sou · GQB3120d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Det innebär dock inte att alla förmågor skall återfinnas inom samtliga kurser eller att samma omfattning av förmåga skall finnas inom samtliga kurser eller inom en och samma kurs. De streckade linjerna mellan kärn- kurserna indikerar att undervisningen både kan organiseras ämnes- vis och ämnesövergripande och att de olika förmågorna kan sam- verka genom att de är integrerade och löper parallellt. I vissa fall kan en förmåga betonas framför övriga. Utifrån frågan om vilka specifika förmågor och kvaliteter i kunnandet som eleverna skall utveckla beskrivs relationen mellan förmåga och kursinnehåll inom respektive kärnkurs. Skall eleven exempelvis kunna kommunicera och behärska det svenska språket skall eleven kunna utveckla förmågan att söka och bearbeta information via olika medier/källor och kunna ge uttryck för erfarenheter, tankar och känslor via olika kommunikativa uttrycksformer. De enskilda kärnkompetenserna betygsätts inte separat. De ingår däremot i betygsättningen av kärnkurserna. De förmågor som utvecklas är både förutsättningar för och delar av det kunnande som utvecklas inom kärnkursen. När eleven bedöms värderas båda aspekterna som en integrerad helhet. 7.9Kärnämnena och deras funktion i förhållande till blocken – överväganden och förslag Att det skall finnas ämnen som är gemensamma för alla elever i gymnasieskolan är en självklar utgångspunkt för diskussionen om kärnämnen. Det förutsätts både i direktiven och i det struk- turförslag som lagts fram av kommittén. Det har också varit en självklarhet i de diskussioner som förts under utredningsarbetet med sektorsgrupper och andra. övervägan- den har således gällt vilka kärnämnena skall vara och vilken omfattning de skall ha. Med ledning av de kontakter kommittén haft kan slutsatsen dras att de flesta varken önskar eller förväntar några stora förändringar som gäller kärnämnen. Kommittén har ändå övervägt alternativa sätt att uttrycka det man vill uppnå, en viss bas av gemensamma kunskaper och kompetenser. Bland annat skulle ett gemensamt Kunskap, kompetens, kärnämnen block för en hel sektor med integrerade kärnämneskurser vara svårt att i praktiken genomföra, när kärnkurserna skall definieras inte endast med mål utan också med poäng. Om kärnämnena inte var identifierbara kurser utan i stället endast vissa mål som skulle uppnås , skulle det vara lättare att lägga upp undervisningen på ett bra sätt för de elever som skall läsa fler kurser inom samma ämnesområde. Det skulle också gå att lättare integrera kärnämneskunskapen i karaktärsämnena. Detta resone- mang gäller i speciellt hög grad matematik och andra kärnämnen som har sina tillämpningar i karaktärsämnen. Kärnämnet mate- matik skulle kunna uppfattas som vissa mål som skulle uppnås i respektive yrkesämne eller början av det som är karaktärsämnet matematik. Ett system som fokuserar på slutresultatet skulle innebära att alla elever har kunskaper i alla kärnämneskurser när de går ut gymnasie- skolan. Hur respektive sektor ägnat åt just kärnämnesdelen av ämnet skulle variera. Det finns svagheter med detta sätt att tänka. Risken är uppenbar att man kommer att uppfatta kärnämnet endast som ett redskap för karaktärsämnena och att ämnets egna kunskapsmål kommer i bakgrunden. Resonemanget är också mindre tillämpbart på kärnämneskurser som har en svag anknytning till yrkesämnen och andra karaktärs- ämnen. Dessutom finns det en viss risk att kärnämnesmålen inte uppmärksammas tillräckligt och därför aldrig uppnås. Att imple- mentera ett nytt sätt att tänka om kärnämnen skulle också innebära betydande svårigheter, som i sin tur skulle kunna leda till att fel saker fokuserades i införandet av den nya strukturen. Kommitténs slutsats blir därför att kärnämnena skall vara urskiljbara i för- hållande till blocken, ha separata kursplaner och betygsättas för sig. Kommittén vill i sammanhanget peka på de fyra perspektiv som finns i läroplanen och som skall