sou · GQB33d1 · 2003-01-01 00:00:00 — kan antas utgöra en allvarlig fara het och det finns särskild anled- för annans liv eller hälsa eller för ning att anta att den avvikne kan rikets säkerhet och det finns sär- komma att passera platsen. skild anledning att anta att den polisman har samma befogenhet avvikne kan komma att passera för att söka efter någon som ge- En polisman har samma befogenhet för att söka efter nå- 79 Senaste lydelse 1991:665 ning, om det med hänsyn till om- sjukvårdsinrättning, om det med skäl att anta att den avvikne ut- finns särskilda skäl att anta att gör en allvarlig fara för annans den avvikne utgör en allvarlig liv eller hälsa eller för rikets sä- fara för annans liv eller hälsa eller för rikets säkerhet En åtgärd som avses i första eller andra stycket får endast om fara är i dröjsmål vidtas utan föregående beslut av polismyndigheten. Endast om det finns särskilda skäl får åtgärden vidtas mellan och 6.00. I fråga om husrannsakan för eftersökande av föremål som är under- kastat beslag och av den som skall gripas, anhållas eller häktas eller hämtas till förhör eller inställelse vid domstol finns bestämmelser i . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:2041) om särskild perso- nutredning i brottmål, m. m. dels att 7 och 8 §§ skall upphöra att gälla, dels att 9 och 10 §§ skall ha följande lydelse. I ett ärende om nåd får justitie- departementet och högsta dom- stolen inhämta yttrande från fri- vårdsmyndigheten, upplysningar från en socialnämnd enligt 6 § eller förordna om läkarintyg en- ligt 7 §. I ett ärende om nåd får Justitie- departementet och Högsta dom- stolen inhämta yttrande från fri- vårdsmyndigheten och upplys- ningar från en socialnämnd en- ligt 6 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om ersättning för uppdrag som särskild perso- nutredare enligt 3 §, förtroende- man enligt 4 § och undersök- ningsläkare enligt 7 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om ersättning för uppdrag som särskild perso- nutredare enligt 3 § och förtro- endeman enligt 4 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har beslut om ett läkarintyg enligt 7 § fattats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 3.Har gärningen begåtts före ikraftträdandet får beslut om ett läka- rintyg enligt 7 § fattas också efter ikraftträdandet och äldre bestämmel- ser är då tillämpliga. Lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:459) om arbetsförmed- lingsregister att 8 § skall ha följande lydelse. En registrering enligt någon av En registrering enligt någon av 5–7 §§ får inte innehålla uppgif- 5–7 §§ får inte innehålla uppgif- ter om att den arbetssökande ter om att den arbetssökande misstänks eller har dömts för 1. misstänks eller har dömts brott eller har avtjänat straff eller har fått annan påföljd för brott 2. har begått en sådan gär- eller har varit föremål för ning som avses i 1 kap. 2 a § (1990:52) med särskilda be- 3. har avtjänat straff eller har stämmelser om vård av unga, fått annan påföljd för brott, lagen (1988:870) om vård av 4. har ådömts en samhälls- missbrukare i vissa fall, lagen 5. har varit föremål för (1990:52) med särskilda be- smittskyddslagen (1988:1472). stämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen smittskyddslagen (1988:1472). Registreringen får inte heller innehålla uppgift om att den arbetssö- kande har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529). Denna lag träder i kraft . 