sou · GQB3122d3 · 2003-01-01 00:00:00 — I stads öppna anda ingick att låta ungdomar, som anlände för att demonstrera eller delta i aktiviteterna runt om i staden, bo på skolor. Likartad gästfrihet som vid fotbollsevene- manget borde gälla, enligt kommunalrådet . Kommunen ville bidra till att ungdomarna under ord- nade former hade någonstans att bo. , har ställt frågan: Var hade annars alla varit? De hade ju varit på stan, de hade belägrat , och överallt. fick alla ett anstän- digt ställe att vara på. har framhållit att beslutet om boendet skedde i samråd med i , ett arbetssätt som de brukar följa vid större arrangemang. fördes också diskussioner med nätverkens företrädare. Kommunen åtog sig att ta fram drygt 10 000 övernattningsmöjligheter. Behovet stannade på 9 000 platser. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vid ett möte med representanter från kommu- nen, polismyndigheten och framkom att Hvitfeldtska gymnasiet skulle bli en samlingspunkt och informa- tionscentral för aktivisterna, enligt en promemoria upprättad i polismyndigheten. Göteborgsaktionen 2001 planerade att hålla en motkonferens och förlägga flera seminarier på gymnasiet. Fältbio- logerna, som ingick i Göteborgsaktionen, var en av de organisa- tioner som skulle ha sammankomster på skolan. Vi lämnar i avsnitt 6.2.8 en beskrivning av arrangörerna av demonstrationer, möten och seminarier. Kommunen hyrde ut sammanlagt 16 skolor till Göteborgs- aktionen, 2001 och Attac. Skolorna fördelades av kommunen mellan demonstrationsorganisationerna. Polisen var närvarande vid dessa möten då skolorna fördelades, enligt . Göteborgsaktionen hade i ett tidigt skede, , framställt önskemål om att få tillgång till Hvitfeldtska och gymnasierna. Kommunen lät därför Göteborgsaktionen och Attac hyra bl.a. dessa skolor. Kommunen och demonstrationsorganisationerna skrev kontrakt om uthyrning och kommunen ställde vissa villkor. Ett var, enligt , att uthyrning av skolor bara skulle ske till de nätverk som hade av polisen godkända demonstrationstillstånd. Övriga villkor som kommunens fritids- och föreningsförvaltning ställde var bl.a.: x Organisationerna skulle utse bovärdar för varje skola. x Bovärdarna skulle utbildas. x Bovärdarna skulle kontrollera att inga obehöriga tog sig in i skolorna. x Bovärdarna skulle informera de boende om utrymningsvägar och övrigt som gällde brandskyddssäkerhet. x Organisationerna skulle kvittera ut ett antal boendekort. x De boende skulle få lösa boendekort med namn och person- nummer. Uppgifterna skulle dock inte överlämnas till polisen. x Boendekorten skulle kosta för , för . av summan skulle utgöra betalning för allmänna kommunikationer. x Skolans vaktmästare, som skulle finnas angiven på en av kom- munen upprättad lista, skulle vara kontaktman. Han/hon skulle hjälpa till med praktiskt arbete på respektive skola. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x Den ekonomiska redovisningen skulle organisationerna göra efteråt till kommunen. x Nätverken/hyresgästen skulle stå för eventuell skadegörelse. På de större skolorna utsågs även skolvärdar som hade det över- gripande ansvaret. Uthyrningen av skolorna inbringade . Totalt såldes cirka 3 900 boendekort. De boende betalade även för den mat som serverades på skolorna. hörde inte några varningssignaler från t.ex. polisen om att det kunde innebära vissa säkerhetsrisker att hyra ut skolorna till nätverken. Han har menat att om polisen kommit till dem och diskuterat och sagt att det inte var lämpligt att upplåta skolorna så hade man antagligen inte gjort det. Polisens agerande i boendefrågan i deltog i arbetet med att ta fram lämpliga skolor för övernattning. Myndighetens kontakt med om boende för demonstranter skedde inledningsvis genom chefen för planerings- staben . Även ställföreträdande kommenderings- chefen hade samtal med kommunens representanter om boendet. delgav han biträdande stadsdirektör , , polisens farhågor om att låta demonstranterna bo på de centralt belägna