sou · GQB33d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Bedömningar av rättspsykiatriska utlåtanden i rättsli- ga råd, Information 2 - 1999 (förf. ) Kan oförklarligt våld förklaras? Inlägg vid RMV:s rättspsykiatriska forbildningsdagar (RMV Information 2 - 2000) Riskbedömning vid rättspsykiatrisk undersökning. Riktlinjer och reflek- tioner (2000:1) Riskbedömningar och riskhantering - principiella frågeställningar och praktisk verksamhet Ett seminarium med forskare och myndigheter anordnat av , och Brotts- förebyggande rådet (RMV Information 3 - 2000) föreskrifter och allmänna råd om rättspsykiat- risk undersökning (SOSFS 1996:14) Utredning och omhändertagande av psykiskt störda lagöverträdare i (1995:1) Tillämpningen av lagen om psykiatrisk tvångsvård. Allmänna råd från 1991:9 Tillämpningen av lagen om rättspsykiatrisk vård. Allmänna råd från 1991:10 Psykiatrisk tvångsvård – effekter av ny lagstiftning. (följer upp och utvärderar 1994:2) Psykiskt störda lagöverträdare. (följer upp och utvär- derar 2000:2, ansvarig ) föreskrifter och allmänna råd om psykiatrisk tvångs- vård och rättspsykiatrisk vård (SOSFS 2000:12) Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psy- kiatrireform. (följer upp och utvärderar 1999:1) Innehåll och kvalitet i den rättspsykiatriska vården. (Rapport från , Psykiatriuppföljningen 1997:13) Effektivare kriminalvård - en hinderanalys. Rapport från Riksrevi- sionsverket (RRV 1999:27) Diagnostiska kriterier enligt DSM IV. (svensk översättning) 1995 Riksåklagarens cirkulär C:I 124 (om åtalsunderlåtelse) Kommentar öfver Strafflagen. , och jämte förklaringar till den nya lagstiftningen om brott mot staten och all- mänheten. En kommentar, Kap. 1–12. Brotten mot person och förmögenhetsbrotten m.m. (lösblad), cit. En kommentar, Kap. 13-24. Brotten mot allmänheten och staten m.m. (lösblad), cit. , , , , och , . En kommentar, kap. 25–38. (lösblad), cit. , , , och . Kommentar till lag med ändringar. Lagen och psykiatrin. Kommentarer och författningar om psykiatrisk tvångsvård, rättspsykiatri m.m. 1992. m.fl., Lagen och psykiatrin). och , Psykiatrin, tvånget och lagen, En lagkommentar i historisk belysning till den psykiatriska tvångslag- stiftningen , 2 uppl. m.fl, Nya . Del 1–3. RB I–III). Ot prp nr 87 (1993–94) Om lov om endringer i straffeloven m v Strafferettslig utilregnelighet og strafferettslige særre- aksjoner. NOU 1983:57 Straffelovgivningen under omformning (Straffelov- kommisjonens delutredning I) NOU 1990:5 Strafferettslige utilregnelighetsregler og særreaksjoner (Straffelovkommisjonens delutredning IV) NOU 1992:23 Ny straffelov – alminnelige bestemmelser. (Straffe- lovkommisjonens delutredning V.) 66/1988 rd med förslag till lagändringar i strafflagen och vissa andra lagar (första etappen av det finska strafflagsprojektet) 94/1993 rd med förslag till lagändringar i strafflagen och vissa andra lagar (andra etappen av det finska strafflagsprojektet) . 