sou · GQB374d3 · 2003-01-01 00:00:00 — från huvudregeln, dels fakultativa bestämmelser om alternativa redovisningsmetoder. De alternativa metoderna kan användas för vissa transaktioner eller för vissa kategorier av skattskyldiga. Några särskilda bestämmelser om redovisning av ingående skatt finns inte i sjätte direktivet. I artikel 17.1 föreskrivs att avdrags- rätten inträder när skatten becomes chargeable. Detta bör inne- bära att köparens avdragsrätt för den ingående skatten inträder som säljarens skyldighet att redovisa den utgående skatten. Direktivet i dess svenska lydelse ger dock uttryck för att avdragsrätten inträder som skattskyldigheten för avdrags- beloppet. I rapporten redovisar RSV vilka problem som kan uppkomma vid tillämpningen av redovisningsreglerna. RSV anser att det är be- skattningens koppling till god redovisningssed som är den främsta orsaken till problemen. På grund av denna koppling framgår det inte klart redovisningsskyldighet för utgående skatt respektive avdragsrätt för ingående skatt uppkommer. Pro- blemen är enligt RSV bl.a. kopplade till förekomsten av två redovisningsmetoder och oklarhet i fråga om tidpunkten för bokföring av fakturor under löpande räkenskapsår. RSV anser att denna oklarhet försvårar för både skattskyldiga och skatte- myndigheter att avgöra hur en korrekt skatteredovisning skall vara utformad. RSV anför vidare att nuvarande lagreglering och praxis leder till att säljare och köpare i ett stort antal fall redovisar in- och utgående skatt för samma transaktion i strid mot reglerna i sjätte direktivet. Regleringen leder enligt RSV även till att kontrollen försvåras. Den skattskyldige kan antingen i strid mot gällande praxis utnyttja systemet genom att tillämpa olika redovisningsmetoder för lika slag av transaktioner eller på grund av okunskap använda fel metod. Det ökade kontrollbehovet medför betydande olägenheter för företagen framför allt genom att återbetalningarna av överskjutande ingående skatt försenas (RSV:s rapport s. 46 f). RSV föreslår i sin rapport att anknytningen till god redo- visningssed skall slopas och att redovisningsskyldighetens inträde återigen skall knytas till skattskyldighetens inträde, dvs. ordningen i den reglering som gällde . RSV valde i rapporten en modell som enligt RSV nära anknöt till regleringen i sjätte direktivet. Redovisningen skulle enligt huvudregeln för de större företagen ske enligt en fakturadatummetod och för de mindre företagen enligt en kontantmetod. När rapporten remissbehandlades framförde några remiss- instanser att det även borde vara möjligt att redovisa skatt per leveransdatum. I sin hemställan till ändrade därför RSV sitt ursprungliga förslag och förslog att de skatt- skyldiga skulle ges möjlighet att välja vilken metod de önskar för sin redovisning: leverans-, faktura-, eller kontantmetoden. En närmare EG-rättslig analys saknas i RSV:s hemställan. RSV:s förslag rör delvis samma bestämmelser som omfattas av den översyn som genomförs av utredningen. Det är därför naturligt att de ytterligare överväganden som krävs med anledning av skrivelsen görs inom ramen för denna översyn. Uppdraget bör utformas som ett tilläggsdirektiv till tidigare givna direktiv. Den särskilda utredaren skall analysera regelsystemet för skatt- och redovisningsskyldighet i ML. Utredaren skall redovisa hur regle- ringen i ML och SBL förhåller sig till motsvarande EG-rättsliga regler och bedöma i vilken utsträckning förändringar av det nuvarande systemet är påkallade. Vid sin granskning skall utredaren analysera och ta ställning till de förslag som RSV redovisat i bilaga 1 i sin skrivelse. Utredaren skall därvid särskilt analysera om dessa förslag står i överensstämmelse med EG-rätten. Utredaren skall vidare lämna förslag till lämpliga lagändringar. I likhet med vad som angetts i de ursprungliga direktiven skall utredaren även lämna förslag till förändringar i mervärdesskatte- lagen i syfte att harmonisera de begrepp som reglerar skattskyldig- hetens och