gymnasierna och Hvitfeldtska samt polisens önskemål om att kommunen skulle upplåta enbart skolor i ytterområdena. har sagt att vid ett möte förmedlade en del farhågor beträffande boendet i Hvitfeldtska gymnasiet. Han har vidare berättat att framförde denna synpunkt först då överenskommelse träffats med demonstranternas organisa- tioner om hyra av skolor för boende. har sagt att vi kunde bara konstatera att det var fait-à-compli, farhågorna kom . Han har vidare förklarat att det skulle vålla problem om skulle dra tillbaka sitt löfte om att hyra ut skolorna. Såvitt han kan minnas vidarebefordrade han inte polismyndig- hetens farhågor om Hvitfeldtska gymnasiet till kommunalrådet . bildades en arbetsgrupp inom som hade till uppgift att lösa praktiska frågor kring inkvartering, tältläger, transporter, toaletter m.m. Polismyndig- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hetens representanter var och som båda tjänstgjorde på kriminalunderrättelseroteln. På kriminalunderrättelseroteln konstaterade man att det via Internet spreds att ställde upp med inkvarte- ring och mat under EU-veckan till en låg kostnad. Poliserna på roteln såg en fara i att hyra ut skolor till subventionerade priser eftersom det skulle kunna locka militanta demonstranter till . De ansåg att det var olämpligt att hyra ut centrala skolor som Hvitfeldtska gymnasiet. Kommunens åtagande om logi och transport för demonstranter var ett skäl till att polismyndigheten skrev en andra komplettering av sin hotbild (se vidare avsnittet 6.2.6.6 Polisens hotbilder). förekom inom polismyndigheten diskussioner om hur polisen skulle förhålla sig till kommunens erbjudande om att hyra ut skolor till demonstranter. förde sådana samtal med chefen för planeringsstaben . Kommen- deringschefen har uppgett att polismyndigheten av förtroendeskäl inte kunde motsätta sig uthyrning av skolor. I kommunens arbetsgrupp framförde polismyndigheten ett önskemål om att skulle hyra ut endast skolor som låg väster om . ansåg att man där- med kunde undvika att få demonstrationståg in mot centrala från två håll. Önskemålet uppfylldes med något eller några undantag. Vid polismyndighetens tidiga bedömningar av hur stort område som skulle avspärras utgick polismyndigheten från vad som krävdes för att upprätthålla ordning och säkerhet. Beslut om avspärrningar kring fattades och kom att omfatta ett område som inkluderade och Katrinelunds gym- nasier. behövde disponera , Burås- skolan och Johannebergsskolan för daginkvartering av poliser i yttre tjänst under EU-kommenderingen. Dessa skolor blev därmed aldrig aktuella för uthyrning. Fördelningen av de utvalda skolorna skedde i samråd mellan kommunen och organisationerna. var, som vi tidigare nämnt, närvarande enligt . har uppgett att om polisen lagt sig i hade man tappat förtroendet och riskerat att de tillresta struntade i polisens beslut och rekom- mendationer. Dagarna före visade det sig att polisen inte fick till- träde till lokaler som upplåtit till Göteborgs- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i aktionen och Attac. Det gällde bl.a. Hvitfeldtska gymnasiet (se avsnitt 6.3.2.3 under rubriken mot Hvitfeldtska gym- nasiet). Säkerhetspolisens synpunkter på boendet Direktör , idrotts- och föreningsförvaltningen i kontaktade chefen för västa sektion . Han förhörde sig om det fanns några synpunkter från polisens sida på att upplåta skolor åt organisationer för övernattning. Hon sade att hon skulle kontakta polismyndigheten. har uppgett att hon delgav sin uppfattning att kommunen borde undvika att hyra ut de mest cen- tralt belägna skolorna, dvs. Hvitfeldtska gymnasiet och , och i stället ordna en mer perifer förläggning. Hon har vidare uppgett att hon delgav uppfattningen också till chefen för planeringsstaben vid ett samtal . har förklarat att han inte har någon minnesbild av samtalet. I Säkerhetspolisens hotbildsrapport från angavs att hotbilden var hög beträffande inhemsk extremism med be- tydande risk för angrepp. Säkerhetspolisen