128 (1993) Legislating the Criminal Code. Offences against the person and general principles. (Förslag från engelska angående brotten mot person och vissa allmänna princi- per.) 127 (1993). Intoxication and Criminal Liability. (Rapport från engelska rörande straffansvar vid rus) Vagn , , , , Kommenteret straffelov. Almin- delig del. ), Straffeloven med kommentarer, Første del. Refererade rättsfall och domar NJA 1969 s. 401 NJA 1990 s. 401 NJA 1995 s. 48 NJA 1996 s. 724 NJA 1998 s. 162 RH 1993:80 RH 2001:38 RÅ 2000 ref 39 Regeringsrättens dom i mål 4517-2001 Hovrättens över och , avd 2, dom , DB 2109 (överklagad till HD av Riksåklagaren) Refererade utländska rättsfall och rättsfall från case, House of Lords /, Mews´Dig. 349, M´Nagthen Rules (1843), [1843-60] All ER 229, (1998), [1998] 6 CL 623 (1984) , R v. [1984] AC 156 Aerts v. , 1998 s. 1939 () Ashingdane v. , Ser. Bizotto v. , 1996 s. 1724 () Guzzardi v. , Ser. Herczegfalvy v. , Ser. v. , 1997 s. 2391 () Lawless v. , Ser. Luberti v. , Ser. v. , 1996 s. 1913 () X v. , Ser. v. , Ser. Varbanov v. , dom Weeks v. , Ser. Winterwerp v. , Ser. Adlercreutz, Axel, Avtalsrätt I. Andenæs, Johs., Alminnelig strafferett. 1974 Ashworth, , Principles of Criminal , 2 uppl. Axberger, , Det allmänna rättsmedvetandet. BRÅ- rapport 1996:1, 1996 , , : Towards a New Modernity. 1992 , , Vuxna med DAMP/ADHD. 1999 , , En väg till fängelset? Om hyperaktivitet och aggres- sivitet. , , Psykiskt störda brottslingar. En studie av begreppet jämställd med sinnessjukdom - dess historiska bakgrund och prak- tiska tillämpning, 1989 , , Brottsligheten, psykiatrin och samhället. Introduk- tion till den medicinska kriminologin. , och , (andra rev. uppl 2000) HCR- 20. Bedömning av risk för framtida våld. Manual med instruktioner och kommentarer. : Forskningsenheten, Regionpsykiatriskt cent- rum. , , Straffrätt. Lärobok i rättskunskap för blivande landsfiskaler. , . m.fl., SVR-20. Riktlinjer för bedömning av risk för sexuellt våld. 1999 (svensk översättning) , , (Ed. ), Dangerous offenders. , , Inledning till etiken, 1996 , , Psykoser. Ett humanistiskt och biologiskt perspektiv. , , Dynamisk psykiatri i teori och praktik. , Hans Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommen- tar till om de mänskliga rättigheterna, 1997 Danermark, , , Samverkan. Välfärdssta- tens nya arbetsform. Diesen, , Bevisprövning i brottmål. , , , , , Brott, straff och kriminalvård. , Per , Processuella grundbegrepp och allmänna process- principer. , Per , Rättegång. Andra häftet, 7 uppl. , Per , , Rättegång. Fjärde häftet, 6 uppl. , , Tillräckliga skäl. Studier över förutsättningar- na för allmänt åtal. Forhandlingerne paa det fjortende nordiske Juristmøde. [Om straffansvar vid rus.] , , , Socialtjänstlagarna. Bak- grund och tillämpning. Franklin, (Ed. ), The Politics of . 1998 Frände, , Allmän straffrätt. Grann, , Personal Disorder and Violent Criminality (Diss.). , , Træk av den danske strafferet i EF-perspektiv. I. Ans- varslærens almindelige del. [] 1993 , , Svensk straffrätt. Första bandet 1901– 1905 Hare, , Psykopatens värld. 1997 (svensk översättning med förord av ) , H.L.A, Punishment and Responsibility. Essays in the Philosophy of . ), Straff och rättfärdighet – ny nordisk debatt. , , , Skadeståndsrätt. Hodgins, , (Ed. ), Violence, Crime and Mentally Disordered Offenders. Concepts and Methods for Effec- tive Treatment and Prevention. Hurwitz, , Den danske kriminalret. Utgiven av , 4 uppl. , Thorsvik, , Hur moderna organisationer fungerar. Jareborg, , Handling och uppsåt. En undersökning rörande dolus- lärans underlag. Jareborg, , Straffrättens ansvarslära. 1994 Jareborg, , Straffrättens gärningslära. 1995 Jareborg, , Straffrättsideologiska fragment. 1992 Jareborg, , Allmän kriminalrätt. Jeschek, , , Lehrbuch des Stra- frechts. , , Skadeståndsrätt. , , Culpa och samtycke inom skadeståndsrätten. Kropp, P. m.fl., . Bedömning av risk för framtida part- nervåld. Manual med instruktioner. 