sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Men om möbler och kontorsredskap utformas efter schablonmässi- ga bilder av hur en genomsnittsmänniska ser ut och denna bild utgår från en medelålders, man, så faller naturligtvis många kvinnor utanför dessa ramar. Det är visserligen riktigt att det är få kvinnor som når upp till en längd av , men det finns långa kvinnor. På samma sätt som det finns korta män, vilka – tillika med de kvinnor som inte passar in i – kommer att löpa en avsevärd risk att drabbas av för- slitningsskador, till exempel onda ryggar, nackar och utslitna leder. Det nu förda resonemanget visar på den problematik som rör möjligheten att utforma kriterier vid jämställdhetsmärkning av just möbler, kontorsradskap, verktyg och maskiner inom industrin. Att ta sin utgångspunkt i schablonbilder av män och kvinnor skulle inte leda särskilt långt, eftersom skillnaderna mellan könen är betydligt färre än variationerna respektive könskategori. Att kvinnor och män kanske inte sitter på en stol, talar och håller i en telefon, eller skriver på ett tangentbord på likadant sätt är med andra ord inte beroende av att de är kvinnor eller män. Snarare be- ror skillnaden på hur långa eller korta de är. Det finns även andra orsaker till eventuella skillnader, som vid en första anblick kan se ut att vara beroende av en persons kön, såsom att stolen, telefonen eller tangentbordet är utformat för att vara anpassat för olika per- soners fysiologiska förutsättningar. Detta betyder emellertid inte att möbler och kontorsredskap inte kan komma att bli jämställdhetsmärkta. Men eftersom det inte går (eller ens är önskvärt) att utforma några generella riktlinjer om vilka fysiska förutsättningar som är könsspecifika bör utgångs- punkten för utformningen av kriterierna i det här avseendet i stället vara inriktat på hur det är tänkt att brukaren av produkten kommer att kunna anpassa den till de egna fysiska förutsättningarna. Detta betyder således att de specifika jämställdhetskriterierna för möbler, kontorsredskap och verktyg inte kan ta sin utgångspunkt i kvinnors och mäns kroppar. I stället bör de ta sikte på människors olikheter – det finns både stora och små män och kvinnor. Sådana kriterier har flera fördelar för brukare; ett krav på att möbler, kon- torsredskap och verktyg ska vara anpassningsbara eller finnas att till- gå i flera storlekar för att på så sätt vara så väl avpassade som möjligt för den tänkta brukaren öppnar nämligen dörren till ett drägligare arbetsklimat för fler än dem som faller inom ramen för en standard- man. De nu föreslagna kriterierna kan även tänkas bli utmanande för den traditionella synen på män som långa, friska, sunda, starka européer och kvinnor som korta, visserligen friska men mindre tåliga än män, svaga européer. När det gäller utformningen av de specifika jämställdhetskrite- rierna som ska gälla för maskiner menar vi att det inte finns skäl att föreslå en generell alternativlösning utöver att maskinerna ska vara anpassningsbara till dem som är tänkta att använda dem. Industri- maskiner är i regel mycket stora och det är troligt att kostnaderna för att framställa alternativa maskiner inte på något sätt står i rimlig proportion till de vinster som kan göras i det avseendet. Det är emellertid vidare så att det även finns mindre maskiner, såsom till exempel handborrar och elvispar. För sådana maskiner kan det mycket väl finnas anledning att ställa upp alternativa kriterier. De kriterierna bör emellertid utformas av märkning. Specifika jämställdhetskriterier för produkter inom bildindustrin kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkter inom bilindustrin, därutöver ska produkterna inom bilindustrin vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem. På samma sätt som gäller för utformningen av möbler, utformas bilar utifrån en standardmodell dummy, en som är och har en vikt av . Det betyder att de som inte når upp till denna vikt och längd löper en avsevärd risk att utsättas för så kallade whiplash-skador (pisksnärt).3 Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det av yttersta vikt att förhindra olyckor i trafiken. Men mot bakgrund av att flertalet bilstolar, nackstöd och krockkuddar är utformade med nu nämnda modell som prototyp får de nämnda biltillbehören inte alltid önskad effekt – att skydda dem som färdas i bilen från att drabbas av skador. Men whiplash-skador kan även inträffa vid idrottsutövning, på nöjesfält, vid halkolyckor eller vid överfall. Det inträffar uppskattningsvis fler än 100 000 trafikolyckor där diagnosen sannolikt är whiplash, av dessa diagnostiseras bara 3 , Neck Injuries in Rear Impacts. Dummy Neck Development, Dummy Evaluation and Test Condition Specifications, , , (2001). 