80 Senaste lydelse 2001:473 Lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:620) om belastningsre- gister att 2, 3, 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse. för att ge information om sådana för att ge information om sådana 1. polis-, skatte- och tullmyn- 1. polis-, skatte- och tullmyn- digheter för att förebygga, upp- digheter för att förebygga, upp- täcka och utreda brott, täcka och utreda brott, 2. åklagarmyndigheter för be- 2. åklagarmyndigheter för be- slut om förundersökning och åtal slut om förundersökning och åtal samt för utfärdande av straffö- samt för utfärdande av straffö- straffmätning och val av påföljd straffmätning och val av påföljd 4. polismyndigheter och and- 4. polismyndigheter och and- ra myndigheter vid sådan lämp- ra myndigheter vid sådan lämp- ning eller annan prövning som ning eller annan prövning som anges i författning. anges i författning. Registret får användas också för att till enskild lämna uppgifter som är av särskild betydelse i dennes verksamhet. Registret skall innehålla uppgif- Registret skall innehålla uppgif- ter om den som ter om den som 1. genom dom, beslut, straffö- 1. genom dom, beslut, straffö- reläggande eller föreläggande av reläggande eller föreläggande av 81 Senaste lydelse 1999:91 ordningsbot har ålagts påföljd för brott, 2.har ålagts förvandlings- straff för böter, 3.med tillämpning av 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd, 4.på grund av åklagares be- slut enligt 20 kap. 7 § rätte- gångsbalken, 9 eller 17 § lagen (1964:167) med särskilda be- stämmelser om unga lagöverträ- dare eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall inte har åtalats för brott, 5.skall utlämnas enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott eller enligt lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , Is- land och eller 6.har meddelats besöksför- bud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. En uppgift i registret skall gallras 1.om en överrätt genom dom eller beslut frikänt den registre- rade för den åtalade gärningen, 2.om en domstol efter res- ning har meddelat dom eller be- slut som avses i 1, 3.om dom, beslut, strafföre- läggande eller föreläggande av ordningsbot har undanröjts, 4.om överrätt har upphävt ett beslut om förvandlingsstraff för ordningsbot har ålagts påföljd för brott eller samhällsskyddsåt- gärd enligt 32 kap. 2 § brotts- balken, 2.har ålagts förvandlings- straff för böter, 3.med tillämpning av 30 kap. 3 § andra stycket rättegångsbal- ken har förklarats ha begått den åtalade gärningen men är fri från ansvar enligt 1 kap. 2 a § första stycket , 4.på grund av åklagares be- slut enligt 20 kap. 7 § rätte- gångsbalken, 9 eller 17 § lagen (1964:167) med särskilda be- stämmelser om unga lagöverträ- dare eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall inte har åtalats för brott, 5.skall utlämnas enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott eller enligt lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , Is- land och eller 6.har meddelats besöksför- bud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud. En uppgift i registret skall gallras 1.om en överrätt genom dom eller beslut inte dömt den regist- rerade för den åtalade gärningen, 2.om en domstol efter res- ning har meddelat dom eller be- slut som avses i 1, 3.om dom, beslut, strafföre- läggande eller föreläggande av ordningsbot har undanröjts, 4.om överrätt har upphävt ett beslut om förvandlingsstraff för 5.om åklagares beslut att meddela åtalsunderlåtelse har återkallats, 6.om besöksförbud har upp- hävts eller 7.när den registrerade har av- Utöver vad som följer av 16 § skall uppgifter om 1.fängelse- eller förvand- lingsstraff för böter gallras efter frigivningen, 2.fängelsestraff som skall an- ses helt verkställt genom tidigare frihetsberövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befriats gallras efter domen eller beslutet, 3.fängelsestraff som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § eller förvandlings- straff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverk- ställighetslagen (1979:189) gall- ras efter det att straffet föll bort, 4.skyddstillsyn eller villkor- lig dom gallras efter domen eller beslutet, 5.sluten ungdomsvård gallras efter det att påföljden helt verkställts, 6.