redovisningsskyldighetens inträde. Utredaren skall ha som målsättning att föreslå förändringar som medför att termer och begrepp anpassas till motsvarande i sjätte direktivet. I sin skrivelse föreslår RSV, förutom ändrade regler för skatt- skyldighet och redovisningsskyldighet, även vissa mindre ändringar i ML som inte direkt reglerar dessa skyldigheter, men som har koppling till dessa regler. En del av förslagen rör frågor om fakturering som är föranledda av de ändrade redovisningsreglerna. Utredaren skall även analysera och ta ställning till RSV:s förslag i denna del samt lämna förslag på lämpliga lagändringar. Utredaren skall vid denna analys ta i beaktande det direktivförslag som medlemsstaterna granskar inom Europeiska unio- nens råd (förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /388/EEG i syfte att förenkla, modernisera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller mervärdesbeskattning, KOM (2000) 650 slutlig). Slutligen skall utredaren granska ett förslag till ändrad lag- stiftning om felaktiga debiteringar av mervärdesskatt som RSV lägger fram i sin skrivelse. De föreslagna reglerna styr hur olika slag av feldebiteringar skall beskattas och redovisas t.ex. när någon som inte är skattskyldig debiterar mervärdesskatt eller när mervärdes- skatt debiteras för en omsättning som inte är skattepliktig. RSV anför att det råder en viss osäkerhet om hur dessa felaktigheter skall hanteras och anser att den föreslagna regleringen har stöd i sjätte direktivet. Om utredaren finner att regler bör införas eller ändras i ML för att nå det resultat RSV önskar, skall utredaren lämna förslag till lagstiftningsändringar även i denna del. Utredaren skall i betänkandet särskilt redovisa konsekvenserna för små företags villkor i enlighet med 15 § Kommittéförordningen (1998:1474). I detta arbete skall utredaren samråda med Närings- livets . Vidare skall utredaren föreslå finansiering av förslag som ger kostnadskonsekvenser för statsbudgeten, Utredaren skulle enligt tidigare beslut redovisa sitt uppdrag . De ytterligare uppgifter som utredaren har fått innebär att tiden för uppdraget måste förlängas. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Sammanställning av rättsfall från de Europeiska Gemenskapernas Domstol () med avseende på mervärdesskatt Motsvarigheten till artikel 10 i det artikel 6.4 – tidpunkten för den området för mervärdesskatt. 13 C om s.k. frivillig beskattning Allmänna principer och artikel 2 – området för mervärdesskatt samt artikel 4 – ekonomisk aktivitet. Artikel 2.2 – avgränsning av Artikel 23 – tidsfrister för Artikel 4.1 – ekonomisk aktivitet. Artikel 13A.1 a – undantaget från skatteplikt för posttjänster. Artikel 2.2 – import. Artikel 2.1, 4.3 a och 13 B g. handlar inte om mervärdesskatt. Artikel 4.4 och 4.5 – tillämplighet av undantaget för offentlig- Artikel 13 A.1 b och d – Artikel 17.2 – rätten till avdrag för Artikel 2.1 – avgränsningen av Artikel 2.1 – avgränsningen av Artikel 17 – 20 , avdragsrätten för Artikel 13 A.1 c – undantag från Artikel 18 och 22 – formkrav för Artikel 2 – avgränsningen av Artikel 11 – vad som utgör 231/87 o Artikel 4.5 – undantaget för betalningsskyldighet för skatt och rätten till avdrag för ingående skatt enligt artikel 17.2. Artikel 13 A.1 f – undantag från av fristående grupper. – uttag av tjänster. Artikel 13 B b – undantag från Artikel 5 – definition av Artikel 4.5 – undantaget för Artikel 4.2 – ekonomisk aktivitet. Artikel 2.1 – tillämpningsområdet Artikel 4.2 - ekonomisk aktivitet. Artikel 4 – ekonomisk aktivitet, artikel 17 – avdragsrätt för ingående skatt och artikel 20 – Artikel 4.5 – undantaget för Artikel 11 A.1 a och 13 B d.1 – Artikel 19.1 – avdragsrätten vid Artikel 22.5 – interimsbetalning av Artikel 13 B b – Undantag från Artikel 9.2 e – platsen för tillhandahållande av vissa tjänster. Artikel 2 – avgränsningen av mervärdesskatt vid olaglig export. Artikel 2.1 – vad som avses med Artikel 2.1 – avgränsningen av mervärdesskatt vid (gatumusik). Artikel 11 A.1 a – vad som kan Allmänna principer och artikel 2, 11,13-17 och 27. Artikel 17 – avdragsrätt. Artikel 13 A.1 g – undantag från skatteplikt för socialt bistånd, jfr C - 216/97 . Artikel 4.3 b och 13 B h – vad som avses med obebyggd mark. Artikel 17 – avdragsrätt för Artikel 10.2 tidpunkten för den Artikel 4.2 – ekonomisk aktivitet. Artikel 2 – tillämpningsområdet för mervärdesskatt, artikel 6 11 – tillhandahållande av tjänst Artikel 4.2 – ekonomisk aktivitet. Artikel 19.2 – avdragsrätten för Artikel 11 – beskattnings- Artikel 13 B d skatteplikt för banktransaktioner. Artikel 17 – avdragsrätten för Artikel 4.2 – ekonomisk aktivitet. Artikel 18.1 och 22.3 – Artikel 9 – kriterier för fast mervärdesskatt och vissa uttag. Artikel 26.2 – omsättningsland vid Artikel 2.1 – tillämpningsområdet för mervärdesskatt – hasardspel. Artikel 11 – vederlag. Artikel 13 B – undantaget från skatteplikt för uthyrning av fast hållande av tjänster. Artikel 13.A.1 m – undantag från skatteplikt inom idrottsområdet. Artikel 21.1 d – fel belopp på Artikel 2.1 – tillämpningsområdet underlaget enligt artikel 11 vid Artikel 2.1 – tillämpningsområdet Ltd (CPP) mot Artikel 9.1 och 9.2 e om omsättningsland för vissa tjänster Artikel 2.1 – tillämpningsområdet förfalskad parfym). 2.1, 5.6, 11 A.3 b och 27 - uttag av ringa värde? Artikel 13 A.1 l – undantag från facklig verksamhet). Artikel 13 A.1 b och g – undantag från skatteplikt för sjukvård och Artikel 4.5 – tillämpningen av 260/98, mot J. Heerma Artikel 2 i första direktivet och art 17.2, 17.3 och 17.5 i det sjätte avdragsrätt för juridiska tjänster. Artikel 17 – avdragsrätten för -147/98 Artikel 2.1 – tillämpningsområdet för mervärdesskatt (uthyrning av bord för drogförsäljning). Artikel 4.5 – tillämpning av a – avdragsrätten för Artikel 17 – avdragsrätten för Artikel 17 – avdragsrätten för Artikel 17.2 och 17.5 – avdragsrätten för ingående skatt. för mervärdesskatt och artikel 5.6 – av investeringsvara. Artikel 21.1 d – rättelse av för mervärdesskatt (smuggling av Artikel 13 A.1 b – undantag från skatteplikt för sjukvård. Artikel 13 B b – undantag från skatteplikt för vissa fastighets- enligt det åttonde mervärdes- Artikel 19 – avdragsrätten för Artikel 13 A.1 m och 13 B b om Artikel 13 B a – undantag från (publ.) Bilaga F punk 2 – tolkning av uttrycket fria yrken. 5.3 – leverans av och artikel 13 B och 13 C avseende undantag från skatteplikt respektive frivillig beskattning för Artikel 17.2 och 17.6 – avdragsrätten för ingående skatt. Artikel 4.1, 4.2, 13 B d, 17.2 a och Artikel 17 och 18 – formen för återbetalning av ingående skatt. Artikel 4.2 – ekonomisk aktivitet skatt enligt artikel 19 (pro rata – 13/10/2001 mannens egen eller en förmedlares leverans av konstverk). Artikel 13 A.1 m – undantag från skatteplikt inom idrottsområdet. Artikel 11 A a.1 – tolkning av kopplade till priset. Artikel 13 A.2 a – begränsningar av undantaget från skatteplikt för kultur enligt artikel 13 A.1 n. I d e e l l a f ö r e n i n g a r - e n k a r t l ä g g n i n g a v d e n e k o n o m i s k a v e r k s a m h e t e n 2 0 0 1 - 0 6 - 0 8 U t r e d n i n g s - o c h e k o n o m i k o n s u l t U n i v e r s i t e t s l e k t o r O w e R H e d s t r ö m F l o t t a r g a t a n 1 0 9 0 4 2 1 U M E Å 0 9 0 - 1 2 6 2 0 0 0 7 0 - 3 4 6 6 7 3 1 har kartlagt ideella föreningars (inklusive trossamfunds) ekonomiska verksamhet. SCB gjorde ett slumpmässigt urval bland de ca 100 000 befintliga föreningarna och stickprovet omfattade 2000 föreningar. Svarsfrekvensen blev efter en påminnelse . Enkätfrågorna formulerades av representanter för och svaren stansades in i ett SPSS-program. De som besvarat enkäten har gjort detta med en utomordentligt hög precision. Bortfallet kan antas omfatta föreningar med en liten ekonomisk verksamhet och därför är det möjligt att konstatera att den totala ekonomiska verksamheten är 50 gånger större (100 000) än de uppgifter som redovisas i denna studie. Materialet