skrev bl.a. följande: Svenska aktivister ur den autonoma miljön hade deltagit i interna- möten i syfte att saluföra GBG 2001 och locka utländska anarkistiska och autonoma grupper att delta i protesterna. Skolor hade hyrts som logi för tillresande. Incheckning och fördelning av boendeplatser Kommunen hyrde Lagerhuset på plats, nära Folkets Hus vid . Lokalen fick disponeras av Göteborgsaktionen och Attac där de hade kansli under . På kansliet ägde incheckning och fördelning av boendeplatser rum . I Lagerhuset fanns också en nyhets- och informationsbyrå, Independent Media Center (IMC) som hade sin redaktion på fjärde våningen. IMC hyrde lokalen under av Nätverk- stan Kultur i . I motsats till flertalet andra skolor var Hvitfeldtska och gymnasierna tillgängliga för övernattning redan från Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Demonstranter som anlände tidigt till kom därmed att i stor utsträckning förläggas på de båda gymnasierna. 2001 ansvarade för Kungsladugårdsskolan och . Det var framförallt demonstranter från övriga nordiska länder som bodde på dessa skolor. 2001 åtog sig inte att boka rum för enskilda tillresta demonstranter. I Räddningstjänstförbunds uppgifter ingår ambulans- verksamhet och brandsläckning. startade planeringen inför . Ansvarig var brandingenjören . Planeringen skedde i samråd med bl.a. , , , i Västra Göta- land och . Till en början handlade den om hur trafikomläggningar och avstängningar av skulle på- verka framkomligheten för del. Oroligheterna under i på- verkade diskussionerna med samarbetsparterna och den egna plane- ringen. anpassade sina förberedelser till en mer hotfull situation. Tankarna på ett nytt sätt att arbeta inför större händelser tog form hos räddningschefen . tillsatte han en stab. Den bestod av sex personer och leddes av Per Jarring. Planering efter alternativa scenarier Det är rutin att vid större händelser får informa- tion om hotbilder från i . Inför tyckte Per Jarring att polismyndigheten uppträdde annorlunda. Han noterade att den inte ville tala om vad polisen trodde skulle hända. Han har vidare uppgett att mycket runt mötet var litet hemligare och att det var litet svårare att komma åt informationen än det kanske är för en annan aktivitet. Polisen talade, enligt Per Jarring, mycket om dialogen som den hade med de organisationer som hade fått tillstånd att demonstrera och fått lov att hyra kommunens skolor. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i utgick från vad som hänt vid tidigare topp- möten, däribland , då ett flertal bränder inträffade. Utifrån detta skissade på två alternativa hotbilder. Alternativ 1 var en situation där det för del skulle bli aktuellt att klara ett antal mindre, eller medelstora bränder, till exempel i en banklokal, i en eller i bilar. Alternativ 2 handlade om att ha en beredskap för större sabotage som skulle kunna skapa ett omfattande kaos. Enligt båda alternativen måste vara beredd på att mycket folk skulle röra sig ute i staden. skulle stora områden vara avspärrade. De fick räkna med att framkomligheten för räddningsfordonen skulle försvåras. stab arbetar i olika beredskapsnivåer – den gröna är normalläge, den gula är förhöjd beredskap och den röda är högsta nivå. Om något inträffar växlar staben upp till gul nivå genom att ringa runt och kalla in folk till tjänstgöring. Inför och under bestämdes att staben skulle befinna sig i gult beredskapsläge , det vill säga räddningsarbetet skulle kunna gå igång . x själva inhämta information om var deras insatser behövdes x ha en extra ledningsfunktion igång för att kunna hantera flera parallella händelser x hålla ett antal styrkor i beredskap så att all- tid skulle ha någon styrka att sätta in (planering för grund- beredskap) x arbeta med en offensiv beredskapsomflyttning, vilket innebar att styrkor skulle befinna sig ute i staden nära händelsernas centrum för att snabbt kunna rycka in vid behov Ett 40-tal personer inom arbetade extra med förberedelserna för och under