sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Fördelningen av de 31 mandaten i full- mäktige var fram följande: s 15, demokratiska särlistan 5, v 3, m 3, fp 2, mp 1, kd 1 och c 1. Vid kärnkrafts- omröstningen fick nej-sidan av rösterna, dvs. Under ett tidigt skede av SKB:s förstudiearbete i Tierps kom- mun blev det aktuellt att undersöka om hamnen vid Skutskärs- verken – belägen inom skulle kunna användas för det fall att det skulle bli aktuellt att slutförvara använt kärnbränsle inom . Idén gick ut på att använt kärnbränsle skulle transporteras med båt från mellan- lagret CLAB (eventuellt i inkapslad form) till hamnen och där- efter per järnväg eller landsväg till slutförvaret i . Kommunledningen i informerades av SKB om för- studien i och visade då intresse för att SKB skulle genomföra en fullständig förstudie också i den egna kom- munen. Resultatet av regionala översiktsstudier som SKB tidi- gare hade bedrivit tydde på att det kunde finnas goda förutsätt- ningar för ett slutförvar inom kommunen. beslutade SKB att rikta en förfrågan till Älv- kommun om möjligheten att få genomföra en förstudie i kommunen. pågick alltså förstudier i fyra kommuner. Förutom i gällde det , Oskars- hamns och kommuner. Dessutom förde SKB diskussioner även med kommun om en förstudie. Frågan om en förstudie i diskuterades inom kommunstyrelsens arbetsutskott och i kommunstyrelsen. Frågan visade sig inte vara kontroversiell mellan de politiska partiernas ledande företrädare i dessa organ. Kommunstyrelsen föreslog enhälligt att kommunfullmäktige skulle ställa sig positiva till en förstudie för att kartlägga vilka möjligheter som eventuellt finns att lokalisera ett djupförvar av använt kärnbränsle till kommunen. Vid fullmäktiges samman- träde visade det sig att 30 av de 31 ledamöterna röstade ja till SKB:s förfrågan. beslöt fullmäktige också att en folkomröstning skulle genomföras i det fall förstudien resulterar i att kommunen blir aktuell för djupförvar av kärn- bränsle. Något särskilt avtal träffades inte med SKB. Miljö- partiets representant reserverade sig mot beslutet. SKB påbörjade arbetet med förstudien. En preli- minär arbetsplan för studien presenterades för kommunsty- relsens arbetsutskott och tillstyrktes senare samma månad av kommunstyrelsen. öppnade SKB ett informationskontor i kommunens centralort . Kommunen byggde upp en egen organisation för att följa SKB:s förstudie. Beslut om denna organisation fattades av kom- munfullmäktige . Mönstret för organisationen liknade den kommunala förstudieorganisationen i . En projektledare (tjänsteman) fick i uppgift att planera, samordna och informera om kommunens uppgifter och åtaganden i projektet. Projektledaren skulle vara sekreterare i en referensgrupp med representanter för politiska partier, kyrkan, TCO, LO, näringslivet, , ungdomar och pensionärer. Det var referensgruppen som i första hand skulle följa och kritiskt granska de utredningar som SKB genomförde. Referensgruppens ordförande var politiskt ansvarig för för- studiearbetet. Projektledaren skulle vidare rapportera till och föreslå åtgärder för kommunstyrelsens arbetsutskott, som – förstärkt med ordföranden i referensgruppen – skulle utgöra styrgrupp och fatta erforderliga beslut. Trots likheter mellan hur man i Tierps och kom- muner utformade sin organisation för att följa förstudiearbetet kom man i att arbeta på ett delvis annat sätt än i . 17.3Den preliminära förstudiens resultat förelåg SKB:s preliminära rapport från förstudien i . Bolagets helhetsbedömning var att det kunde finnas goda förutsättningar för vidare studier av ett djup- förvar till kommunen. Man pekade särskilt på att – Älv- - regionen har en bred och diversifierad arbetsmarknad och all den samhällsservice som kan behövas och att kommu- nikationerna är mycket goda. Ett större granitmassiv i kommunens nordöstra del mellan tätort och kusten hade identifierats och prioriterades för fältkontroll. Området framgår av figur 7 vid avsnitt 15.8. Av den preliminära rapporten