påverka alla undervisning; ett historiskt, ett etiskt, ett internationellt och ett miljöperspektiv. Perspektiven har i sin tur fått genomslag i ett stort antal kursplaner för gymnasieskolan. Trots detta reses krav på att t.ex. historia och etik skall bli egna urskiljbara kärnämnen. Detta tyder på att tanken på kärnämnen utan egen kurs inte har någon större acceptans. Kommittén har också övervägt frågan om kärnkompetenser, dvs. samarbetsförmåga, initiativförmåga, förmåga att lära nytt, kommu- nikationsförmåga etc., som ett alternativ till kärnämnen. Kom- mittén instämmer här i det resonemang som förs av Kunskap, kompetens, kärnämnen Kompetenser är något som uppnås i förhållande till ett visst innehåll. Man lär sig samarbeta och ta initiativ medan man arbetar med sitt yrkesämne eller motsvarande. Dessa kompetenser bör därför komma till uttryck i måldokumenten både för hela studievägar och för kurser, men de skall inte vara utgångspunkten för självständiga kurser. Förutom de kompetenser som tidigare nämnts vill kommittén särskilt framhäva kompetensen att lära att lära. I ett livslångt lärande i ett samhälle och arbetsliv som ständigt förändras är detta en avgörande kompetens. Att lära att lära innefattar också en kunskap om människors läroprocesser och olika sätt för lärande och utveckling i grupp. Detta är en kompetens som alla gymna- sieeleverna bör träna redan från starten av utbildningen. Sammanfattningsvis anser kommittén att det även i fortsätt- ningen skall finnas kärnämnen som är definierade som kurser med urskiljbara mål och med en viss omfattning. Att kärnämnes- kurserna har ett omfång uttryckt i poäng får emellertid inte i fram- tiden lika litet som betyda att alla elever skall ha samma kvantum undervisning. För de elever för vilka kärnämneskursen är första steget i ett karaktärsämne bör ämnet planeras med hänsyn till hela förloppet. Andra elever kan behöva både en annan upp- läggning och mer tid. Kommittén förutsätter att de fyra perspektiv som finns i läroplanen även i fortsättningen skall prägla undervisningen i gym- nasieskolan. Till de fyra vill kommittén lägga ett genusperspektiv som bör komma till uttryck i måldokumenten. Vilka skall då kärnämnena vara? Dagens ämnen är som kom- mittén har konstaterat en historisk konstruktion, vilket också präglar undervisningens val av stoff. Kommittén har därför, för att betona att kärnan måste vara en integrerad del av hela utbildningen på en utbildningsväg, övervägt att ge kärnämnena andra avgränsningar och benämningar än , som tydligare fram- häver ämnenas funktionella eller tillämpade sida. Kärnämnena bör alltid så långt som möjligt integreras i karak- tärsämnena på respektive program, men det får inte betyda att de enbart ses som redskap för annan inlärning. Kärnämnena har den dubbla funktionen att vara ämnen med sitt eget kunskapsinnehåll och ämnen som stödjer individen i medborgarrollen och i arbets- livet. Dessa två aspekter på ämnena bör sammansmälta i under- visningen. Kommittén är därför tveksam till att ändra benäm- ningarna till tillämpad engelska, matematik osv. Kunskap, kompetens, kärnämnen Olika kärnämnen har olika förutsättningar när det gäller att integreras med karaktärsämnen. Svenska, engelska, matematik och estetisk verksamhet är ämnen som lätt blir redskapsämnen och därför också lätt kan integreras. Samhällsorienterande ämnen är mer oberoende av innehållet i studievägen och kan snarare integre- ras med varandra. Idrott och hälsa är en annan typ av ämne som mindre handlar om förståelse och mera om värderingar och attityder. Frågan om vad som skall vara en kärnämneskurs och vad som skall vara ett perspektiv i läroplanen som skall influera all under- visning kvarstår. Ersätter en kurs inom ett kunskapsområde mot- svarande läroplansperspektiv? Kan man t.ex. ha både en kärnämnes- kurs i historia och ett historiskt perspektiv? föreslår att dagens benämningar även fort- sättningsvis används på kärnämnena, vilket dock inte betyder att innehållet i dem