själva mötet. Extra släck- nings- och ambulansfordon lånades in. Under själva mötesdagarna tillsatte en brand- och ambulansutbildad observatör i polisinsatsernas ledningsfordon. Det visade sig nämligen, enligt Per Jarring, vid insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet att upp- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ställningsplats inte gick att samordna med polisens. Per Jarring har framhållit betydelsen av närhet till polisens ledningsfordon för att snabbt kunna rycka in vid behov. ville, som vid tidigare tillfällen, ha en plats i polismyndighetens kommenderingsstab för sitt samverkansbefäl. Dennes uppgift var bl.a. att snabbt vidarebefordra information därifrån. Sjukvårdens beredskapsenhet ska samordna insatser som berör sjukvårdens organisation i . Föreberedel- serna bygger i stor utsträckning på hotbilder från Polismyndig- heten i och Säkerhetspolisen. Beredskapsenheten har redovisat sitt arbete i rapporten 15–, rapport om sjukvårdens agerande i Västra Götalandsregio- nen. Samarbetet med polisen startade ungefär före . Beredskapsenheten skriver i rapporten att polisens bedömningar om hotbilden var tämligen hög och man planerade därefter. Beredskapsenhetens förberedelser gick ut på att organisera och förstärka resurserna inom sjukvården genom bl.a. följande åtgärder: x och akut- mottagningar förstärktes. x Övriga sjukhus förberedde sig på att ta emot överflyttningar från Göteborgssjukhusen. x Primärvården fick ökad bemanning. x Specialistläkare organiserades så att de kunde göra hembesök på hotellen. x Ambulanssjukvården förstärktes med elva ambulanser x En ambulans med narkossköterska iordningsställdes till presi- dent Bush. x Ledningsgrupper för katastrofläge stod i beredskap. x En ledningsstab för tjänst dygnet runt på tio schemalagda per- soner förbereddes för tiden 13–. x En samverkansperson med uppgift att vara uppdaterad på hän- delseutvecklingen utsågs och skulle sitta i polishuset. Samma problem uppstod för Beredskapsenheten som för Rädd- ningstjänsten. Samverkanspersonen fick inte plats i polisens stab Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i vilket annars är brukligt vid större insatser. Beredskapsenheten skriver i sin utvärdering av att det är viktigt att få snabb information om händelserna för att förbereda sjukhusen. Den nya ordningen innebar att samverkanspersonerna aldrig var upp- daterade avseende det aktuella händelseförloppet utan de fick information via radio, TV och polisradion. utökades stads ordinarie katastrof- samordningsgrupp och fick namnet Göteborgs-samordnings- gruppen. I den ingick representanter för 15 förvaltningar och bolag inom . Gruppen träffades från för en lägesbeskrivning inför . Från höll gruppen sina möten i . Information från polis- myndigheten förmedlades till gruppen. Det skall alltid gå att snabbt sammankalla gruppen vid större på- frestningar på samhället. Ledamöterna samlas vid sådana tillfällen i i . Gruppen ska ha ett mer över- gripande perspektiv och lägger sig inte i det praktiska arbetet ute på fältet. Polisinsatsen under i var en av de största någonsin i . Förutom att skydda och säkerställa själva Europeiska rådets möte och president besök skulle polisen garantera säkerheten vid en mängd aktiviteter som pågick i anslut- ning till dessa två händelser. i hanterade 43 olika demon- strationer där sammanlagt 50 000 demonstranter deltog, enligt polisens uppskattning. Under de tre aktuella dygnen den 14–hade polismyndigheten 600 polisinsatser, varav några fick stor uppmärksamhet. Det gäller bl.a. vid Hvitfeldtska gymnasiet, /, , och . Sammantaget hade polismyndigheten cirka 2 500 poliser till sitt förfogande de . Poliseskorterna kring EU:s ledare och presidenten krävde stora polisresurser. En del poliser be- hövdes vid flygplatserna och dit delegationerna Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Andra skulle garantera säkerheten vid där hölls. Flera upplevde några av sina värsta dygn i sin tjänsteutövning då poliser