framgick vidare att SKB särskilt hade studerat möjligheterna att lokalisera slutförvarets ovan- jordsanläggning inom eller nära ovannämnda område. Mest intressant var en lokalisering av både en hamnterminal och en ovanjordsanläggning i anslutning till hamn. Alla tunga transporter kunde då ske via en tunnel, direkt från hamnen till slutförvarets underjordsanläggning. Andra placeringar av ovan- jordsanläggningen var också möjliga men skulle kräva utbyggnad av järnvägsanslutning från Ostkustbanan, något som delvis skulle beröra miljömässigt känsliga områden. På motsvarande sätt som i hade SKB successivt och för referensgruppen presenterat de rapporter som togs fram som underlag för den preliminära ver- sionen av förstudierapporten. Vid fyra olika tillfällen informe- rades även kommunstyrelsens ledamöter om hur arbetet fort- skred. Frågor och kommentarer framfördes. Arbetstempot var högt och inriktat på att snabbt få fram en preliminär förstudie- rapport, vilken skulle kunna granskas ingående av kommunen. Liksom i igångsatte bolaget en omfattade verksamhet för att informera allmänheten om kärnavfallsfrågan i allmänhet och om varför var aktuell för en förstudie. I anslutning till att den preliminära förstudierapporten förelåg presenterade SKB rapporten inför kommunens full- mäktigeledamöter. I anslutning härtill informerade kommunens projektledare och referensgruppens ordförande hur de avsåg genomföra granskningen av rapporten. Det betraktades som självklart att projektledaren, på grundval av inkomna remissytt- randen och förda diskussioner, skulle utforma ett förslag till yttrande från kommunens sida. Ett sådant förslag skulle först diskuteras av referensgruppen. Referensgruppen beslöt att begära yttranden från ett 40-tal remissinstanser över den preliminära förstudierapporten. Syftet var att skapa ett mångfacetterat och brett underlag för kom- munens yttrande. Inom kommunen remitterades rapporten såväl till närmast berörda förvaltningar som till politiska partier och andra som var företrädda i referensgruppen. Man kontaktade och högskolan i samt bad också om remissyttranden från bl.a. , , kommun och i . Det fanns även planer på att engagera både och i remissarbetet. Parallellt med att remissarbetet påbörjades utförde SKB fält- kontroller av det intressanta granitmassiv som identifierats i kommunens nordöstra del (se avsnitt 17.3). Fältkontrollerna ledde till att bolaget meddelade kom- munen att SKB inte längre bedömde detta område som intres- sant för platsundersökningar. Däremot kvarstod bolagets in- tresse för en hamnanläggning i , för det fall att det skulle bli aktuellt med ett slutförvar i . Utgångspunkterna för kommunens granskningsarbete föränd- rades alltså medan detta arbete pågick. Transportfrågorna kom mer i fokus. Förutom att inhämta remissyttranden lade referensgruppens medlemmar ned mycket tid på att själva sätta sig in i fråge- ställningarna och bilda sig en egen uppfattning. Referensgruppen delade inför granskningen upp sig i tre mindre grupper med ansvar för olika avsnitt. Därutöver diskuterades remissyttranden och respektive grupps slutsatser, samt vad de experter de anlitat kommit fram till, i hela referensgruppen. Dennas arbete kom alltså att domineras av granskningen. På grundval av 23 inkomna remissyttranden samt diskussionerna inom referens- gruppen utarbetade referensgruppen ett förslag till kommunens yttrande över SKB:s preliminära förstudierapport. Gruppens förslag överlämnades till kommunstyrelsens arbetsutskott. Det av referensgruppen utarbetade förslaget till yttrande till- styrktes av arbetsutskottet i oförändrat skick inför behandlingen i kommunstyrelsen. Denna anslöt sig till arbetsutskottets förslag. Det förslag till yttrande som förelades fullmäktige var sålunda identiskt med referensgruppens förslag. Fullmäktige godkände förslaget som sitt eget. Miljö- partiets representant reserverade sig mot beslutet. Det av arbetsutskottet utformade förslaget till yttrande del- gavs SKB. Bolaget fick härigenom