16 000 som whiplash även om det är fler än 1 600 som får bestående men av trafikolyckorna. Whiplash är engelska och betyder pisksnärt. En whiplash-skada är en nackskada som kan utmynna i många olika besvär. En whip- lash-skada uppkommer oftast i trafiken och då vanligast vid på- körning bakifrån och kan uppstå redan vid . Huvu- det utsätts för att först slungas bakåt och därefter framåt med ökande hastighet, som en pisksnärt, förstärkt av stolens fjädrande konstruktion. Det betyder att nacken stukats eller vrickats, vilket framgår av nedanstående bild. Vid en kollision kan huvudet, som väger ca , utsättas för en stark kraft, omkring 12 G. Det kan leda till att halsen töjs ut så mycket som . På så sätt kan kotor förskjutas, diskar kan ska- das, ligament kan töjas och brista. Det kan även uppstå inre blöd- ningar. Muskler kan brista, nerver kan skadas, ryggmärgen och synen kan påverkas. De flesta skadorna är mer eller mindre osyn- liga. Efter en kollision är kroppen stel och mörbultad. Det kan göra ont i ryggen, nacken och huvudet. Armar och fingrar kan domna och värka. Många whiplash-skadade upplever att värken först ökar för att sedan försvinna och åter komma smygande. Det är inte ovanligt med yrsel och balansrubbningar. Det förekommer även minnes- och koncentrationsproblem. Skadan kan ha åstadkommit minskad näringstillförsel till de skadade delarna. Det är inte heller ovanligt att den som har skadats även blir känslig för ljus och ljud. Värken kan bli bestående dygnet runt med sömnproblem som följd. En ond cirkel uppkommer som blir svår att ta sig ur. 4 Bilden är hämtad från . Whiplash-relaterade skador är ofta svåra att diagnostisera. Få kan bota skadan, speciellt om den blivit kronisk, det vill säga att värken är kvar så länge som efter olyckan. Antalet whiplash-skadade uppgår uppskattningsvis till fler än 300 000 personer. drabbas mellan 30 och 300 män- niskor av whiplash-skador. Minst tre av dessa blir invalidiserade och minst en blir sjukpensionär. 16.5.1Specifika jämställdhetskriterier för produkter inom bilindustrin Resonemanget kring vilka specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för produkter inom bilindustrin5 liknar i mångt och mycket det resonemang som vi förde vid de specifika jämställdhetskriterierna för möbler och kontorsredskap. Det är ju inte så att kvinnors och mäns sätt att sitta i en bil och hålla i en ratt eller kanske växla skiljer sig avsevärt. Däremot är det så att bilar vanligen är utformade efter schablonmässiga bilder av hur en genomsittsmänniska ser ut, nämligen en och tung man. När det gäller möjligheten att jämställdhetsmärka en bil, bör ut- gångspunkten på samma sätt som gäller vid jämställdhetsmärkning av möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner inom industrin utgå från skillnaderna mellan individer och inte i idéer om hur män och kvinnor vanligtvis framställs i till exempel media. Att utgå från schabloniserade bilder av män och kvinnor kan inte leda till annat än att synen på könen konserveras. När det gäller möjligheten att jämställdhetsmärka produkter inom bilindustrin bör uppmärksamheten särskilt fästas på de säkerhets- aspekter som bör ligga till grund för till exempel krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten. är det många som inte känner till att till exempel krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten har utformats med utgångspunkt från en dummy som är och väger . De känner ej heller till att eftersom de inte når upp de nu nämnda riktlinjerna för en normalman, så löper de stor risk för att drabbas av just whiplash-skador vid en hastig inbromsning. De blir på samma sätt som de som tror sig äta säkra och väl ut- provade läkemedel invaggade in en falsk trygghet. 5 Det nu förda resonemanget utgår från ett brukarperspektiv, vilket innebär att vi talar utifrån den som är tänkt att resa med bilen. De specifika jämställdhetskriterierna för produkter i bilindustrin bör således, på samma sätt som vid utformningen av de specifika jämställdhetskriterierna för möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner inte utgå från så kallade genomsnittskroppar hos kvinnor och män. I stället bör utgångspunkten tas i olikheter hos brukarna. På så sätt blir det fråga om att ställa brukarens behov i förhållande till hur och på vilket sätt som den aktuella produkten är tänkt att användas. Specifika jämställdhetskriterier för banktjänster Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för banktjänster är att N banken utformar könsneutrala riktlinjer vilka ska tjäna som underlag vid bedömning av låneansökningar från kvinnor och män. I dessa rikt- linjer får det inte under några som helst omständigheter göras någon skillnad på grund av kön vid bedömning