1999 (svensk översättning) , , Våld/aggression. Behandling av allvarligt psykiskt störda våldsbrottslingar. (State of the Art-dokument) Psykiatriuppfölj- ningen 1997:11. Lupton, (Ed. ), Risk and sociocultural theory. , (red. ), Svensk rättspsykiatri – en handbok. 2000 , R.D, Mental Condition Defences in the Criminal . McGuire, (Ed. ), What works: Reducing Reoffending – Guide- lines from Research and Practice. , m.fl. Rethinking risk assessment: the stu- dy of mental disorder and violence, 2001 Munktell, , i svensk rättsutveckling. Nagel, , Vad är meningen med alltihop? 2 uppl, 1992 , , On Crime, Punishment and Psychiatric Care. , , Rättegången i brottmål enligt RB. 3 uppl, 1968 , , Psykiatri. 5 uppl., 2000 , , they do it again? Risk assessment and manage- ment in criminal and psychiatry. och 1999 Printz, , Psykiskt funktionshindrades ställning i samhället. , , Utan vett och vilja. Om synen på brottslighet och sinnessjukdom, 1993 Pathways to the management of Mentally-ill Offenders in the Criminal system. Edited by , Rysosuke Kurosawa and . United Nations Interregional Crime and (). Reznek, Lawrie, or ill? Justifying the Insanity Defence. , , Samtycke till medicinsk vård och behandling. , , Brottsprevention som begrepp och samhällsfenomen. 430 Referenser SOU 2002:3 Skuld och ansvar. Straffrättsliga studier tillägnade . Skuldfrihet och ansvarslöshet. En hälsning till på 75 års- dagen av den gamles barnbarn. Utg. av , , och . Psychisch gestörte Straftäter im schwedi- schen und deutschen Recht. & Hogan, , Criminal . , , The Perception of Risk. , , De sinnessjukas straffrättsliga ställning i . Strahl, m.fl., Om påföljder för brott. 1955 Strahl, , Den svenska kriminalpolitiken, 1968 Strahl, , Allmän straffrätt i vad angår brotten. 1976 , , Om konfiskation som brottspåföljd (Diss.). Strömmerstedt, , Med vett och vilja? Uppsåtets gränser i dokt- rin och praxis. , , Mental Illness & Criminal Behavior (Diss.) Thyrén, , Förberedande utkast till strafflag. Kap. I–XIII. (Allmänna delen) 1916 Tännsjö, , Coercive Care. The ethics of choice in health and medicine. , , , Principled Sentencing. Waaben, , Det kriminelle forsæt. Waaben, , Strafferettens del, I, Waaben, , Strafferettens del, II, Welamson, , Om brottmålsdomens rättskraft (Diss.). Wetter, , Straffansvar vid rus. Wimmer, , Psykogene sindssygdomer. , , Domare mäter psykisk sjukdom. SvJT 1984 s. 402- 405 , , Rättspsykiatriska vårdtider vs. SvJT 1996 s. 717–724. , , , Rättspsykiatriska bedömningar i praktiken. Rapport från 1993:2. , (1997). Making risk predictions without an instru- ment. Three years experience of the new Swedish law on mentally di- sordered offenders. 21:59–64. (1998). Implementing the HCR-20 scheme for risk assessment in a forensic psychiatric hospital: Integrating research and clinical practice. 9:328–338. , , (1998). Riskbe- dömningar av framtida våld inom den rättspsykiatriska vården. Integre- ring av forskning och klinisk praxis vid två rättspsykiatriska vårdenhe- ter. 95:2469–2473. , Strand S (2000). Prediction of violence using the HCR-20: a prospective study in two maximum-security cor- rectional institutions. 