överlämnande till vård in- om eller vård en- ligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras efter domen eller beslutet, 7.överlämnande till rättspsy- kiatrisk vård gallras efter utskrivningen, 5.om åklagares beslut att meddela åtalsunderlåtelse har återkallats, 6.om besöksförbud har upp- hävts eller 7.när den registrerade har av- Utöver vad som följer av 16 § skall uppgifter om 1.fängelse- eller förvand- lingsstraff för böter gallras efter frigivningen, 2.fängelsestraff som skall an- ses helt verkställt genom tidigare frihetsberövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befriats gallras efter domen eller beslutet, 3.fängelsestraff som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § eller förvandlings- straff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverk- ställighetslagen (1979:189) gall- ras efter det att straffet föll bort, 4.skyddstillsyn eller villkor- lig dom gallras efter domen eller beslutet, 5.sluten ungdomsvård gallras efter det att påföljden helt verkställts, 6.överlämnande till vård in- om eller vård en- ligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras efter domen eller beslutet, 7.en samhällsskyddsåtgärd gallras efter upphävandet, 8.böter gallras efter domen, beslutet eller godkän- nandet av strafföreläggandet el- ler föreläggandet av ordningsbot, 9.att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras efter domen eller beslutet, 10.åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter beslutet, 11.beslut om besöksförbud gallras efter beslutet och 12.beslut om utlämning för brott gallras efter beslutet. 8. böter gallras efter domen, beslutet eller godkän- nandet av strafföreläggandet el- ler föreläggandet av ordningsbot, 9.att någon har förklarats ha begått den åtalade gärningen men är fri från ansvar enligt 1 kap. 2 a § första stycket brotts- balken, gallras efter do- men, 10.åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter beslutet, 11.beslut om besöksförbud gallras efter beslutet och 12.beslut om utlämning för brott gallras efter beslutet. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder att 2 och 4 §§ skall ha föl- jande lydelse. Den som har varit häktad på grund av misstanke om brott har rätt till ersättning, 1.om det meddelas frikännande dom, åtalet avvisas eller avskrivs eller förundersökningen avslutas utan att åtal väcks, 2.om det för en viss del av brottsligheten meddelas frikännande dom, åtalet avvisas eller avskrivs eller förundersökningen avslutas utan att åtal väcks, och det är uppenbart att frihetsinskränkningen inte skulle ha beslutats endast för den övriga brottsligheten, 3.om något brott i domen hänförs till en mildare straffbestämmelse och det är uppenbart att frihetsinskränkningen 4.om beslutet om frihetsinskränkning efter överklagande eller överprövning upphävs eller ersätts av ett beslut om en mindre ingri- pande åtgärd, eller 5.om beslutet om frihetsinskränkning undanröjs utan att det beslu- tas om ny handläggning. Vad som sägs i första stycket gäller också den som på grund av misstanke om brott har varit anhållen i sträck. Den som har utsatts för en sådan frihetsinskränkning har också rätt till ersättning, om beslutet om anhållande upphävs efter avslag på en häkt- ningsframställning. Vad som sägs i första stycket 1, 2, 4 och 5 gäller också den som på grund av misstanke om brott i sträck har varit underkastad rese- förbud eller anmälningsskyldig- Vad som sägs i första stycket 1, 2, 4 och 5 gäller också den som på grund av misstanke om brott i sträck har varit underkastad rese- förbud eller anmälningsskyldig- het, intagen för rättspsykiatrisk undersökning eller tagen i förvar av befälhavare på fartyg eller luftfartyg. het, intagen för ansvars- eller samhällsskyddsutredning eller tagen i förvar av befälhavare på fartyg eller luftfartyg. Den som har avtjänat fängelse- straff, sluten ungdomsvård eller förvandlingsstraff för böter har rätt till ersättning, om det efter