av om kvinnors och mäns låneansökningar skall tillstyrkas eller avstyrkas när det är fråga om ansökningar som är att betrakta som lika eller likvärdiga. Specifika jämställdhetskriterier för försäkringstjänster Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för bank- och försäk- ringstjänster är att N kvinnor och män behandlas likadant när det gäller inbetalningar av försäkringspremier och utbetalningar av pensionsmedel. Detta betyder att om en kvinna och en man har erlagt lika mycket i försäkringspremie till en pensionsförsäkring så ska de även erhålla lika mycket i pensionsutbetalning från försäkringen alldeles obero- ende av hur lång deras beräknade livslängd är. Det ställs stora krav på konsumenterna i samhället. Bland annat förväntas konsumenterna göra aktiva val när det till exempel gäller möjligheten att finansiera sin ålderdom (val av pensionsfond) och när det gäller distribution av el samt telefonitjänster. De ökade möjligheterna till fria val kan visserligen upplevas som betungande. Men det är också så att dessa nya möjligheter kan leda till att kon- sumenterna blir mer medvetna, vilket kan få till följd att de ställer större krav på näringslivets distribution av produkter och tjänster. Vi såg i det tidigare att det finns flera schabloniserade bilder av män och kvinnor. Att kvinnor och män har olika löner är en sådan bild som genererar uppfattningar om mäns och kvinnors ekono- mier. I förklarades mäns högre löner med att män redan har högre löner än kvinnor.6 Det förekommer än att män erhåller högre lön än kvinnor på grund av att de är män och att män är s.k. familjeförsörjare.7 Dessa bilder genererar själva nya generaliseringar som förstärker de tidigare schabloniserade bilder- na. Dessa frågor behandlas mer ingående i kapitel 8. Vi har valt att belysa frågan huruvida det är möjligt och även lämpligt att jämställdhetsmärka tjänster inom just bank- och för- säkringsbranschen. 16.6.1Specifika jämställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som ska ligga till grund för bank- och försäkringstjänster, måste utgångspunkten vara en annan än vad som till exempel gäller för läkemedel och livs- medel. Där ligger fokus på hur kvinnors respektive mäns kroppar reagerar på det som äts. Latent för det resonemanget ligger en idé om att kvinnors och mäns kroppar kan reagera olika på olika ämnen och att det emellanåt finns signifikanta skillnader när det till exempel gäller sjukdomssymptom. Att ta en sådan utgångspunkt vid uppställande av specifika jäm- ställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster ter sig i det närmaste absurd. Det är nog knappast någon som är av den upp- fattningen att mäns och kvinnors kroppar bör tas som utgångs- punkt när det gäller att utforma specifika jämställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster. Men det är inte desto mindre så att det finns en allmän uppfatt- ning i samhället att det biologiska skillnaderna mellan kvinnor och män har betydelse för hur kvinnor och män är som sociala indi- vider. Vi kommer inte att utveckla, eller en försöka förklara bak- grunden till detta. Dessa frågor behandlas mer ingående i kapitel 3. Den allmänna uppfattningen om hur kvinnor och män är som sociala individer leder vidare till idéer om mannen som superior och 6SOU 1998:6, Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , sid. 125. 7En avdelningssköterska i motiverade ett lönetillägg om med att den manliga sjuksköterskan var just familjeförsörjare. kvinnan som bihang (mindre värd), på så sätt färgas även tankarna om vad som är naturligt och rättvist. Vi har i det tidigare berört frågan huruvida kvinnor och män be- handlas likadant då de till exempel söker lån för att kunna starta nya rörelser. En företrädare för en av storbanker som Utredningen har diskuterat dessa frågor med menar att det faktiskt är möjligt att bankerna behandlar kvinnor och män olika vid dessa låneansökningar, eftersom det inte finns några särskilda bedöm- ningsgrunder för att tillstyrka och avslå en sådan ansökan. Det är naturligtvis inte acceptabelt att det saknas riktlinjer för hur låne- ansökningar ska behandlas, eftersom ett sådant förfaringssätt upp- muntrar till skönsmässiga ad hoc lösningar. Att kvinnor erhåller lägre ersättning från pensionsförsäkringar även om de erlägger lika hög avgift som män, brukar således motiveras med att de lever . Vi ser det emellertid som högst anmärk- ningsvärt att inte använda principen lika för lika vid fastställande av försäkringspremier och utbetalning av försäkringar. Visst är det så att försäkringspremier även i fortsättningen bör fastställas efter en så kallad riskanalys, där försäkringsbolagets eventuella kostnader ställs mot beräknade intäkter. Men det är inte rimligt