redovisas i tre olika avdelningar och i den första presenteras samtliga svarandes uppgifter. I avdelning två redovisas de föreningar som har i totala intäkter och i den tredje avdelningen återges uppgifter från de föreningar som hade intäkter från specificerade verk- samheter på gällande sponsring, deltagaravgifter och olika typer av försäljning samt andra intäkter. De totala intäkterna från samtliga olika verksamheter för de som besvarat enkäten uppgår till nästan . Om enbart föreningar som har i årliga intäkter från sponsring, deltagaravgifter och olika typer av försäljning tas med, blir de totala intäkterna . Där ingår även andra intäkter varav pensionspremieintäkter, kyrkliga avgifter och kyrkoskatt uppgår till ca . De samlade specificerade intäkterna kan därmed be- räknas till för de föreningar som besvarat enkäten och där föreningar som har i årliga angivna intäkter är exkluderade. För samtliga ideella föreningar kan de totala specificerade årliga intäkterna då skattas till (100 000/2 000 x ). Om vi förutsätter att de som inte besvarat enkäten har en med de svarande likartad verksamhet kommer de totala spe- cificerade intäkterna att uppgå till (100 000/1182 x ). Sammantaget innebär dessa ovanstående antaganden att de totala spe- cificerade intäkterna uppgår till lägst 25 och högst men enligt utredaren är det större sannolikhet att beloppet ligger än . av föreningarna är momsregistrerade och om man antar att denna registrering är jämnt fördelad mellan olika stora föreningar blir det av 30 mdr = 25 mdr kronor som skulle kunna ifrågasättas vid förändrade momsregler (uppgiften avser 1999). Vid ett antagande om att bortfallet däremot ser likadant ut som de svarande blir motsvarande belopp 42 miljarder. uppdrog åt universitetslektor att utreda ett antal frågeställningar gällande ideella föreningars ekonomiska verksamhet. För att försöka vinna kunskaper om med vilken inriktning och i vilken omfattning dessa föreningar bedriver sin verksamhet beslutade att genomföra en relativt omfattande enkätstudie mot 2000 av de ca 100 000 befintliga och registrerade ideella föreningarna. 1.2Urval, enkätkonstruktion och datainsamling Med vetskap om många av de ideella föreningarnas arbetssituation beslutade att antalet frågor skulle begränsas. Utredaren har enbart bedömt frågorna utifrån möjligheten att göra statistiska beräkningar och enkätfrågorna har i huvudsak fastställts av represen- tanter för . Enkäten distribuerades till ca 2000 föreningar. De uppgifter föreningarna har lämnat avser . Efter en påminnelse blev svarsfrekvensen ca 55 procent1. Av drygt 2000 distribuerade enkäter besvarades 1 182. Mot bakgrund av att registerdata (föreningens verksamhet var okänd) omöjliggjordes ett stratifierat urval som innebär att många olika typer av organisationer blir representerade. Vid en genomgång av fråga 1 visar det sig emellertid att av de 22 olika svarsalternativen, så tycks ett stort antal inriktningar rymmas. Det stora antal föreningar som noterat annan inriktning än de 21 i förväg bestämda alternativen kan här utgöra en viss osäkerhet. Om utredningen har möjlighet att genomföra en ytterligare mindre studie mot de som svarat annat på fråga 1 skulle studien få en större trovärdighet. De som besvarat enkäten har visat hög ambition vad gäller att redovisa exakta uppgifter och därmed kan den delen av studien anses ha hög trovärdighet. 1 SCB gjorde ett slumpmässigt urval bland de ca 100 000 föreningarna i företagsregistret (juridisk form kod 61). Enkäten distribuerades till 2000 av ca 100 000 ideella föreningar och besvarade enkäten. Det är rimligt att anta att huvuddelen av dem som inte besvarat enkäten har en mycket begränsad verksamhet och är därmed inte intressant för . Därmed synes det rimligt att de som besvarat enkäten () har en sådan om- fattning att de ansvariga funnit det angeläget skicka in svar. Utifrån de avgivna svaren kan totalsumman multipliceras med 50 (100 000/2000) vad gäller samtliga variabler med undantag av fråga 4 andra intäkter där en förening redovisade pensionspremieintäkter på . Dessutom hade trossamfund redovisat bl.a. kyrkoskatt och kyrkoavgifter under denna rubrik. Om de som inte besvarat enkäten skulle ha en med de svarande likartad ekonomisk verksamhet så skulle de ideella föreningarnas samlade intäkter bli väsentligt större, men enligt utredaren så bör momsutredningen göra en försiktighetsbedömning och anta ett värde som ligger närmare det lägre värdet i det beräknade intäktsspannet. (Se 4.9.) 