koppling mellan individernas rätt till språk och mänskliga rättigheter i allmänhet borde göras. Ett uppdrag borde ges till lämplig myndighet att ur perspektivet med mänskliga rättigheter granska målet om allas rätt till språk. påpekar att ansvaret för politikområdet Samepolitiken, som omfattar , rennäringen, Sameskolstyrelsen och stödet till det samiska språket är splittrat på flera departement: (och rennäringen), (Sameskolstyrelsen). Politikområdet Minoritetspolitik, som omfattar skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken är samlat på . Myndighetsansvaret för det samiska språket är oklart. anser att en tydligare ansvarsfördelning för språk- och minoritetspolitiken gentemot samerna måste övervägas på såväl riksdags, som regerings- och myndighetsnivå. kommenterar användandet av uttrycket främja som förekommer genomgående i betänkandet. menar att det är oklart vad detta främjande innebär. Vilka av de många åtgärderna som i första hand bör genomföras måste bli föremål för ytterligare analys. Vetenskaps- anser att det är viktigare att svenskans ställning i stärks och att dess korpus utvecklas än att t.ex. svenskan stärks i EU-sammanhang. anser det angeläget att det talade språket måste sättas lika högt i värde som det skrivna och uppmärksammas i lika hög grad vid samhälleliga insatser för medier, forskning, utbildning etc. 5.3.1 Insatser för att främja den språkteknologiska utvecklingen N Arbetet med att bygga upp en nationell språkbank i form av gemensamma, svenska text- och databaser samt lexikala resurser m.m. skall fortsätta. N Forskning och utveckling inom språkteknologiområdet skall förstärkas. N Ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat skall inrättas. N Språkvården bör som en del i arbetet för språkteknologin fortsätta med sitt arbete med språklig standardisering. Utvecklingen inom språkteknologin kan leda till domänförluster, men den innebär även stora möjligheter. Kommittén anser att det är viktigt att staten stödjer svenska språkresurser för att undvika domänförluster. Kommitténs förslag innebär att N det blir ett statligt ansvar att arbetet med att bygga upp en nationell språkbank fortsätter och att detta sker i syfte att göra språkresurserna allmänt tillgängliga för så många som möjligt, N ett konkret nordiskt samarbete i språkbanksfrågor bör initieras, N rättighetsfrågor bör beaktas i resursberäkningar, N språkvården bör fortsätta med sitt arbete med språklig standardisering, N termdatabaser bör tillgängliggöras genom språkbanken, N ges i uppdrag att utlysa medel för riktad forskning inom språkteknologiområdet , N resurserna för forskning och utveckling inom språkteknologiområdet för övrigt ökas, N ansvaret för framtida program för att stödja forskning inom området behålls vid , N ett samordnande, språkteknologiskt sekretariat skall inrättas och ges ett avgörande inflytande över hur forskningsmedel inom språkteknologiområdet skall fördelas, N en språkteknologisk strategi bör tas fram, N en inventering av den språkteknologiska branschen bör göras, N nordiskt samarbete bör utvecklas inom språkteknologin. Samtliga remissinstanser är huvudsakligen positiva till kommitténs huvudförslag. Däremot har ett par av de svarande invändningar och kompletterande kommen- terar till specifika delförslag. och ställer sig tvek- samma till om det mest lämpliga är att lägga ansvaret för det språkteknologiska sekretariat på en nybildad instans som den i kommande kapitel föreslagna nya myndigheten språkråd. SICS – – har synpunkter på flera detaljer, bl.a. att resonemanget kring språkteknologiska resursers tillgänglighet är otillräckligt och att endast ett språkteknologiskt tillämpningsområde, maskinöversättning, är allsidigt belyst i förslagstexten. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): Statskontoret, Riksförsäkrings- verket, , , Tolk- och översättarinsti- tutet, Talboks- och , , , , , , SICS – , Statskontoret delar utredningens uppfattning att forskning och utveckling inom språkteknologi måste stärkas, men anser att utvecklingen kan ske med stöd till redan befintliga organ. vill särskilt understryka de förslag som på olika sätt anknyter till utvecklingen av 24-timmarsmyndighetenh: språklig standardisering, samlade termdatabaser och fortsatt stöd till utveckling av språkteknologiska produkter, exempelvis verktyg för maskinöversättning. instämmer i att utvecklingen inom språkteknologin är viktig från förvaltningspolitisk synpunkt, inte minst när det gäller översättnings- arbete och utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. En nationell språkbank är en viktig