och demonstranter drabbade samman. organisation och uppgifter har beskrivits över- siktligt i avsnitt 3.2. En av huvuduppgifter är att verka för samordning inom polisväsendet. Det innebär att Riks- polisstyrelsen skall svara för samordningen av polisens planering för sådana särskilda händelser där intresset av samordnade insatser är särskilt framträdande (3 § 2 förordningen [1989:773] med instruktion för ). I nämnda avsnitt har vi även redogjort för definitionen av särskild händelse. Enligt föreskriften FAP 201-1 är en särskild händelse en befarad eller inträffad händelse, som innefattar brott eller annan störning av den allmänna ordningen eller säkerheten, och som är så omfattande eller allvarlig att polisen för att kunna lösa sina uppgifter måste organisera, leda och använda sina resurser i särskild ordning. En särskild händelse är alltså av en sådan karaktär att polisin- satserna inte kan genomföras inom den vardagliga linjeorganisa- tionen. Polismyndigheterna brukar dock normalt klara sådana situationer utan inblandning. Inför EU-ordförandeskap var det således en uppgift för att ta ställning till hur den skulle genomföra en samordnad planering av resurserna inom polisväsendet inför cirka 80 EU-möten som skulle hållas på olika platser i . började planeringen inför EU-ord- förandeskap då en EU-förberedelsegrupp bildades. Uppgiften blev att utarbeta underlag och förslag till beslut av rikspolischefen i samband med det svenska ordförandeskapet i EU. Det innebar att förberedelsegruppen skulle utreda vilken organisa- tion och vilka arbetsformer som inom polisen skall gälla under ordförandeskapet, rekrytera personal för att bemanna organisatio- nen, kompetensutveckla personalen i språk, EU-kunskap, förhand- lingskunskap, utbytestjänstgöring m.m. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Rikspolischefen har förklarat att Rikspolis- styrelsen tog sitt samordningsansvar genom att bl.a. tillsätta en operativ förberedelsegrupp. Den tillsattes och fick följande uppdrag: Mot bakgrund av den information som kan förväntas lämna bör tillsammans med företrädare för polismyndigheterna, Säkerhetspolisen och göra bedömningar av om det av polisoperativa skäl skulle finnas hinder för ett genomförande av den tilltänkta mötesplanen. Sådana bedöm- ningar kan exempelvis leda till att mötesschemat justeras. För att kartlägga vilka problem som kan vara förknippade med dessa operativa frågor bör en särskild arbetsgrupp bildas. Gruppen bör ha till uppgift att identifiera eventuella problemområden och att beskriva ansvarsfördelningen. Gruppen bör också översiktligt beskriva resursåt- gången för planering och genomförande av stort respektive litet möte. Inrättandet av den nu nämnda arbetsgruppen innebär inte att ansvar för åtgärder flyttas. Polismästaren utsågs till ordförande i den operativa förberedelsegruppen. Skälet till att han utsågs var att han var chef för länsordningspolisen vid i och därmed skulle ansvara för förberedelserna inför toppmötet i . Rikspolischefen har förklarat: Att använder personer utifrån polisorganisa- tionen i arbete som initieras centralt är ingen nyhet. anses enligt rikspolischefen vara expert på ord- ningspolisverksamhet. Övriga ledamöter i arbetsgruppen var polisöverintendenten , Säkerhetspolisen, polisintendenten , och poliskommissarien , . I den slutliga handläggningen av beslutet att tillsätta den operativa förberedelsegruppen deltog rikspolischefen, överdirek- tören vid , Säkerhetspolisens generaldirektör och chef . Föredragande var byråchefen . har berättat att deltagarna diskuterade vem som skulle utses till ordförande i operativa förbe- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Han uppfattade att det var i som drev frågan om att skulle bli ord- förande. ansåg dock att saknade tillräcklig kompetens för uppgiften. Han framförde att , som tidigare hade varit polismästare i den öppna polisen och därför hade erfarenhet av såväl den öppna polisens arbete som säkerhetspolisens arbete, var lämpligare