att två per- soner som har erlagt lika mycket i försäkringsavgift erhåller olika mycket i ersättning från bolaget, endast på grund av att de har olika kön. Vi kan i och för sig acceptera att månadsutbetalningarna från försäkringsbolaget är olika om beräkningsmodellen utgår från att kvinnor och män beräknas leva olika länge, under förutsättning att den beräkningsmodellen även ligger till grund för de faktiska utbe- talningarna. Det betyder att om män beräknas uppnå en ålder av så kommer de även att erhålla ersättning fram tills de har uppnått den åldern. Motsvarande resonemang gäller naturligtvis för kvinnor – att de erhåller pensionsersättning fram till de uppnår en ålder av . Det bör även övervägas om inbetalningarna till pensionsförsäk- ringen ska betraktas som en penningförvaltning. På så sätt borde de återstående pensionsmedlen ingå i den avlidnes dödsbo. De specifika jämställdhetskriterierna för IT-tjänster bör utformas av . 16.7.1Specifika jämställdhetskriterier för IT-tjänster När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som bör ligga till grund för bedömningen av huruvida IT-tjänster ska kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning måste utgångspunkten tas från ett helt annat håll än vad som gäller för jämställdhetskriterier av produkter. Det är nämligen så att tjänster sällan, om ens , är beroende av personernas könstillhörighet. Däremot är det så, vilket även har visats i ett flertal studier och i en mängd utred- ningar – allra senast i – att kvinnor och män sällan, om någonsin, bemöts likadant. Det är snarare regel än undantag att kvinnor och män bemöts som personer, vars kön saknar betydelse. Vi kommer inte att för- djupa oss i orsakerna till detta i det här avsnittet – dessa frågor berörs ytterligare i kapitel 3. Ofta är utgångspunkten att kvinnor och män förmodas vara – tänka, leva, tro, känna och uppleva samhället och världen – helt oli- ka. Det saknar intresse att utröna om det finns någon grund för dessa föreställningar. Vad som däremot är av största vikt är möj- ligheten att arbeta för jämställdhet: att kvinnor och män har lika rättigheter och skyldigheter och möjligheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, vårda hem och barn och delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. IT (informationsteknologin) omfattar allt från mobiltelefoni, radio, TV, telefax, datakommunikation samt elektronisk post och Inter- net, datasystem och elektroniska faktureringssystem. Området är således enormt; det kan beskrivas som en värld i världen. Att uppställa allomfattande specifika jämställdhetskriterier för IT- tjänster låter sig således inte göras utan ett flertal förbehåll, dels beroende på att informationsteknologin omfattar så vitt skiftande områden, dels på grund av att tjänsterna inom de olika områdena är av helt olika art. Bara när det gäller området Internet är ju tjänsterna uppdelade på ett flertal områden. Internet – nätet, ett system där kommunika- tionen sker enligt ett antal fastställda protokoll (TCP/IP) mellan datorer. Utredningen ser det således som tveksamt att utan ytterligare underlag föreslå specifika jämställdhetskriterier för IT-tjänster. I stället menar vi att detta bör bli en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för pro- dukter, tjänster och verksamheter. Vi vill emellertid understryka vikten av att nämnden inte utgår från något annat än jämställdhets- begreppet vid utformningen av kriterierna för IT-tjänster, eftersom vi ser det som ytterst olyckligt om de specifika jämställdhetskri- terierna när det gäller tjänster kom att blandas samman med frågor om kön. Vi vill återigen understryka vikten av att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är tänkt att utmana och utveckla gränserna för och frågorna om jämställdhet, vilket knappast låter sig göras genom att utgå från föreställningar om biologiska och sociala skillnader mellan kvinnor och män. Utredningen föreslår således att de specifika jämställdhetskriterierna för IT-tjänster bör utformas av ning. De specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- och restaurangbesök utformas som en uppmaning att restaurangen genomför en översyn över den aktuella restaurangens rutiner för bemötande av restauranggäster och att restaurangen upprättar handlingsregler för ett mer jämställt bemö- tande, såväl översynen som handlingsreglerna för ett mer jämställt bemötande bör utgå från ett mångfaldsperspektiv samt att handlingsreglerna för ett mer jämställt bemötande ska finnas tillgäng- liga för de restauranggäster som önskar ta del av dem. De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jäm- ställt bemötande av hotell- och restauranggäster bör utformas av . 