del i den infrastruktur som krävs för att utveckla maskinell översättning. ser utredningens resonemang om språkteknologiska initiativ som framsynt och oerhört glädjande. UU instämmer även i bedömningen att den språkteknologiska tyngdpunkten bör ligga på utveckling av tjänster som maskin- översättning och språkliga resurser som språkbanken. Det är i forskningssammanhang viktigt att behoven av språkteknologisk grundforskning tillgodoses, exempelvis grundforskning om olika formaliserings- modeller och bearbetningsalgoritmer. Ett annat viktigt forskningsområde är studier av olika användargruppers sätt att kommunicera med datorer som bas för konstruktion av gränssnitt som är anpassade till svenska språket. UU vill med kraft betona vikten av utredningens förslag om att får medel för satsningar på detta område. UU tycker att tanken på ett samordnande språkteknologiskt sekretariat är god. Det finns dock en risk att man undervärderar den tekniska problematiken om man lägger ansvaret för den språkteknologiska forskningen på ett organ som huvudsakligen är språkvårdande. Existerande modeller för forskningsmodeller och -finansiering med aktörer som , och bör användas även fortsättningsvis. stödjer förslaget om ett samordnande språkteknolo- giskt sekretariat. Talboks- och instämmer med det första huvudförslaget, men vill påpeka att de kommersiella ordböcker som finns inte är till- gängliga för de flesta läshandikappade. Språkdatabaser har även de stora brister då det gäller tillgänglighet. TPB anser därför att en diskrimineringslagstiftning är av nöden för att garantera funktionshindrade samma tillgång till språket som andra medborgare. Ett annat sätt vore att skapa fri tillgång till en språkdatabas via Internet med talsyntes. anser att kommittén lyckats väl med att lyfta fram de viktigaste uppgifterna inom det språkteknologiska området: att bygga upp en nationell språkbank, att inrätta ett språkteknologiskt sekretariat, att stärka forskning och utveckling inom språkteknologiområdet, att särskilt främja maskinöversättning. Värdefullt är att kommittén pekar på vikten av nordiskt samarbete inom dessa områden. De organisatoriska lösningar som antyds finner nämnden förnuftiga. Det är rimligt att uppbygget av en nationell språkbank görs till ett nationellt ansvarstagande, men att det dagliga arbetet i första hand äger rum vid Språkdata i . Det bör betonas att omfattningen av den språkbank kommittén föreslår vida överstiger den nuvarande Språkbankens. Formuleringen att det föreslagna språkteknologiska sekretariatet ska ges ett avgörande inflytande över medelstilldelningen till tillämpad språkteknologisk forskning kan tolkas som att sekretariatet ensamt skulle avgöra anslagsfördel- ningen. Men det vore olyckligt om språkteknologiska sakkunskap endast får rollen som ren beredningsgrupp åt sekretariatet. Tillerkänns inte den språkteknologiska expertisen inom ett reellt ansvarstagande för sina utlåtanden kommer troligen kvaliteten på dess arbete att sjunka. Ansvaret för framtida program för att stödja forskning inom området och därtill hörande medel bör därför behållas vid , men det språkteknologiska sekretariatet bör tillförsäkras ett viktigt inflytande över besluten. stödjer utredningens förslag om att bygga upp en nationell språkbank med bl.a. text- och taldatabaser och anser att den ska göras tillgänglig för alla. Lika viktigt är det att forskning och utveckling inom språk- teknologin förstärks för att undvika domänförluster genom en samlad insats för utveckling av svenska språkresurser. instämmer i förslaget att inrätta ett språkteknologiskt sekretariat. Det är också bra att vikten av terminologi poängteras. däremot tveksam till om det mest lämpliga är att lägga ansvaret för ett sådant sekretariat på en nybildad instans. TNC anser att det först borde undersökas om det redan finns någon befintlig myndighet eller forskningsinstitution som kunde vara lämplig, t.ex. den nybildade forskarskolan i språkteknologi i (GSLT), SICS, eller vid Kungl. Därmed inte sagt att språkråd och TNC klarar sig utan språk- teknologisk kompetens för sina egna behov – tvärtom måste sådan kompetens utvecklas även inom språkvården. Ett nära samarbete mellan språkvården och det språkteknologiska sekretariatet bör alltså byggas upp. instämmer i utredningens förslag om en utbyggd satsning på en svensk nationell språkbank och att innehållet i språkbanken ska tillhandahållas gratis till forskare och företag. betonar vikten av att detta material görs fritt till- gängligt för användning. En särskild licens för användning bör utvecklas. Jäm- förelser kan göras