överklagande eller anlitande av särskilt rättsmedel meddelas fri- kännande dom eller döms ut en mindre ingripande påföljd eller om den dom som har legat till grund för verkställigheten un- danröjs utan beslut om ny hand- läggning. Detsamma gäller den som efter beslut av domstol en- ligt 31 kap. 3 § har varit intagen för rättspsykiatrisk vård. Den som har avtjänat fängelse- straff, sluten ungdomsvård eller förvandlingsstraff för böter eller har undergått en samhälls- skyddsåtgärd har rätt till ersätt- ning, om det efter överklagande eller anlitande av särskilt rätts- medel meddelas frikännande dom eller döms ut en mindre in- gripande påföljd eller om den dom som har legat till grund för verkställigheten undanröjs utan beslut om ny handläggning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister att 4 och 6–8 §§ skall ha följande lydelse. uppgifter om en person för vil- uppgifter om en person för vil- ken ett rättspsykiatriskt utlåtande ken ett rättspsykiatriskt utlåtande (1991:1137) om enligt 7 § lagen motsvarande utlåtande eller intyg (1991:2041) om särskild perso- enligt äldre lagstiftning har ut- nutredning i brottmål, m.m. eller motsvarande utlåtande eller intyg enligt äldre lagstiftning har ut- färdats. Uppgifterna får inte föras in i registret förrän domen i det mål i vil- ket utlåtandet eller intyget inhämtats har vunnit laga kraft. Har åtalet helt ogillats får inga personuppgifter från det brottmålet föras in i re- gistret. För varje person får endast de uppgifter registreras som anges i 5– 9 §§. För varje person får det registre- ras uppgifter från det undersök- ningsförfarande som avses i 4 § första stycket beträffande 1.vilken domstol som har be- gärt undersökningen, 2.frihetsberövanden i målet, 3.de brott som personen är misstänkt för i målet, För varje person får det registre- ras uppgifter från det undersök- ningsförfarande som avses i 4 § första stycket beträffande 1.vilken domstol som har be- gärt undersökningen, 2.frihetsberövanden i målet, 3.de brott som personen är misstänkt för i målet, och diagnostiska bedömningar, och diagnostiska bedömningar, 6. förslag till påföljd, samt 6. förslag till påföljd eller an- nan straffrättslig åtgärd, samt 7. yttrande av Socialstyrel- 7. yttrande av Socialstyrel- sens råd för vissa rättsliga soci- sens råd för vissa rättsliga soci- ala och medicinska frågor. ala och medicinska frågor. För varje person får det registre- För varje person får det registre- ras sådana uppgifter ur domen ras sådana uppgifter ur domen 1. utgången i ansvarsdelen 1. utgången i ansvarsdelen 2. utdömd påföljd eller med- 2. utdömd påföljd eller sam- delad påföljdseftergift, samt hällsskyddsåtgärd enligt 32 kap. 2 § eller meddelad 3. beslut om utvisning enligt 3. beslut om utvisning enligt 4 kap. 7 § utlänningslagen. 4 kap. 7 § utlänningslagen. För varje person som har över- För varje person som har dömts lämnats till rättspsykiatrisk vård, till fängelse, samhällsskyddsåt- dömts till fängelse eller sluten gärd enligt 32 kap. 2 § brotts- balken eller sluten ungdomsvård får uppgifter om vård enligt la- om rättspsykiatrisk vård registre- gen (1991:1129) om rättspsykiat- risk vård registreras. Uppgifter enligt första stycket får avse 1.tidpunkt när vården har påbörjats, avbrutits och upphört, 2.på vilka sjukvårdsinrättningar personen har vårdats, samt 3.vilka diagnoser som har ställts i samband med utskrivning. Denna lag träder i kraft . 