11: 167-175. , m.fl., Ökad fokusering på riskbedömning och risk- hantering: Bättre behandlingseffekter inom den rättspsykiatriska vår- den. En uppföljningsstudie av patienter utskrivna från ett rättspsykiat- riskt specialsjukhus 1992-1998. SvJT 2000 s. 899-904 , , Det subjektiva rekvisitet vid psykisk abnor- mitet – en rättspsykiatrisk angelägenhet?, NTfK 1968 s. 277–299 , m.fl., Violence Risk Assessment: Science and Prac- tice. Legal and Criminological Psychology (1999), 4, 149-184 , Per , Mellandom i brottmål, SvJT 1954 s. 65-81 Erdös, Andras & Enkler, , vård – en rättsosäker straffpåföljd vid schizofrenidiagnos. Advokaten 1999 nr 9 s. 20 , , , De psykiatriska tvångslagarna har olika syften och bör därför ha olika regler för permissioner. Grann, , , Rättspsykiatriska riskbedömningar är etiskt försvarbara. Farlighet och återfallsrisk går att bedöma med precision klart bättre än slumpen. Grann, , , Replik: Skall externa experter be- döma återfallsrisken. 432 Referenser SOU 2002:3 , , Socialberedningens skuld. Skuld och ansvar. 1985, s. , m.fl., Psykiatrisk vård för fängelsedömda, NTfK 1999 s. 206-219 Hurwitz, , Om afskaffelse af straf. till , 1949, s. Jareborg, , Humanitet och straffbestämning. JFT 2000 s. 435-450 Kröber, , , Bad or ? Personality Disorders and Legal Responsibility –The German Situation. Sci.Law 18:679-690 (2000) Kiuru, , Är interneringen i tvångsinrättning i takt . JFT 2000 s. 485-498 Kronquist, , Tillräknelig eller inte? JFT 1997 s. 377-381 , , . Psykiskt störda lagöverträdare som dömts till vård återfaller ofta i våldsbrott. Folkhälsa (1999) s. 20- 23 Lappi-Seppälä, , Otillräknelighet och påföljdssystemet. JFT 1997 s. 358-376 Lernestedt, , Något om grunden för den mänskliga ansvarsför- mågan inom straffrätten. JT 1996-97 s. 323-351 , , Rättspsykiatri och kriminalpolitik – etiken måste dis- kuteras innan vi inför ett nytt system. 2000; 47:5512- 5519 , , Klinisk farlighetsbedömning i rapporten ning vid rättspsykiatrisk undersökning (2000:1) s. 71-79 , m.fl., Psykiska skador vanliga bland interner. , , Rättspsykiatrin & farlighetsbedömningar. Med erfa- renheter som instrument i 1999:9 , , , Åtalsunderlåtelse och psykisk stör- ning. SvJT 1985 s. 413-415 , , , Dagens rättstillämpning hot mot rättssäkerheten. Rättspsykiatrisk vård får inte bli internering. 1995; 92:4774–4777 , , Indragna permissioner inom rättspsykiatrisk vård – hur skall vi rehabilitera patienterna? 2000;44:5024, 5027 , , Does Psychiatric Disorder Affect the Likelihood of Violent Offending? A critique of the major findings. Med.Sci:Law (1999) Vol. , , Psykiskt störda lagöverträdare - riskgrupper, riskfaktorer och skyddsfaktorer, förebyggande insatser. , , Ansvar utan skuld? Den straffrättsliga bedömningen av gärningar, företagna under rus. Rättshistoriska studier tillägnade Gös- ta . 1977, s. , m.fl., Personality disorders, psychopaty and cri- me in a Norwegian prison population. Koncept 1998 (submitted) , , Skuld, ansvar och tillräknelighet – svenska reformer ur tyskt perspektiv. NTfK 2000 s. 89-102 , , , svarar: För- hållningssättet strider mot intentionerna i Psykiatrireformen. Läkartid- ningen 2000; 44 sid 5024-5027 , , Bedömningars ofullkomlighet en fara för rättssäkerhe- ten. JT 1998/99 s. 928-947 , , , Probalitity, Danger and Coercion: A Study of Risk Perception and Decisionmaking in Mental Health . and Human Behaviour (1995) 19(1) s. 49-65 Strahl, , Till frågan om skadeståndsskyldighet för barn i till (1951) s. 495-510 Strahl, , Straffansvar vid rus. SvJT 1965 s. , , Fri från påföljd. till Hans Thornstedt. 