med programvarulicenser för Open Source och med innehålls- licenser för så kallad Open Content. föreslår att verket tillsammans med ges resurser att i samråd genom föra en större satsning på språkteknologiområdet. Med en sådan skulle inte bara svenska språkteknologi gynnas utan också förutsättningarna för svensk språkteknologisk spetsforskning tas tillvara. Området är tvärvetenskap- ligt och framgångsrik forskning kräver samarbete mellan tekniker, språk- och beteendevetare av olika slag. Till de eftersatta forskningsområdena hör frågor om identifikation och beskrivning av icke-språklig kunskap och dess integrering i ett textförståelsesammanhang. Ett annat viktigt forskningsområde är studier av olika användargruppers sätt att kommunicera med datorer i skrift, tal eller multimodalt. anser att ett samordnande språkteknologiskt sekretariat inom ramen för en ny myndighet är god. Sekretariatet borde ha följande uppgifter: N information om språkteknologiska produkter och tjänster till allmänheten och näringslivet N utvärdering av språkteknologiska produkter N bevakning av språkvårdens behov av språkteknologiska produkter, produkt- utveckling, tjänster och forskning N förslag till satsningar i enlighet med ovan till utvecklings- och forsknings- finansierade organ samt till näringslivet N föra upp aktuella frågor om språkteknologi och språkpolitik på den politiska dagordningen Det är viktigt att det språkteknologiska sekretariatet besitter hög såväl teknisk som vetenskaplig kompetens så att det på ett kvalificerat sätt kan bedöma såväl forskningens möjligheter som språkvårdens behov. Vidare finns risk att man undervärderar den tekniska problematiken om man lägger ansvaret för den språk- teknologiska forskningen på ett organ som huvudsakligen är språkvårdande. bör därför inte ges ett övergripande ansvar för språkteknologisk forskning i . Sekretariatet bör dock i samverkan med forskningsfinansiärer- na deltaga i forskningsplaneringen på området. kommenterar betänkandets definition av språkteknologi och påpekar att det utvecklas många nya multimodala former för kommunikation mellan människan och datorn. anser att även de kommunikativa aspekterna på talandet och skrivandet bör finnas med i definitionen. tillstyrker kommitténs förslag till språkteknologiska insatser, men påpekar att marknaden för språkverktyg för svenska ännu är liten. IT- kommissionens vill därför betona behovet av att främja ökad praktisk användning och bättre marknadsmekanismer för språkteknik. SICS tillstyrker att fortsatta resurser satsas på språkbanksarbete endast om detta leder till ökad tillgänglighet till de samlade resurserna och om kontrollen förs över till språkråd, i enlighet med kommitténs förslag. Vidare påpekar SICS att om ett språkteknologiskt sekretariat inrättas så som kommittén föreslår, är det viktigt att det garanteras tillräckliga resurser och kompetens, vilket inte tydligt framgår av förslagstexten. Det är av största vikt, enligt SICS, att det föreslagna sekretariatet har möjlighet till full översikt över hela det fält där den språkteknologiska forskningen bedrivs och att sekretariatet inte knyts för hårt till befintliga forskningsfinansieringsprogram. SICS anser att resonemanget kring språkteknologiska resursers tillgänglig- het är otillräckligt och att fullständig tillgänglighet skall ställas som ett absolut krav på resultat från offentligt finansierad språkteknologisk forskning. SICS finner det mycket anmärkningsvärt att endast ett språkteknologiskt tillämpningsområde, maskinöversättning är allsidigt belyst i förslagstexten. SICS anser att den språkteknologiska satsningen i handlingsprogrammet bör fokusera på basteknologi snarare än begränsas till ett enskilt tillämpningsområde. instämmer i bedömningen om fortsatt arbete med språklig standardisering. SOST instämmer även i att termdatabaser bör tillgängliggöras genom språkbanken. SOST vill i sitt termarbete försöka bidra till att det finns standardiserade och kvalitetssäkrade terminologidatabaser som kan användas för att inrätta en rikstermbank för olika användares behov i . anser att dyslektiker borde få tillgång till dator som personligt hjälpmedel. En insats av det slaget är av största betydelse för att de inte ska avbryta sina studier och för att deras funktionshinder inte ska bli ett livslångt handikapp. Om det svenska språket ska bli tillgängligt för alla och om det ska ses som ett redskap för att varje medborgare ska kunna ta del av och vara del- aktig i samhället, behöver avsevärda resurser avsättas för att med hjälp av ny tek- nik, exempelvis DAISY-formatet, ge alla