82 Senaste lydelse 2000:362 Uppdraget och dess genomförande 139 1 Uppdraget och dess genomförande Principen att vissa personer bör ges straffrättslig särbehandling på grund av sin psykiska status gäller , både i vårt land och i andra länder. Huvuddragen i den nuvarande regleringen av påföljder för psykiskt störda lagöverträdare kom till när infördes . Genom en reform började en ny lagstiftning om psyki- atrisk vård av lagöverträdare att gälla. Vidare ändrades påföljdsregler. Reformen innebar bl.a. att begreppet allvarlig psykisk störning infördes i lagstiftningen. Därutöver infördes den särskilda ut- skrivningsprövningen. Kommittén har fått i uppdrag att lämna förslag till en reformerad reglering av det straffrättsliga ansvaret samt formerna för ingripanden mot psykiskt störda lagöverträdare. Reformen skall syfta till att åstad- komma en ordning som innebär att psykiskt störda personer som begår brott och som är straffrättsligt ansvariga kan dömas till en påföljd som tillgodoser kravet på ett rimligt ingripande med hänsyn till det begång- na brottet. Reformen syftar också till att psykiatrin inte skall bära ett ansvar för straffrättsliga aspekter eller behovet av samhällsskydd än som motiveras av ett vårdbehov. Kommittén skall analysera argumenten för och emot att införa en tillräknelighetsreglering och de konsekvenser en sådan förändring skul- le medföra. I samband härmed skall kommittén överväga om det finns behov av att lagreglera frågan om ansvar vid tillfällig sinnesförvirring som uppkommit utan eget vållande. En annan viktig fråga som kommittén skall ta ställning till är hur påföljdsregleringen för de psykiskt störda lagöverträdarna skall utfor- mas. En särskild fråga i detta sammanhang är om det finns ett påtagligt praktiskt behov av en särreglering när det gäller de utvecklingsstörda. Med utgångspunkt från de övriga lösningar kommittén föreslår skall vi också analysera behovet av ett system med samhällsskyddsåtgärder samt om det är möjligt och lämpligt att införa ett sådant system. Vi skall också överväga hur behovet av rättspsykiatrisk vård för in- tagna i kriminalvårdsanstalt bäst tillgodoses. 140 Uppdraget och dess genomförande Slutligen skall vi lämna förslag till hur ansvaret för den rättspsyki- atriska vården skall fördelas. Kommitténs direktiv återges i sin helhet som bilaga 1. Kommittén påbörjade sitt arbete . Under arbetets gång har vi tagit del av såväl inhemsk som utländsk litteratur, artiklar, rapporter och statistik på området. Kommittén har också samlat in ett stort antal domar rörande psykiskt störda lag- överträdare. Nytt material har beaktats fram till . För att få en bild av hur den rättspsykiatriska vården fungerar har vi genomfört två enkätundersökningar. Den första enkäten avsåg vilka problem som finns i dagens system. Enkäten skickades till samtliga sex regionvårdsenheter och till 45 läns- och allmänpsykiatriska kliniker. Vidare skickades enkäten till 15 kriminalvårdsanstalter, 5 häkten, 5 fri- vårdskontor, 5 ungdomshem knutna till SiS och 30 kommuner. Den andra enkäten tog sikte på kostnaderna för den rättspsykiatriska vården och skickades till samtliga sjukvårdshuvudmän. I enkäten ställdes frågor om antalet patienter som per vårdades på regionvårdsklinik, rättspsykiatrisk länsklinik och allmänpsykiatrisk klinik samt den faktiska vårddygnskostnaden för respektive vårdnivå. Till flera av våra sammanträden har vi bjudit in särskilda gäster för att diskutera olika frågor, t.ex. frågorna om tillräknelighet och risk- bedömningar. Personer som deltagit i dessa sammanhang är överläka- ren och föredraganden i Rättsliga rådet , överläkaren , professorn , överläkaren och överläkaren . Ytterligare personer som inbjudits är lagmannen , docenten , chefsöverläkaren och psykiatrisamordnaren . Kommittén har för att diskutera hela eller delar av utredningsupp- draget sammanträffat med företrädare för , , SiS och Statskontoret. Vi har även inhämtat synpunkter från patientorganisationerna För- bundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB) och Föreningen (). Sekretariatet har gjort studiebesök på Regionpsykiatriska kliniken i och på Finnhults vårdhem i . Sekretariatet har också före- tagit en studieresa till där bl.a. anstalten Herstedvester be- söktes. Uppdraget och dess genomförande 141 Företrädare för kommittén har deltagit i ett antal konferenser och seminarier