kännedom om kommunledningens preliminära synpunkter efter granskningen. Trots att det under granskningsarbetet hade klarlagts av SKB att bolaget inte längre övervägde en platsundersökning inom utan i stället nu enbart önskade studera kommunens möjligheter att hysa den hamn och de övriga tran- sportleder som behövdes om ett slutförvar skulle förläggas inom – utformade sitt yttrande som en helhetsgranskning av den preliminära förstudierapporten. Inledningsvis uttalade sig kommunen positivt om den öppen- het och vilja till information som präglat SKB:s förstudiearbete. Man konstaterade emellertid att studien genomförts under alltför tidspressade förhållanden: Människor har fått för lite utrymme att vänja sig vid och beakta stora mängder information i en tung och svår fråga, vilket delvis får betraktas som orsak till det förhållandevis ljumma intresset från allmänheten. En rad synpunkter, önskemål och krav fördes fram. Syftet med dessa angavs vara att få ett så komplett underlag som möjligt. Kommunen förklarade att den var övertygad om att SKB delade den målsättningen samt att kommunen såg fram mot resultatet av kompletterande studier. Bland de punkter som togs upp märks följande. Informationen om grundvattenförhållanden behöver för- bättras. Det är inte tillfredsställande att SKB dragit slutsatser endast mot bakgrund av förhållandena i . Frågeställningarna har särskild relevans för det fall att större tunnelbyggen övervägdes. Studien bör kompletteras med ett konkret förslag till bl.a. ovanjordsanläggning i anslutning till hamn och med mer konkreta uppgifter om arealbehovet. Studien bör kompletteras med en belysning av hur fastighets- priserna i kommunen skulle kunna påverkas av en etablering utifrån underlag anpassat och tolkat efter förutsättningar som är specifika för . Frågor kring turism och besöksnäring behöver behandlas ut- förligare. Kritiken gick ut på att slutsatserna i den preliminära rapporten var alltför generella och inte tillräckligt beaktade förhållandena i just . SKB bör genomföra en studie som förutsättningslöst visade vilka möjligheterna var att skapa mervärden för befintliga och potentiella aktörer samt undersöka hur företag inom olika branscher ställer sig till att etablera sig i, alternativt flytta sin verksamhet till , med förutsättningen att en slut- förvarsanläggning etablerats alternativt att anläggningen inte finns i närområdet. Studien bör kompletteras med en karta som visar de jord- bävningar som registrerats med modern instrumentering inom från . Transportfrågorna bör, som också SKB föreslår, belysas mer i detalj och omfatta alternativen transport via tunnel direkt till underjordsanläggningen, järnvägstransport från hamn till ovanjordsanläggning samt transport på landsväg. Kommunen valde också att lyfta fram några konkreta frågor som ställts i samband med den preliminära slutrapporten, t.ex. hur djupt räknar man med att erosionen kan nå efter en istid? Sedan den preliminära förstudierapporten offentliggjorts genom- förde SKB fältkontroller i det område som pekats ut som lämp- ligt. Som framgått av avsnitt 17.4 resulterade dessa fältkontroller i att SKB bedömde att det tidigare utpekade området inte längre var intressant för platsundersökningar. Två av de tre utredningar som aktualiserats med anledning av Tierps kommuns synpunkter på den preliminära förstudien där (avsnitt 16.6) var också angelägna utifrån kommuns synpunkt. Företrädare för kommunens referensgrupp, liksom för allmänheten och det lokala näringslivet, deltog i det utredningsarbete som resulterade i de tidigare nämnda rapporterna R-01-28 Utredning om transport av radioaktiva ämnen och annat farligt gods och R-01-54 Riskattityder och in- ställningen till djupförvar för använt kärnbränsle i fyra kommuner. Kommunens kritik mot hur besöksnäring och turism hade behandlats i den preliminära förstudien ledde till att SKB utförde en särskild utredning kring dessa frågor. medverkade genom att tillsätta en arbetsgrupp som skulle delta i