skall vara exakt detsamma som . Att de ämnen som är behörighetsämnen till gymnasieskolan, svenska, engelska och matematik, också skall vara kärnämnen behöver knappast diskuteras. Också idrott och hälsa har en stark ställning som kärnämne av folkhälsoskäl. Det har också funnits i samtliga ungdomskolans skolformer. De tre små kärnämnena religionskunskap, naturkunskap och estetisk verk- samhet har däremot ifrågasatts bl.a. för att de är så små, endast 50 poäng. Man har i det sammanhanget diskuterat olika typer av sammanslagningar mellan olika kärnämnen och då har ibland också samhällskunskapen tagits in i den diskussionen. En arbetsgrupp inom departementet har föreslagit21 att de nuvarande kärnämnena samhällskunskap och religionskunskap samt vissa kursplanemål från historia förs samman till ett nytt tvärvetenskapligt kärnämne. Det integrerade kärnämnet skulle syfta till att utveckla en omvärldskunskap och medborgar- kompetens som bygger på etik och moral som grund för konflikt- lösning, emotionell och social kompetens. I den allmänna debatten har ämnet kommit att kallas etik och moral eller livs- kunskap, men i departementspromemorian föreslås inget namn. Inte heller finns det något förslag till omfattning. För att få ett bredare underlag för sina ställningstaganden har remitterat departementspromemorian till ett 50-tal skolor, högskolor, branschorganisationer m.fl. Alla – obe- 21 En utveckling av gymnasieskolans kärnämnen. skriftserie, nr 3 (2001). Kunskap, kompetens, kärnämnen roende inställning till det nya ämnet – framhåller hur viktigt det är att etik och moral diskuteras i gymnasieskolan. Endast 14 av 54 svar vill emellertid se detta som ett eget ämne. De som är negativa till ett eget betygsatt ämne framhåller hur viktigt det är att alla vuxna i skolan är beredda att diskutera etik och moral med ungdomarna och att alla lärare skall anknyta där det är naturligt. instämmer i de synpunkter som kommit fram i remissvaren. Diskussioner om etik och moral är viktiga inslag också i framtidens gymnasieskola, men man löser inte problemet att det finns för lite tid för sådana diskussioner genom att stuva om mål som redan finns i nya förpackningar, om man inte ökar den tillgängliga tiden. Tvärtom kan man befara att tiden för diskussioner minskar om man också skall rymma inslag av nutidshistoria på samma tidsutrymme som samhällskunskap och religionskunskap har . Stoffträngseln tenderar redan att vara stor inom det område vi diskuterar . Kursplanemål som rör etik och moral finns i ett stort antal kurser, på kärnämnessidan i religionskunskap och samhällskunskap och för övrigt i många yrkesämnen. Det finns emellertid andra kunskapsområden som efterfrågas som kärnämnen och som inte är lika väl företrädda i dagens kurser. Nutidshistoria är ett sådant område som också behandlas i departementspromemorian. Andra exempel är privatekonomi och konsumentkunskap. Detta är också områden som konkurrerar om utrymmet i det aktuella fältet. Kommittén finner att såväl estetisk verksamhet som religions- kunskap och naturkunskap representerar viktiga områden som bör finnas kvar i den gemensamma kärnan. Kärnämnenas totala omfång är i sig ett problem. Å ena sidan finns det höga ambitioner om att ge alla en god gemensam grund för sitt kommande liv i alla dess aspekter, å andra sidan måste det finnas ett tillräckligt stort utrymme kvar för de kunskaper i karak- tärsämnen som eleven behöver och för det individuella valet. Kommitténs bedömning är att de framtida kärnämnena inte kan få mycket större utrymme än dagens 750 poäng. Om dagens 50-poängskurser blev på 100 poäng skulle det totala poängtalet med oförändrat läge i övrigt bli 900, vilket minskar utrymmet för yrkesämnen och andra karaktärsämnen alltför mycket. föreslår därför följande kärnämnen i den framtida gymnasieskolan. Kunskap, kompetens, kärnämnen Ämnen med tyngdpunkt på kommunikativ kompetens: Svenska /svenska som andraspråk är ett centralt ämne i gymnasie- skolan som utgör en förutsättning