med anknytning till utredningsuppdraget. Vidare har sekre- tariatet på nära håll följt det utvecklingsarbete angående den rättspsyki- atriska vården som pågår inom . Härutöver har kommittén i olika sammanhang fått ta del av värdefulla synpunkter från ett stort antal personer som delat med sig av sin erfarenhet och kunskap på området. Slutligen har vi samrått med två andra utredningar, rätte- gångsutredning (dir. 1999:62) och Utredningen om frigivningsprövning av livstidsdömda m.m. (dir. 2000:85). Vid en reform som trädde i kraft (reform) fick påföljdsregler beträffande psykiskt störda lagöver- trädare sin nuvarande utformning. började en ny lagstiftning om psykiatrisk tvångsvård att gälla. En viktig nyhet var att samma begrepp infördes i BrB och i den all- männa tvångsvårdslagstiftningen. I BrB:s reglering av lagöverträdare med psykiska avvikelser förekom tidigare begreppen sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan själslig abnormitet av så djupgående natur att den måste anses jämställd med sinnessjukdom. Genom re- form ersattes dessa begrepp med samlingsbegreppet allvarlig psykisk störning. Samma begrepp infördes i den allmänna tvångsvårdslagstiftningen och ersatte där det tidigare kravet på psykisk sjukdom och därmed jämställd psykisk abnormitet som förutsättning för sluten psykiatrisk vård. Med den ändrade begreppsbildningen ville man undanröja den bristande överensstämmelsen mellan den straffrättsliga regleringen och den allmänna vårdlagstiftningen samt anpassa den straffrättsliga sär- regleringen till aktuell terminologi inom psykiatrin. Härutöver innebar reformen att den s.k. särskilda utskrivningspröv- ningen infördes. Nedan beskrivs översiktligt de nu gällande reglerna rörande psy- kiskt störda lagöverträdare. Den som har begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning får enligt 30 kap. 6 § BrB inte dömas till fängelse, det s.k. fängelseförbudet. Om rätten i ett sådant fall finner att inte heller någon annan påföljd bör ådömas, skall den tilltalade enligt samma lagrum vara fri från påföljd. För att fängelseförbudet skall vara tillämpligt krävs att det förelig- ger ett orsakssamband mellan störningen och brottet. Enligt förarbete- na1 till reform bör det i regel inte föreligga några svårigheter att ta ställning till frågan om ett orsakssamband. Om gärningsmannen var allvarligt psykiskt störd vid gärningstillfället, torde det ofta vara uppenbart att brottet begåtts under påverkan av störningen. I proposi- tionen framhålls emellertid att kravet på orsakssamband inte kan anses uppfyllt, om den psykiska störningen inte kan antas ha haft ett avgö- rande inflytande på gärningsmannens handlingssätt. I 29 kap. 3 § första stycket 2 BrB finns en regel om strafflindring som kan bli tillämplig i mål med psykiskt störda lagöverträdare. Där sägs att såsom en förmildrande omständighet vid bedömningen av straffvärdet särskilt skall beaktas om den tilltalade till följd av psykisk störning haft starkt nedsatt förmåga att kontrollera sitt handlande. Om det är påkallat med hänsyn till brottets straffvärde, får rätten i ett sådant fall döma till lindrigare straff än vad som är föreskrivet för brottet. 2.1.4Överlämnande till rättspsykiatrisk vård Lider den som har begått ett brott, för vilket påföljden inte bedöms kunna stanna vid böter, av en allvarlig psykisk störning, får rätten en- ligt 31 kap. 3 § första stycket BrB överlämna honom till rättspsykiat- risk vård. Något krav på orsakssamband mellan den psykiska störning- en och den gärning som begåtts uppställs inte. Har brottet begåtts under påverkan av en allvarlig psykisk störning, får rätten enligt andra stycket samma lagrum besluta att särskild ut- skrivningsprövning enligt LRV skall äga rum vid vården. Förutsätt- ningen är att det till följd av den psykiska störningen finns risk för att den tilltalade återfaller i brottslighet som är av allvarligt slag.