1983, s. Sørensen, , Det forsikringsretlige forsœtsbegreb i (red. ), Med lov ...Retsvidenskablige betragninger i anledning af professor fødseldag (1998) s. 257-269 , Per , Kan gärningspersonens uppsåt bevisas med håll- punkter i sinnevärlden?, Skuld och ansvar. 1985, s. , Per , Presumtionen om den för brott misstänktes oskyldighet. till , 1987, s. , , Rättspsykiatriska farlighetsbedömningar har poten- tial att bli vår tids steriliseringsfråga. , , Behovet av straffrättslig särbehandling av psy- kiskt avvikande brottslingar – vad är myt och vad är verklighet? JT 1999/2000 s. 612-641 , , Om bedömning av uppsåt hos psykiskt avvikande lag- överträdare. Skuld och ansvar. 1985, s. , , En ansvarslös reglering av den galnes skuld. Skuld- frihet och ansvarslöshet. 1994, s. , Dag, Den åtalade gärningen – några tankar om utformningen av gärningsbeskrivningar. utredande – en vänbok till , 1996, s. , , , Frikänd efter rättspsykiatrisk under- sökning. SvJT 1988 s. 543-551 , , , Fortsatt tvångsvård utan medi- cinska skäl. Tillämpning av rättspsykiatri i strid med internationell etikkodex. 93:4165–4167 (1996) , , A return to us and them? About the absence of an Irresponsibility Concept in Swedish Penal . Thesis at , Urbana-Champaign 2000 , , , Mellan två stolar Utveck- lingsstörd och lagöverträdare. Mandre, , Från observation till specialpedagogisk design. Licenti- atuppsats (Certec LTH 2:1999) 1999 SOU 2002:3 Bilaga 1 435 Ansvar och påföljder för psykiskt störda Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppdrag att utreda frågor om ansvar och påföljder för psykiskt störda lagöverträ- dare. Kommittén skall lämna förslag till en reformerad reglering av det straffrättsliga ansvaret samt formerna för ingripanden mot denna grupp av lagöverträdare. Reformen skall syfta till att åstadkomma en ordning som innebär att psykiskt störda personer som begår brott och som är straffrättsligt ansvariga också kan dömas till en påföljd som tillgodoser kravet på ett rimligt ingripande med hänsyn till det begångna brottet. Reformen syftar också till att psykiatrin inte skall bära ett ansvar för straffrättsliga aspekter eller behovet av samhällsskydd än som motiveras av ett vårdbehov. analysera argumenten för och emot införandet av en tillräknelighets- reglering och de konsekvenser en sådan förändring skulle medföra, överväga om det finns behov av att lagreglera frågan om ansvar vid tillfällig sinnesförvirring som uppkommit utan eget vållande, och om det finns ett påtagligt praktiskt behov av en särreglering när det gäller de utvecklingsstörda, ta ställning till hur påföljdsregleringen för de psykiskt störda lag- överträdarna skall utformas, med utgångspunkt från de övriga lösningar kommittén föreslår ana- lysera behovet av ett system med samhällsskyddsåtgärder samt om det är möjligt och lämpligt att införa ett sådant system, lämna förslag till hur ansvaret för den rättspsykiatriska vården skall fördelas, överväga hur behovet av rättspsykiatrisk vård, såväl i öppna som i slutna former, för intagna i kriminalvårdsanstalt bäst tillgodoses. Principen att vissa personer bör ges straffrättslig särbehandling på grund av sin psykiska status gäller , både i vårt land och i andra länder. Huvuddragen i den nuvarande regleringen om påföljder för psykiskt störda lagöverträdare kom till när infördes . Den straffrättsliga särbehandlingen gäller endast psykiskt störda och inte t.ex. utvecklingsstörda. Genom en reform 