1.5Databearbetning och studiens kvalitet Inkomna enkäter stansades in i statistikprogrammet SPSS (Statistical Program for Social Sciences, version 2000). De som utförde detta arbete har båda arbetat på bank och den som anpassat det använda Excel-programmet till föreliggande studie har mycket god förtrogenhet med såväl inmatning som framtagning av tabeller och är ansvarig för vid utbildning av studerande inom SPSS. Därmed uppfyller studien en hög reliabilitet (mätnoggrannhet). Vad gäller studiens giltighet ansvarar för de olika frågornas relevans. Därtill kommer att frågorna besvarats med en utomordentlig precision och det är endast ett mycket begränsat antal som avstått från att besvara enskilda frågor, vilket innebär att det partiella bortfallet är mycket lågt. Inledningsvis redovisas svaren på de olika frågorna i s.k. frekvenstabeller där antalet (andelen) ideella föreningar sammanförts i grupper med svar som ligger nära varandra. Varje frekvenstabell kommenteras och vad gäller kvantitativa variabler (exempelvis omsättning i kronor) redovisas ett stort antal statistiska storheter och redan nu vill jag beskriva innebörden av använda statistiska verktyg. 1.7Databeskrivning, frekvens, medelvärde och median Fråga 1 visar antalet föreningar som redovisat sin verksamhet. Ett antal har här markerat flera än ett alternativ. Fråga 2, 3, 6, 7 och 8 visar hur många procent som finns i respektive grupp. Fråga 4 och 5 redovisar hur föreningarna svarat på respektive delfråga och här har utredaren belyst materialet utifrån max (det högsta värdet), medelvärde (det genomsnittliga värdet), median (det mittersta värdet om man ordnar alla svar i storleksordning från det minsta till det största) samt antal (de föreningar som svarat på frågorna). Även totalsummor redovisas. När utredaren beräknat s.k. percentiler innebär detta att P50 (percentil nummer 50) ligger i mitten av ett storleksordnat material. P75 innebär att av föreningarna har ett värde som understiger talet i tabellen medan P90 betyder att har ett belopp som är högre än det som redovisas i tabellen. En korstabell innebär att svaret på en fråga relateras till hur föreningarna svarat på en annan fråga. För att illustrera detta visas i nedanstående tabell ett utdrag ur en tabell på s. 4 i bilaga. F1.1 jämförs med f4.1, dvs. de föreningar som bedriver verksamhet inom området barn och ungdom (f1.1) och har medlemsavgifter (f4.1). Medelvärdet ( X ) av medlemsavgifter | 955 000, medianen | 34 000, minimivärdet 50:- medan den förening som har mest med- lemsavgifter redovisar . Av de 344 företag som har intäkter på medlemsavgifter är det 86 som har verksamhet inom barnomsorg. Mean (medelvärde) N (antal föreningar) Minimum (lägsta värdet) Maximum (högsta värdet) 2 RESULTATREDOVISNING ALLA FÖRENINGAR 2.1 Enkätsvar i frekvenstabeller (1 182 föreningar) Samtliga tillfrågade ideella föreningar Inom vilket av nedanstående områden är föreningen i huvudsak verksam? Humanitärt arbete, hjälporganisationer 2.Hur många medlemmar har föreningen? Hur stor är föreningens totala intäkter? Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. Ange storleken av följande intäkter. Om föreningen inte har någon eller några intäkter – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. privatpersoner, företag) kommun, landsting eller EG- Deltagaravgifter, kost och (lokaler, fast egendom) 11 Spel, lotterier 13 Försäljning av varor med anknytning till verksamheten, 15 Försäljning av annonser 18 Andra intäkter, nämligen Anm: försäljning under p. 17 kan exempelvis avse uppdragsersättningar. Ange storleken av följande kostnader. Om föreningen inte har någon eller några kostnader – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. Y1 Medlemsavgifter (t.ex. Y3 Inköp av varor och tjänster (t.ex. trycksaker, Y6 Utbetalda bidrag (t.ex. för stödjande av projekt) Y8 Andra kostnader, ut något medlemsblad eller någon tidskrift? att anse som allmännyttig, dvs. är den helt eller delvis befriad från inkomstskatt? Ja, för följande verksamhet/er Föreningarna har här markerat flera svarsalternativ, t. ex. både idrott och friluftsliv samt barn och ungdom. Ur utredningens synpunkt kan det vara av intresse att komplettera denna studie med en bearbetning av de 282 föreningar som markerat Annan verksamhet. av föreningarna har minst 1 000 medlemmar och av dessa har 36 föreningar fler än 5 000 medlemmar. Medianvärdet är nästan 100 medlemmar. av föreningarna har totala intäkter överstigande /år och medianintäkten bland alla ideella föreningar är ca Som framgår av tabellen föreligger det mycket stora skillnader mellan olika föreningar. En förening har intäkter av medlemsavgifter på (>5 000 medlemmar) och har denna organisation kapitalintäkter på (syns ej i tabellen). Föreningen har även hyresintäkter på nästan och är momsregistrerad. Ett annat extremvärde är den förening som har i deltagaravgifter på kurser och i bidrag. Denna förening har färre än 25 medlemmar och är inte momsregistrerad (syns inte i tabellen). Den förening som har intäkter på gällande uthyrningsverksamhet är inte momsregistrerad liksom den förening som har i kapitalintäkter och i andra intäkter. När momsutredningens ledamöter utvärderar studiens resultat rekommenderar utredaren att medianvärdet används. Enbart av samtliga ideella föreningar är momsregistrerade. 3 RESULTATREDOVISNING TOTALA INTÄKTER J 3.1 Enkätsvar i frekvenstabeller (föreningar som har totala intäkter har eliminerats. 442 föreningar ingår i denna grupp svarande.) Inom vilket av nedanstående områden är föreningen i huvudsak verksam? Humanitärt arbete, hjälporganisationer 2.Hur många medlemmar har föreningen? Hur stor är föreningens totala intäkter? Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. Ange storleken av följande intäkter. Om föreningen inte har någon eller några intäkter – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. privatpersoner, företag) kommun, landsting eller EG- Deltagaravgifter, kost och (lokaler, fast egendom) 11 Spel, lotterier 13 Försäljning av varor med anknytning till verksamheten, 15 Försäljning av annonser 18 Andra intäkter, nämligen Anm: försäljning under p. 17 kan exempelvis avse uppdragsersättningar. Ange storleken av följande kostnader. Om föreningen inte har någon eller några kostnader – ange för dessa. Uppgifterna skall avse det senaste verksamhetsåret. Y1 Medlemsavgifter (t.ex. Y3 Inköp av varor och tjänster (t.ex. trycksaker, Y6 Utbetalda bidrag (t.ex. för stödjande av projekt) Y8 Andra kostnader, ut något medlemsblad eller någon tidskrift? att anse som allmännyttig, dvs. är den helt eller delvis befriad från inkomstskatt? SOU 2002:74 Bilaga 3 Ja, för följande verksamhet/er av 1 182 har totala intäkter > 90' 3.2Intäkter för vissa utvalda intäktsslag 442 föreningar med totala intäkter på minst 90 000 där följande intäktsslag summerats i 1 Deltagaravgifter, kost och logi Föreningarnas (> ) totala intäkter uppgår till och vi antar att det slumpmässiga urvalet är representativt för samtliga ideella föreningar kan den totala intäkten skattas till 50 x , dvs . Den förening som har i deltagaravgifter bedriver en omfattande kurs- eller utbildningsverksamhet inom kultur och folkbildning. Föreningen har även bidrag på och de totala intäkterna uppgår till . Om enbart ovannämnda intäkter summeras blir de totala intäkterna . Motsvarande intäkter för föreningar i landet kan skattas till . Av de som har totala intäkter på minst 90 000 är registrerade för moms. 90' - 200' 200' - 400'