med läshandikapp tillgång till det svenska språket. Tekniken och dess tillämpningar är i detta avseende ett kompensatoriskt hjälpmedel, men det behöver även utvecklas programvaror som stödjer läsning och skrivning. – vill påminna om att många, särskilt äldre människor, inte kan utnyttja de möjligheter som språkteknologin ger. En alltför ensidig satsning på information via Internet riskerar att diskrimi- nera en ganska stor grupp människor. Det är därför viktigt att information även finns tillgänglig i annan lättillgänglig form. för informationsspecialister anser att arbetet med att bygga upp en nationell språkbank bör inordnas i WordNet och EuroWordNet. påpekar att den tekniska utvecklingen på IT-området gynnar teckenspråksbaserad kommunikation, men att den teckenspråksberoende gruppen tyvärr är för liten för att vara kommersiellt intressant. För att olika tekniska innovationer ska komma döva till dels måste staten stå för nödvändig forskning och utveckling. Exempel på vad som behövs är bildtelefoner, tecken- språkiga nyheter via Internet och teckenspråkslexikon både i tryckt form och i form av rörlig bild, kanske på Internet. föreslår att forskning och utveckling inom talteknologi- området förstärks. Förbundet och Skrivsvårigheter tycker att det före- slagna språksekretariatet bör få som en av sina uppgifter att integrera funktions- hinderfrågor i sitt arbete med standardisering och forskning/utveckling. Utredningens förslag: Maskinöversättning för svenska skall utvecklas. Från språkpolitisk utgångspunkt kan maskinöversättningar ses som ett medel för att stärka svenska språket och undvika ytterligare domänförluster. Genom att göra tillgången till maskinöversättning mer allmän, t.ex. på Internet, kan var och en använda svenska språket i större utsträckning. För att detta skall fungera är det viktigt att gemensamma, svenska språkresurser byggs upp. Kommittén föreslår att i samarbete med språkvården ges i uppgift att leda arbetet med att ta fram maskinöversättning för svenska. På bör det föreslagna språkteknologiska sekretariatet kunna ta över denna uppgift. Arbetet bör genomföras i samarbete med andra nordiska länder och . De svarande remissinstanserna är oeniga. Tre av dem (varav en översättarorganisa- tion) är positiva till kommitténs förslag, medan två (varav en översättarorganisa- tion) är tveksamma till maskinöversättningens värde och en ifrågasätter att ansvaret för maskinöversättningsforskning ska ges till det föreslagna språkteknologiska sekretariatet. Statskontoret påpekar att kommittén inte har dokumenterat något uttalat behov utan resonerat om behovsbilden endast i allmänna termer. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Talboks- och , LO är positivt till tanken på att utveckla maskinöversätt- ning för svenska. Det bör kunna ske i samarbete mellan staten och näringslivet. Talboks- och instämmer med kommittén att maskinöversätt- ning till svenska bör utvecklas. TPB har mycket dåliga erfarenheter av de maskin- översättningar som görs av t.ex. EU. LO anser att språkteknologiskt utvecklingsarbete inriktat mot maskinöversättning är viktigt. Maskinöversättning skulle gynna små och medelstora företags effektivi- tet och möjligheter att konkurrera på en internationell marknad. Dessutom skulle det underlätta för alla medborgare att få ta del av material som av olika skäl inte finns översatt och tillgängligt på svenska från EU-området. Denna typ av språk- teknologiskt utvecklingsarbete som riktar sig mot informationshämtande och kommunikation över språkgränser samt funktionshindrades behov bör prioriteras. Remissinstanser som är tveksamma: , facköver- sättarförening, för informationsspecialister ifrågasätter förslaget om att ansvaret för maskinöversättnings- forskning läggs över på det språkteknologiska sekretariatet. är tveksam till att maskinöversättning ska kunna ses som ett medel att stärka det svenska språket. Innan annan användning än i texter av den mest elementära grammatiska uppbyggnaden krävs omfattande vidareut- veckling. för informationsspecialister är tveksamma till värdet av utveckling av maskinöversättning för svenska. Maskinöversättning är ett primitivt hjälp- medel, som ger grov uppfattning om innehållet i ett dokument och kommer enbart att kunna användas inom begränsade områden. Föreningen önskar istället en satsning på utveckling av verktyg för informationssökning och språkliga resurser för detta. Statskontoret motsätter sig inte utredningens förslag att i samarbete med språkvården skall leda ett arbete att utveckla avancerad maskinöversättning för svenska, men påpekar att