och ett medel för många andra ämnen. Ämnet bygger på ett vidgat textbegrepp som också inkluderar bilden. Det betyder att också bild- och filmanalys är delar av svenskämnet. Även i fortsättningen bör moderna medier ingå som en självklar del. Kommittén menar dessutom att en viss förskjutning inom ämnet bör ske så att de mål som rör kommu- nikation och presentationsformer och som finns i C-kursen flyttas till kärnämnesdelen. Det betyder emellertid inte att littera- turläsning kan utgå. Kommittén har diskuterat att ändra namnet till tillämpad svenska men funnit att det skulle reducera ämnet till ett redskap. Bildningsaspekten måste också finnas kvar. Engelska bör vara ett kärnämne där tillämpningarna inom det egna karaktärsområdet starkt betonas. Eftersom de kommunikativa aspekterna bör vara dominerande i kärnämneskursen har funk- tionell engelska diskuterats som ett alternativt namn. Kommittén vill emellertid understryka att ämnet har ett vidare syfte än att stödja ett yrke. Rörligheten över nationsgränser har ökat kraftigt för de flesta, både som privatpersoner och i arbetet. Många söker sig utomlands för studier och arbete, många företag har infört engelska som arbetsspråk. Eftersom engelska mer och mer får karaktären av andraspråk är det viktigt att alla får det stöd de behöver för att uppnå en godtagbar nivå. Också matematik kan vara både ett språk och ett redskap. Matematik är ett viktigt verktyg för lärande och kunnande i andra gymnasieämnen, inte bara i fysik och kemi utan även i ämnen som biologi, ekonomi, samhällskunskap och bild. I många yrkesämnen finns matematiska kunskaper med som en förutsätt- ning. Därför bör kärnämneskursen starkt betona tillämpningarna inom det egna karaktärsområdet. För många elever är det avgöran- de att komma i kontakt med de praktiska tillämpningarna för att över huvud taget förstå principerna. Integreringen med karaktärs- ämnena är därför något som gynnar både matematik och karaktärs- ämne. Kunskaper i matematik är också viktiga i människors vardagsliv. Också här har tillämpad matematik diskuterats som nytt namn. Estetisk verksamhet har ett viktigt egenvärde som kulturbärare som de estetiska lärprocesserna befruktar arbetet inom alla ämnesområden och utgör en kraft i allt lärande. Kunskap, kompetens, kärnämnen sig på både verbala och icke verbala uttryck. Det formar kunskap genom olika sinnesupplevelser och är ett redskap och en stimulans för elevernas allsidiga personlighetsutveckling. Estetisk verksamhet kan ge nya infallsvinklar på det egna området om det anknyter till detta, men kan också behandlas som ett fristående ämne. Det betyder att det både är ett språk och ett kulturämne. Ämnen som syftar till förståelse av samtid och kultur: Historia bör ha två huvudsakliga syften. Dels skall ämnet ge en bakgrund till förståelsen av vår egen tid. Detta kan ske på olika sätt, men det övergripande målet bör vara att skapa sammanhang och förståelse av den historiska utvecklingen. Dels skall ämnet ge vissa insikter i kritiskt tänkande och granskning av uppgiftskällor. Det senare har i hög grad aktualiserats i och med den ökade användningen av Internet, där mycket material av skiftande värde finns att hämta. Samhällskunskap är det ämne som mer än andra bär upp de demokratimål och liknande övergripande mål som finns i läro- planen. Det bör fördjupa elevernas kunskaper om samhällsför- hållanden och samhällsfrågor. Ett annat syfte är att ge eleverna förutsättningar att förstå levnadsvillkor och samhällssystem i andra länder, vilket bör leda till en ökad kulturell förståelse. Det bör också ge en bakgrund att reflektera över samarbete och konflikter i internationella relationer. Religionskunskap erbjuder möjlighet att ta upp personliga ställ- ningstagande i samlevnadsfrågor som är aktuella för elever i gymnasieåldern. Det behövs också som ett forum för att diskutera moral och livsåskådning och förhållningssätt till olika kulturer och religioner. Ämnet har även en historisk och samhällelig