för uppdraget. har berättat att diskussioner uppstod om bl.a. hur ansvaret och uppgifterna skulle fördelas mellan Rikspolisstyrel- sen, Säkerhetspolisen och i Västa . De rörde vem som under skulle ansvar för säkerhetsarbetet. Överväganden av operativa förberedelsegrupp Den operativa förberedelsegruppens arbetsformer Det rådde enligt vad som har uppgivits stor oenighet mellan å ena sidan och å andra sidan de tre övriga ledamöterna. De hade framförallt svårt att enas om bl.a. ansvarsfördelningen mellan polismyndigheterna och när det gällde den övergripande planeringen och samordningen av polisens resur- ser. Därtill drev frågan om vem som skulle ansvara för livvaktsskyddet under EU-kommenderingen. Arbetet i den här gruppen bestod mest av bråk . Vi hade helt olika uppfattningar och därmed sagt att vi var tre mot en. hade en uppfattning och vi andra hade en annan. Vi var rätt osams kan jag säga. har beskrivet arbetet i liknande ordalag: Det fanns två läger. Det fanns ett läger för och ett läger i form av . Vissa saker var vi överens om, vissa andra var vi inte överens om. På sluttampen så blev det rätt så hårt och knöligt. förundrades över atmosfären i gruppen: Det var en mycket märklig atmosfär. Vi skulle kriga om något så viktigt som att polisen skulle sköta sitt arbete när skulle vara ordförande i . har sagt att ledamöterna inte var överens i vissa frågor, men att slutresultatet blev en rapport som alla kunde ställa sig bakom. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Den operativa förberedelsegruppen träffades . Den hade sammanlagt konferens i för att diskutera på vilket sätt skulle samordna plane- ringen inför ordförandeskapet. När sista mötet började hade ledamöterna inte enats på en enda punkt och det var innan de skulle lämna sin rapport till rikspolischefen. De tre ledamöterna anser att ville planera och genomföra EU-kommenderingen i utan inblandning från . Detta präglade förhandlingarna i den operativa förberedelsegruppen. Bedömning av hinder mot regeringens mötesplan Den operativa förberedelsegruppen skulle bedöma om det fanns anledning för regeringen att ändra den tänkta mötesplanen. Regeringen hade ännu inte bestämt hela mötesplanen. Ytterligare möten och platser för dessa skulle fastställas. Gruppen skrev att Säkerhetspolisen hade upprättat den första av flera hotbilder avseende ordförandeskapet. Av den framgick att det förelåg ringa risk för angrepp mot de då kända mötena. Gruppen enades utan omfattande diskussioner. Den skrev i sin rapport: Enligt bedömning kommer dock inte hotbilden i stort att förändras oavsett beslutade orter. Med de beslutade mötes- platserna som utgångspunkt har arbetsgruppen efter samråd med berörda polismyndigheter funnit att ett antal myndigheter har behov av resursförstärkning och specialistkompetens. Det har även fram- kommit att det finns vissa utbildnings- och investeringsbehov. Sammantaget är dessa problem inte större än att de hinner lösas . Således har gruppen funnit att det inte föreligger något hinder mot de tilltänkta mötesplatserna. Oenighet om central samordning av resurserna Ordförandeskapet i EU skulle beröra ett stort antal polismyndig- heter (exakt hur många var ännu inte känt) och sammantaget kräva en omfattande polisinsats. Till skillnad från ansåg den operativa förberedelsegruppens övriga ledamöter att detta räckte som skäl för att samordning och övergripande planering Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i skulle ske centralt, det vill säga av tillsammans med de polismyndigheter som skulle beröras av EU-mötena. Polismyndigheterna skulle dock fortfarande ansvara för den lokala planeringen och verksamheten på plats. ville å sin sida ha inflytande över planeringen. Han ville inte att den skulle styras från . Enligt honom var det de övriga polismyndigheterna som ansvarade för EU-möten var av samma åsikt. Ett stort antal poliser från hela landet skulle vid olika tillfällen arbeta tillsammans . Det gällde framförallt under toppmötet i .