16.8.1Specifika jämställdhetskriterier för hotell- och restaurangtjänster Konsumenter kommer i kontakt med livsmedel vid flera olika till- fällen, till exempel vid kafé-, hotell- och restaurangbesök. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livsmedel skulle kunna inne- bära att kraven för jämställda livsmedel överförs till hotell- och restaurangbranschen. Vi menar att ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att både göra aktiva val av den mat som de önskar inta och välja den restaurang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle även kunna ta sin utgångspunkt i frågan om hotell som erbjuder sina hotellgäster möjligheten att hyra erotiska filmer, äta tjej- respektive killmiddagar eller dricka tjej- respektive killdrinkar, bo i rum som är kvinnliga eller manliga allt beroende av om de är utrustade med strykjärn, byxpress, hårtork eller antalet speglar i rummet skulle kunna vara föremål för jämställdhetsmärkning. Det system för frivillig jämställdhetsmärkning som vi förordar är tänkt att ha som syfte att integrera jämställdhet inom närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning för att på så sätt nå ett mer jämställt samhälle. Det finns således anledning att återigen erinra sig innebörden av vad som avses med jämställdhet, kön och genus. Jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter att ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende vårda hem och barn delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Det betyder bland annat att tanken är att det ska vara möjligt för kvinnor och män att vara jämbördiga i den offentliga och privata Jämställdhet handlar bland annat om att försöka förändra gamla fastlåsta och traditionella idéer om manligt och kvinnligt. Medan begreppen kvinnor och män är grundade på biologiska skillnader mellan just kvinnor och män kan genus i stället beskrivas som en kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor.8 Bland annat innebär det att något som beskrivs som kvinnligt eller manligt absolut inte behöver ha något att göra med individens kön. Det är snarare så att det som beskrivs som kvinn- ligt respektive manligt inte är annat än förväntningar om hur kvinnor respektive män förutsätts uppföra sig. För Utredningens del är det emellertid högst centralt att inte fastna i traditionella låsningar om kvinnor och män. Att för hotell- näringen föreslå specifika jämställdhetskriterier som ställer krav på att det ska serveras så kallade tjej- och killmiddagar/drinkar eller att ett hotellrum ska utrustas med ett flertal speglar för att tillfreds- ställa de kvinnliga kunderna är därmed uteslutet. Utredningen ser det emellertid inte alls som uteslutet att det kommer att vara möjligt att jämställdhetsmärka hotell, men de spe- cifika jämställdhetskriterierna för hotellnäringen bör belysas ytter- ligare innan de kriterierna utformas. De kriterier som föreslås ska dock ha som syfte att tjäna som hjälpmedel att bryta traditionella föreställningar om att kvinnor endast vill äta en lätt sallad eller dricka en chic drink, medan män är mer förtjusta i blodiga biffar och mörk öl. De specifika jämställdhetskriterierna för hotell- näringen är med andra ord en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. De specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- besök bör i stället utformas som etiska regler – Code of Conduct. Ett första steg borde kunna vara att restaurangen, på samma sätt som vi har föreslagit när det gäller jämställdhetsmärkning av bank- tjänster, ser över sina rutiner för hur restauranggästerna bemöts. Det räcker naturligtvis inte med att endast ha dokumenterat hur restauranggästerna bemöts, det är även viktigt att restaurangen upprättar just Code of Conducts (handlingsregler för ett jämställt bemötande) i syfte att förbättra sitt agerande i förhållande till restauranggästerna. Att det upprättas handlingsregler för ett jämställt bemötande har fler fördelar, genom att sådana regler skulle kunna öppna gränserna mellan frågor om jämställdhet och mångfald. Det kommer till exempel att bli möjligt att använda dokumenteringen av 8 , Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv, , (1987), sid. 11. restaurangens eget agerande för att motverka särbehandling på andra grunder än endast kön, till exempel ras, hudfärg, etniskt ursprung, religion eller handikapp. Det betyder att vi förordar att översynen av restaurangens bemötande av sina kunder och upp- rättandet av handlingsreglerna för ett jämställt bemötande ska base- ras på ett så kallat mångfaldsperspektiv. De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jämställt bemötande av hotellgäster bör utformas av . Utredningen menar att möjligheten att jämställdhetsmärka restau- ranger bör kunna ske på minst två olika sätt.