1992 började en ny lagstiftning om psykiatrisk vård av lagöverträdare att gälla. Vidare ändrades påföljdsregler (prop. 1990/91:58, bet. 1990/91:SoU13, rskr. 1990/91:329, bet. 1990/91:JuU34, rskr. 1990/91:330). Reformen innebar bl.a. att begreppet allvarlig psykisk störning infördes i lagstiftningen. Därutöver infördes den särskilda ut- skrivningsprövningen. Psykiskt störda lagöverträdare kan dömas till straffrättsligt ansvar. Enligt 30 kap. 6 § är det dock förbjudet att välja fängelse som påföljd, om brottet begåtts under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Om rätten finner att inte heller någon annan påföljd bör dömas ut, skall den tilltalade enligt samma paragraf vara fri från på- följd. Andra påföljder än fängelse kan emellertid dömas ut, även om gärningen begåtts under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Överlämnande till rättspsykiatrisk vård får enligt 31 kap. 3 § brotts- balken ske, förutsatt att påföljden inte bedöms kunna stanna vid böter, om den som har begått brottet lider av en allvarlig psykisk störning och det med hänsyn till hans eller hennes psykiska tillstånd och personliga förhållanden i övrigt är påkallat att han eller hon är intagen på en sjuk- vårdsinrättning för psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövan- de eller annat tvång. Rätten kan meddela beslut om särskild utskriv- ningsprövning om brottet begåtts under påverkan av en allvarlig psy- kisk störning och det till följd av den psykiska störningen finns risk för att den tilltalade återfaller i brottslighet som är av allvarligt slag. Vår- den skall i sådana fall upphöra om det inte längre till följd av den psykiska störningen som föranlett beslutet om särskild utskrivnings- prövning finns risk för att patienten återfaller i brott som är av all- varligt slag och det inte heller med hänsyn till patientens psykiska tillstånd eller personliga förhållanden i övrigt är påkallat att han är intagen för psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annat tvång. Beträffande dem som genomgår rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning görs, i samband med utskrivningen, inte någon prövning av risken för återfall i brott. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor inom den allmänna straffrätten. Utredaren fick i uppdrag att överväga bl.a. om regelsystemet är ända- målsenligt utformat vad avser bedömningen av gärningar som någon begått under självförvållat rus, under påverkan av en allvarlig psykisk störning eller under tillfällig sinnesförvirring som någon råkat i utan egen skuld. Uppdraget redovisades till regeringen (SOU 1996:185, Straffansvarets gränser). redovisade en modell för ett nytt reaktionssystem för psykiskt störda lagöverträdare. hölls en hearing i med anledning av utredningens förslag. De frågor som främst diskuterades var om det finns ett behov av att göra förändringar i det nuvarande systemet och om modell i så fall är en lämplig utgångspunkt för den fortsatta beredningen. De skriftliga yttranden som gavs in i anslutning till hearingen samt en redovisning av de synpunkter som framfördes finns tillgängliga i Justitiedeparte- mentet (dnr Ju98/2067). Regeringen beslutade om direktiv till en parlamen- tarisk kommitté (, dir. 1995:140) med upp- drag att utvärdera lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Kommittén överlämnade slutbetänkandet Rättssäkerhet, vårdbehov och samhällsskydd