aspekt, där exempelvis religionernas betydelse för framväxten av demokratin kan belysas. I när många internationella konflikter också har en religiös bakgrund kan ämnet bidra till förståelse. Kommittén har fört en diskussion om att föra samman dessa ämnen till ett större ämne eller förespråka att de integreras och betygsätts tillsammans. Kommittén kan se fördelar med en sådan lösning. Att integrera ämnen till ett SO-block på liknande sätt som i skulle kunna öka möjligheten att integrera dem med karaktärsämnen. En integration stödjer tanken att arbetslaget har ett ansvar för att undervisningen planeras som större helheter. Kunskap, kompetens, kärnämnen andra sidan ligger det ett egenvärde i att ämnena synliggörs var för sig. Kärnämneskurserna är ju alla första steget i ett ämne som på vissa studievägar kommer att byggas på till karaktärsämne. I grunden handlar det om ifall ämnena som sådana skall kunna urskiljas. (Se också kapitlet Kunskapens byggstenar.) Kommittén menar att de kärnämnen som föreslås ovan även i fortsättningen skall synas som enskilda ämnen. Arbetslag och elever kan sedan välja olika lösningar för den pedagogiska upplägg- ningen. Att man på skolan har en gemensam planering av ämnena så att onödiga dubbleringar undviks är rimligt, men kommittén menar att en sådan planering skall växa fram lokalt och inte genom centrala åtgärder. Naturkunskap ger möjlighet att anknyta både till dagens och morgondagens miljöproblem och till naturvetenskapliga tillämp- ningar inom det egna området. Naturkunskap har också en plats som ett allmänbildningsämne. Kunskaper om naturliga kretslopp, energiomvandling och om ekosystem bör tillhöra allas baskun- skaper. Naturvetenskaplig kunskap krävs för att kunna fatta välgrundade beslut i samhällsfrågor. anser att de naturvetenskapliga ämnena som en kunskap för alla har en alltför undanskymd plats i dagens gymnasieskola. Att vår tillvaro i så hög grad präglas av tekniska och naturvetenskapliga tillämpningar som den allmänna kun- skapen på området är tämligen låg är en paradox. En diskussion har förts om att öka kunskapsområdets tyngd genom att öka omfatt- ningen för kärnämnet naturkunskap. Kommittén kan emellertid inte se att det går att öka den totala mängden kärnämnen utöver förslaget nedan. En större tyngd för kunskapsområdet kan också åstadkommas om alla sektorer genomsyras av ett naturveten- skapligt perspektiv. Ett sådant naturvetenskapligt perspektiv skulle stödja det miljöperspektiv som redan finns enligt läroplanen. Kom- mittén anser alltså att ett naturvetenskapligt perspektiv skall skrivas in i sektorsmålen för samtliga sektorer. Ämne som syftar till att påverka livsstilen: Idrott och hälsa. Det är viktigt att ungdomar får kunskap om faktorer som påverkar människans hälsa och får hjälp att skaffa sig en livsstil som leder till god hälsa på lång sikt. I senaste budget- propositionen (prop. 2002/03:1) utrycker regeringen oro för Kunskap, kompetens, kärnämnen tendenser till minskad fysisk aktivitet hos barn och unga. Det sägs också att skolan skall få en mera aktiv roll i förhållande till elevernas hälsa. För att kärnämnet skall kunna bidra till detta måste det vara lustfyllt och motivationsskapande. är det relativt vanligt att elever inte går på lektionerna i Idrott och hälsa. har också diskuterat hur kärnämnenas omfattning skall anges. En tänkbar möjlighet är att endast ange en klumpsumma, 800 gymnasiepoäng, för alla tillsammans. Kom- mittén har emellertid stannat för att liksom ange ett poängtal för varje ämne. Sammanfattningsvis föreslår kommittén: Svenska/svenska som andraspråk 7.10Några ämnen som behöver uppmärksammas Matematik har en särställning genom att det både är ett kärnämne och kan vara ett karaktärsämne med stor tyngd. För elever som väljer att fördjupa sig i den riktningen kan det få betydande omfattning. Detta gör att man måste ställa särskilda krav på ämnet, bl.a. vad gäller kunskapsprogressionen. Matematik är ett av de tre behörighetsämnen som måste