utredningsarbetet. I arbetsgruppen fanns förutom representanter ur referensgruppen även kommunens näringslivschef, en ledamot från kommunstyrelsens arbetsutskott med stor erfarenhet av näringslivsfrågor och småföretagande samt en representant från bruk. Utredningen publicerades som rapport och besöksnäring i . Kon- sekvenser av en platsundersökning och ett djupförvar för använt kärnbränsle. Den slutliga rapporten från förstudien i är daterad , dvs. efter det att SKB hade offentliggjort sitt förslag om var i landet platsundersökningar borde bedrivas. berördes av förslaget, eftersom en av platserna var belägen inom . En transportled från hamnen i till ett eventuellt slutförvar i bedömdes vara det mest intressanta alternativet om det blev aktuellt med ett slutförvar i det område inom där SKB önskade bedriva en platsundersökning. I slutrapporten från förstudien i redovisade SKB att slutsatsen var att det inom kommunen saknas geologiska förutsättningar för vidare studier om lokalisering av ett djup- förvar. SKB:s intresse för en hamnanläggning i kvar- stod. Denna hamn bedömdes vara ett bra alternativ för mottag- ning av gods till djupförvaret om det skulle bli aktuellt att lokalisera detta i . Man pekade på olika alter- nativ, antingen anpassning till den befintliga hamnen eller ut- byggnad av en ny hamnterminal. hade preliminärt ställt sig positiv till sådana förslag, men några överenskommelser hade inte ingåtts. SKB påpekade att om det blir aktuellt att gå vidare med detta hamnalternativ kommer erforderliga utred- ningar att ske i nära samverkan med , och övriga berörda. 17.8Kommunen inför beslut om platsundersökning Kort innan SKB tillkännagav sitt val av platser för platsundersök- ningar förekom uppgifter i rikspressen av innebörd att Älvkarle- by var ute ur leken. Det tog innan det stod klart för alla berörda att SKB:s förslag om en platsundersökning i också innefattade vissa fortsatta utredningar med in- riktning på , trots att förslaget kallades Som redan nämnts fattade kommunfullmäktige sitt beslut om yttrande över den preliminära förstudien . Det råkade vara dagen före SKB:s offentliggörande av bolagets val av platser för platsundersökningar. Alltsedan referensgruppen hade bildats hade dess ordförande och projektledaren låtit det bli känt att man gärna ville att i gruppen också skulle ingå någon företrädare för lokalt verk- samma kritiker till planerna på kärnavfallshantering inom kom- munen. Det kom emellertid att dröja innan några kritiskt inställda personer bildade , när- mast med som förebild. deltog en företrädare för i sammanträde med referensgruppen. överlämnade SKB sina slutsatser om platsundersökningar till för gransk- ning, den s.k. FUD-K (avsnitt 9.3). Som ett led i Kärnkraft- inspektionens beredning av ärendet gav den kommunen tillfälle att yttra sig. begärde SKB i ett brev till kommunen att denna skulle ta ställning till alternativet norra/. skulle alltså dels yttra sig till Kärnkraft- inspektionen över , dels ta ställning till ett svar till SKB på förslaget om platsundersökning för alternativet norra/. Bland annat för att underlätta berörda kommuners ställnings- taganden anordnade Kärnkraftinspektionen och utfrågningar av SKB dels i Nord- , dels i /, dels i . Dessa utfrågningar var avsedda att ge tillfälle både för politiskt för- troendevalda i kommunerna och för allmänheten att föra fram frågor och synpunkter, vilka skulle kunna ligga till grund för kommunernas fortsatta arbete med frågorna. inbjöd referensgruppen Kärnkraftinspektionen och till en diskussion om hur samarbetet skulle ske. Från referensgruppens sida hade man upplevt en mer kontinuerlig kontakt med SKB än med myn- digheterna. Man önskade nu få till stånd en bättre balans i kontakterna. Mötet resulterade i att ett antal frågor identifiera- des där myndigheterna på uppmaning från kommunen skulle anordna kortare seminarier. Kommunens yttrande över FUD-K Kommunstyrelsens arbetsutskott beslöt överlåta till Nordupplands gemensamma arbetsgrupp för kärnavfalls- frågor