vid psykiatrisk tvångsvård (SOU 1998:32). Tvångs- psykiatrikommitténs slutbetänkande har remissbehandlats och bereds inom . Behovet av en översyn Den nuvarande regleringen av påföljder för psykiskt störda lagöver- trädare har utsatts för kritik från olika utgångspunkter. Vid den hearing som hölls i och som behandlade den modell för reglering som presenterat uttalade deltagarna också samfällt att det finns ett behov av att reformera den nuvarande lagstiftningen. Fängelseförbudet i 30 kap. 6 § Det nu gällande fängelseförbudet i 30 kap. 6 § innebär att en person som har begått ett brott under inflytande av en allvarlig psykisk störning inte kan dömas till fängelse. Om det för domen inte finns någon allvarlig psykisk störning som gör det påkallat med tvångsvård finns det inte heller någon möjlighet att överlämna honom eller henne till rättspsykiatrisk vård. Detta kan, särskilt om det är fråga om ett allvarligt brott, leda till otillfredsställande resultat eftersom domstolen kan hamna i en situation då den saknar möjligheter att döma ut en lämplig påföljd. har dock behandlat frågan om tillämpningen av fängelseförbudet vid tillfälliga tillstånd av psykotisk karaktär, utlöst av alkoholberusning, och funnit att ett sådant tillstånd inte är att anse som en allvarlig psykisk störning vid tillämpning av 30 kap. 6 § (NJA 1995 s. 48). Fängelseförbudet torde också innebära att det inte är möjligt att döma till villkorlig dom eller skyddstillsyn med föreskrift om samhälls- tjänst eftersom rätten i sådana fall i domslutet skall ange hur långt fängelsestraff som skulle ha dömts ut, om fängelse i stället hade valts som påföljd. Inte heller skyddstillsyn med föreskrift om kontraktsvård torde kunna komma i fråga förutsatt att domstolen i domslutet skall ange ett alternativt fängelsestraff. Intensivövervakning med elektronisk kontroll kan inte komma i fråga eftersom intensivövervakning är en form av verkställighet av fängelsestraff. Däremot är det möjligt att döma till villkorlig dom eller skyddstillsyn, om påföljden inte förenas med föreskrift och alternativstraff. När det gäller s.k. tillfälliga förvirringstillstånd är rättsläget något osä- kert. Med tillfällig förvirring avses bl.a. förvirring på grund av feber eller chock, i samband med epilepsianfall eller vid medicinering enligt läkares anvisningar. Gärningar som har begåtts under påverkan av en tillfällig sinnesförvirring som uppkommit utan eget vållande leder nor- malt inte till straffrättsligt ansvar. Någon uttrycklig reglering av frågan finns inte, och det kan diskuteras om ansvarsfrihet följer av en oskriven ansvarsfrihetsgrund eller av den allmänna uppsåtsregleringen. har som sin mening uttalat att det finns ett behov av att i lag reglera betydelsen i detta avseende av tillfällig för- virring som uppkommit utan eget vållande. Domstolen kan, i samband med överlämnande till rättspsykiatrisk vård, besluta att vården skall vara förenad med särskild utskrivningspröv- ning. Det innebär att frågan om utevistelser, permissioner eller vårdens upphörande prövas av allmän förvaltningsdomstol. För att den rätts- psykiatriska vården skall få upphöra i dessa fall krävs att det inte längre finns något behov sådan vård samt att det inte längre till följd av den psykiska störning som föranledde beslutet om särskild utskrivnings- prövning finns risk för att patienten återfaller i brottslighet som är av allvarligt slag.