vara godkända från . Också till många högskoleutbildningar är matematik ett särskilt behörighetskrav, dvs. kurser utöver kärn- ämneskursen krävs. Målet att av årskullen skall gå vidare till högskolan kommer att innebära att fler elever kommer att behöva en utvidgad kompetens från gymnasieskolan. Kunskap, kompetens, kärnämnen Matematik är inte bara ett verktyg för andra ämnen som fysik, kemi, biologi och samhällskunskap. Kunskaper i och om ämnet är en naturlig del av ett modernt bildningstänkande. Ett aktivt med- borgarskap förutsätter också ett visst mått av matematisk kompe- tens. IT och hjälpmedel som datorer och grafritare har förändrat matematikens innehåll och arbetsmetoder och har gett upphov till och möjliggjort nya viktiga tillämpningsområden. Allt detta pekar mot att det krävs ett omfattande utveck- lingsarbete både vad gäller innehåll och former för matematikämnet i gymnasieskolan. menar att det måste finnas en helhetssyn på ämnet i grundskola, gymnasieskola och högskola så att övergångsproblemen minimeras. Ett nytänkande om kurser och kursuppdelning måste ske, så att dagens stoffträngsel ersätts av en utveckling mot mer generell matematisk kompetens. De moderna språken är i dagens gymnasieskola obligatoriska inslag på två av programmen, det naturvetenskapliga och det samhälls- vetenskapliga, men med något mindre omfattning . För övrigt kan de väljas inom utrymmet för valbara kurser och inom det individuella valet på samtliga program. Vad denna förändring har lett till när det gäller elevernas benägenhet att välja språk, får vi inga säkra uppgifter om förrän de första eleverna får sina slutbetyg enligt kursplanerevision, dvs. Enligt rapportering har emellertid benägenheten att välja språk redan minskat, vilket bl.a. visar sig genom att hög- skolorna nu måste anordna nybörjarkurser också i de vanligaste främmande språken. En annan tendens som noterat är att många elever hellre väljer de lättare nybörjarkurserna i nya språk än de mer avancerade kurserna i språk som de redan studerat . En anledning är att de då kan få bättre betyg, vilket påverkar meritvärdet till högskolan. Det är möjligt att det också finns andra anledningar till det svagare intresset för moderna språk, t.ex. att engelskan blivit så dominerande att andra språkkunskaper bedöms som onödiga. Det är inte uppgift att närmare analysera detta, men en sådan analys borde göras. Gym- nasiekommitténs förslag till struktur förväntas innebära att Kunskap, kompetens, kärnämnen moderna språk kan studeras av ungefär lika många elever som . Ett ökat obligatorium är ingen framkomlig väg. Kommittén menar emellertid att det är nödvändigt att i samband med nästa kursplanearbete se över poängsättningen av språkkurser- na så att de får ett poängvärde som bättre motsvarar deras svårig- hetsgrad. Kommittén vill framhålla att även kunskaper i språk på nybörjarnivå kan vara till glädje för den enskilde. I vissa yrken kan det också vara en fördel med ytliga kunskaper i flera språk. 8Utgångspunkter för en ny struktur för gymnasieskolan För att finna utgångspunkterna för en ny struktur för gymnasie- skolan har analyserat ungdomars situation i samhället samt arbetslivets krav på kompetens. Gymnasie- skolans uppdrag såsom det framstår i skollag och läroplan har också analyserats i ett föregående kapitel. Utvärderingar och sta- tistik rörande den nuvarande gymnasieskolan redovisas i kapitlet Erfarenheter av dagens gymnasieskola. Slutsatserna från dessa fyra inledande kapitel bildar grunden för de fortsatta överväganden som görs här för att komma fram till en ny struktur. Slutsatserna upprepas därför inledningsvis i detta kapitel. I utredningsdirektiven finns punkter som direkt pekar mot strukturella förändringar, t.ex. kravet på bredare ingångar i gym- nasieskolan. Syftet med detta kapitel är att sammanfatta de olika slutsatserna och övervägandena till utgångspunkter för en ny struk- tur för gymnasieskolan. 8.2Slutsatser om gymnasieskolan utifrån ungdomarnas situation