att besvara remissen till Kärnkraftinspektionen. Det yttrande som kommunen överlämnade till Kärnkraftinspek- tionen angavs vara ett resultat av referens- gruppens egen granskning, men också baserat på överläggningar med Tierps och kommuner inom ramen för det re- gionala samarbete som benämns NUSKA, Norduppländskt samarbete i kärnavfallsfrågor (se vidare avsnitt 21). Kommunens yttrande innehöll ett antal kritiska synpunkter på SKB:s arbete och arbetssätt. Grundtonen låg emellertid långt från den hårt formulerade kritik som hade präglat motsvarande yttrande av . Viktigare kritik från kan sammanfattas i följande punkter. Metodvalet, med betoning på alternativ såsom t.ex. djupa borrhål, måste belysas tydligare. Detta är viktigt för SKB:s trovärdighet. Det är oklart om myndigheterna anser att SKB skall välja och föreslå platser som har störst säkerhetsmarginaler eller om myndigheterna anser att det räcker att platserna skall klara säkerhetskraven. De listor över krav och kriterier inför val av platser för platsundersökningar som SKB har upprättat verkar inte vara konsekvent tillämpade. Brister i detta avseende påverkar nega- tivt förtroendet för SKB och för urvalsprocessen. SKB måste kunna bevisa bättre för människor att transporter- na inte är farliga. Risken för jordbävningar i de områden som kan beröras av transporter bör utredas bättre av SKB. Berörda kommuners möjligheter att av Statens kärnkraft- inspektion beviljas bidrag ur Kärnavfallsfonden bör förbätt- ras. Kommunens svar till SKB Några särskilda åtgärder för att bereda kommunens svar till SKB vidtogs inte i . Det betraktades som själv- klart att frågan först skulle beredas av referensgruppen och att den kommunala projektledaren skulle ta fram underlag för refe- rensgruppens ställningstagande. Projektledaren och referens- gruppens ordförande avvaktade regeringens beslut med anled- ning av FUD-K. När kommunstyrelsens arbetsutskott sammanträdde kunde man konstatera att regeringen fattat beslut i FUD-K-ärendet. Vid utskottets nästa möte, , beslöts att underlag skall tas fram inför kommunfullmäktiges ställningstagande till eventuellt platsundersökningsarbete i /. När utskottet sammanträdde presenterade referens- gruppens ordförande och den kommunala projektledaren ett förslag till beslut om kommuns fortsatta deltagande i den platsundersökningsprocess som Svensk Kärnbränslehan- tering AB planerar vad gäller slutförvar för använt kärnbränsle. beslut blev att överlämna förslaget till kom- munstyrelsen/kommunfullmäktige för ställningstagande Förslaget behandlades vid det närmast följande sammanträdet med kommunstyrelsen, . ändringar beslutade kommunstyrelsen enhälligt föreslå fullmäk- tige besluta att tillåter att Svensk Kärn- bränslehantering AB (SKB) genomför platsundersökningar, av- seende transporter, ovanjordsanläggningar och övriga frågor av intresse för en betryggande totallösning i slutförvarsfrågan, som en del av projektet norra/. Beslutet förenas med spe- ciella förbehåll. Frågan behandlades vid fullmäktiges sammanträde , vilket ägde rum i tätorten . I samband med en inledande allmänhetens frågestund överlämnades en lista med drygt 900 namnunderskrifter med protester mot eventuella transporter av kärnavfall genom kommunen. Före- trädare för delade utanför möteslokalen ut ett flygblad med rubriken mot den demokratiska pro- cessen. Kommunstyrelsens ordförande inledde debatten med en kort redogörelse om varför hade sett det som en fördel att vara förstudiekommun. Han underströk att man från kommu- nens sida hade haft ambitionen att få frågorna om slutförvaring av det använda kärnbränslet så väl belysta som möjligt. Under alla förhållanden var kommunen berörd om det blev aktuellt med ett slutförvar inom Tierps kommuns gränser. Att säga nej nu skulle vara att frånsäga sig inflytande på det fortsatta utred- ningsarbetet. Företrädare för alla partier med undantag av miljö- partiet deklarerade att man stod bakom kommunstyrelsens förslag till beslut och att man kände ansvar