kommittén inte har dokumenterat något uttalat behov utan resonerat om behovsbilden endast i allmänna termer. menar att det är viktigt att översättningsprogram och andra språkliga hjälpmedel är lättanvända och lättbegripliga. Handikappförbundens samarbetsorgan konstaterar att det är viktigt att göra texter, översättningsprogram och dataprogram begripliga och på ett enkelt språk. Detta för att personer t.ex. med läs- och skrivsvårigheter kan få det lättare att tillgodo- göra sig informationen. Handikappförbunden anser att språkteknologiska produk- ter, texter och program i övrigt ska anpassas för personer med funktionshinder. Samernas utbildningscentrum anser att man vid utformning av en språkteknologisk strategi även belyser de nationella minoritetsspråkens behov. Samernas utbild- ningscentrum vill att det för det samiska språket skyndsamt utvecklas digitala lexikon och i samverkan med övriga nordiska länder utvecklas maskinöver- sättning. 5.4 Språklagstiftning och språklig konsekvensbedömning N En särskild lag skall införas som fastställer svenskans status som huvudspråk i . N I kommittéförordningen skall införas krav på bedömning av språkliga konsekvenser av förslag i betänkandet. En utgångspunkt för kommitténs övervägande i denna sak har varit frågan hur målen för den nationella språkpolitiken skall uppnås på bästa möjliga sätt. I betänkandets olika kapitel lämnas olika förslag på åtgärder. Ett annat och kompletterande medel för att uppnå målen är lagstiftning. Svenskans ställning som komplett och samhällsbärande språk är inte ohotad. Speciellt engelskan har fått en allt starkare ställning, såväl internationellt som nationellt. Kommitténs förslag att slå fast svenskans ställning som huvudspråk i genom lagstiftning ska ses som en åtgärd för att förhindra att svenskan förlorar sin samhällsbärande funktion. Kommittén vill också se förslaget som ett bejakande av ett mångkulturellt och mångspråkigt samhälle där svenskan är det gemensamma språket. Kommittén föreslår också att det i språklagen ska slås fast att svenskan ska vara officiella språk i internationella sammanhang, i första hand inom EU. Däremot anser kommittén att språklagen inte ska avse korpusfrågor. Det arbete som språkvården gör i detta hänseende är fullt tillräckligt. För att stödja det fortsatta språkvårdsarbetet inom den offentliga förvaltningen föreslår kommittén att det i språklagen slås fast att de som fullgör uppgifter inom detta område ska använda en svenska som är klar och begriplig. Kommittén understryker att en sådan lagregel inte ska uppfattas som diskriminerande mot exempelvis dem som talar svenska med utländsk brytning eller dem som har språkliga funktionshinder. Kommittén menar att den föreslagna språklagen bör avse endast svenska språket och inte de nationella minoritetsspråken, teckenspråket eller invandrarspråken. Kommittén anger inte att det svenska språkets ställning bör regleras i grundlag. Statusbestämmelser har av tradition inte gjorts till föremål för reglering i svensk grundlag. Det finns heller ingen sådan nordisk tradition att åberopa. två grundlagar på tryck – och yttrandefrihetens område är språkneutrala. Kommittén anser istället att lagen bör vara av allmän natur och att den kan bilda en ram eller utgångspunkt för ytterligare ändringar i särskilda fall. En språklig konsekvensbedömning är önskvärd i samband med det offentliga utredningsväsendets arbete. Utgångspunkten för sådana bedömningar bör vara målen för den nationella språkpolitiken. Det är dock inte rimligt att samtliga offentliga beslut skall underkastas en språklig konsekvensbedömning i enlighet med Svenska språknämndens förslag. Lag om svenska språket Det svenska språket är huvudspråk i och landets officiella språk i internatio- nella sammanhang. De som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet använda klar och begriplig svenska. I andra författningar finns ytterligare bestämmelser om hur det svenska språket skall användas. Där finns också bestämmelser om användningen av de nationella minoritetsspråken, teckenspråket och andra språk. 15 § kommittéförordningen (1998:1474) Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män, för det svenska språket och dess bruk eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget om en lag som reglerar det svenska språkets ställning är det förslag i betänkandet har fått flest remissinstanser att lämna avstyrkanden. Ungefär två tredjedelar, 33 stycken, tillstyrker eller är positiva, medan omkring en tredjedel, 15 stycken, avstyrker eller är tveksamma till lagförslaget i sin helhet eller till delar av det.