för att mer kunskap togs fram och att forskningen inte stoppades. Flera talare rea- gerade starkt mot utformningen av flygbladet från SOS-Älv- och menade att ingen fråga i kommunens historia hade beretts så grundligt som denna. Yrkanden om vissa tillägg till kommunstyrelsens förslag till beslut framfördes av några leda- möter. Det faktum att ännu inte hade behandlat frågan föranledde en särskild diskussion. Ett förslag om bordläggning av ärendet i avvaktan på ett beslut av Tierps fullmäktige avvisades dock vid en votering med 29 röster mot 2. Företrädare för majoritetslinjen konstaterade att sakläget helt enkelt var att frågan faller för del om säger nej, men att varje kommun har att följa sitt eget tidsschema för beslutsfattande. Fullmäktige beslöt utan votering att bifalla kommunstyrelsens förslag. Ett yrkande om tillägg till detta av innebörd att full- mäktige skulle uttala vikten av att kritiska grupper som SOS- ges ekonomiska resurser att kunna granska arbetet under platsundersökningsskedet avvisades med 28 röster mot 3. Majoriteten ansåg att tillägget var onödigt, eftersom alla i sak delade denna uppfattning. Ett yrkande om att fullmäktige även skulle uttala att resultatet av en folkomröstning i kommunen skall respekteras av berörda myndigheter avvisades med 25 rös- ter mot 6. Fullmäktiges beslut att medge platsunder- sökningen norra/innehöll sju förbehåll, vilka riktade sig till regeringen, SKB, Kärnkraftinspektionen och . De hade följande lydelse. 1.Så länge omfattas av SKB:s platsvals- arbete skall alla kommunens kostnader, förenade med projektet, till fullo ersättas av Kärnavfallsfonden. I det fall kommunen eventuellt berörs endast indirekt av processen, till exempel via det norduppländska samarbetet, skall också ges ekonomiska förutsättningar för kommunen att fort- löpande hålla sig informerad om det pågående arbetet. 2.Älvkarleby kommun skall undersökningarna omfattar behandlas som en aktör likvärdig de kommuner där provborrning sker. Kommunens krav och önskemål, yttranden och ståndpunkter skall uppmärksammas och respekteras av varje berörd part. 3.SKB skall utreda alla tänkbara möjligheter avseende tran- sporter och anläggningar och redovisa samtliga alternativ. Ekonomiska aspekter får inte styra SKB:s prioritering. 4.Miljökonsekvenser av kärnteknisk och icke kärnteknisk karaktär skall ingå som likvärdiga delar i platsundersök- ningsprogrammet, och beskrivas tydligt och detaljerat. 5.SKB skall redogöra för insatser som inom ramen för platsundersökningen kan vidtas inledningsvis (t.ex. avseende hamnområdet i ). efter det att bolaget identifierat och avgränsat området i , skall också ett platsundersökningsprogram, som tydligt och detaljerat anger vilken aktivitet och vilka åtgärder som kan förväntas inom kommuns gränser, presenteras. förväntar sig en kontinuerlig dialog kring omfattningen av detta program och utgår från att enighet råder innan förbehållet kan bedömas som uppfyllt. 6.Berörda markägare och närboende i skall informeras och ersättas enligt samma principer som för berörda i provborrningskommunerna. 7.Kommunens medgivande avser endast utredning av ovan nämnda faktorer. Inför en eventuell detaljundersökning tar kommunen förnyad ställning. Beslutet innehöll också avsiktsförklaringar beträffande kommu- nens organisation under platsundersökningarna samt kritik mot SKB för att bolaget inte tillräckligt klart fram- hållit kommuns roll i alternativet norra/Skut- skär. Vidare uttalade sig kommunen om vikten av fortsatta in- satser från Kärnkraftinspektionen och samt framhöll den oberoende och rådgivande roll som KASAM – för kärnavfallsfrågor hade och borde ha. Genom beslutet i (avsnitt 16.8) föll frågan också för . Kom- munstyrelsen beslutade att referensgruppens verksamhet skulle upphöra och att kommun- styrelsens arbetsutskott därefter skulle ta över referensgruppens funktion. 17.9Kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad Kommunens förstudieprojekt öppnade ett in- formationskontor centralt i .