sou · GQB347d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Denna fördelning var ju inte enbart resultat av en medveten politik utan också av olika tillfälligheter skapade av den ekonomiska utvecklingen . Önskar man vårda skattebasen kan denna restriktion bli kontra- produktiv. För att kombinera en god tillväxt med ett högt generellt skattetryck i en alltmer ekonomiskt integrerad värld tyder den mesta forskningen på att man bör minska marginaleffekterna. En mycket viktig princip är då att skatterna skall påverka beteendet hos hushåll och företag så lite som möjligt. Detta innebär bl.a. att skattebelastningen skall vara så lika på olika inkomstslag som möjligt, vilket också var en grundläggande princip i utformningen av dagens skattesystem . Det innebär att det inte skall löna sig att försöka etikettera sina inkomster på ett annat sätt för att minska beskattningen. Utredningens uppdrag, avgränsningar, m.m. och menar att ut- redningen har bortsett från hur avtalsreglerade förmåner vid sjukdom, förtidspensioner, etc. påverkar marginaleffekter. anser att det saknas ett dynamiskt tillväxt- perspektiv i analysen av skattestrukturen (bättre att främja tillväxt och dynamik än att skapa millimeterrättvisa för att helt eliminera skattebort- fallet). När det gäller finansiering av skattesänkningar borde utredningen också ha diskuterat alternativ som innebär besparingar i statens utgifter. Besparingar bör kunna ske genom att minska olika former av företags- stöd. anser att utredningen i främst två avseende borde ha varit mer belysande, nämligen hur en successiv ökad internationali- sering påverkar dels nivån för det samhällsekonomiskt mest lämpliga skatteuttaget2, dels förutsättningarna för inkomstutjämning genom det samlade skatte- och transfereringssystemet3. TCO menar att det behövs en betydligt vidare utredning för att bearbeta de kommande stora problemen inom det svenska skattesystemet. TCO saknar ett resonemang om hur finansieringen av välfärdstjänsterna ska se ut i ett längre tidsperspektiv. I längden är det inte hållbart att utan sam- manhängande plan eller principer defensivt ta bort eller sänka vissa skatter för kapitalägare och höginkomsttagare. har detta redan skett med fastighetsskatten och med den lägre skatten för utländska nyckelpersoner. Enligt utredningen bör detta nu även gälla förmögen- 2Allmänt kan det enligt KI sägas att en ökande internationalisering med alltmera integrerade kapital-, varu- och arbetsmarknader ökar de svenska skattebasernas känslighet för de svenska skattesatserna. Detta medför att den s.k. marginalkostnaden för offentliga inkomster, dvs. den samhällsekonomiska kostnaden för att öka skatteintäkterna med en krona, ökar trendmässigt vid oförändrade regler. Därmed tenderar också de samhällsekonomiskt optimala skattesatserna att minska trendmässigt. Om frågan gäller det samhällsekonomiskt mest lämpliga skatteuttaget uppkommer därför en mera markant konflikt mellan å ena sidan att ökande internationalisering talar för successivt minskande skattesatser och å andra sidan att den demografiska utvecklingen särskilt tenderar att öka de offentliga utgifterna och därmed påkalla ökande skattesatser. En tydligare identifiering av denna konflikt skulle allmänt förstärka utredningens slutsatser om att det är samhällsekonomiskt önskvärt att genomföra förändringar som breddar skattebaserna som t.ex. åtgärder som främjar ett högre arbetsutbud avseende såväl antalet personer som antalet arbetade timmar per person. 3Allmänt kan det enligt KI sägas att successivt alltmera internationellt rörliga skattebaser gradvis ökar de samhällsekonomiska kostnaderna för sådan omfördelning genom att ett starkt omfördelande system som det svenska i ökande utsträckning leder till att perioder då individer är s.k. nettobetalare i ökande utsträckning förläggs till andra länder medan perioder då individer är nettomottagare i ökande utsträckning förläggs till . Ett typexempel är att studieperioder som är starkt subventionerade i förläggs till , därefter följande perioder med höga arbetsinkomster förläggs till utlandet och senare perioder med höga vårdkostnader förläggs till . hets-, arvs- och gåvoskatten. försämras de offentliga finanserna och låg- och medelinkomsttagare tvingas i allt högre grad bära skattebördan. TCO föreslår att regeringen tillsätter ett tillväxtråd, vars uppgift bland annat borde vara att analysera det svenska skattesystemet ur ett större och mer sammanhängande perspektiv. En prioriterad fråga bör vara ett ökat arbetskraftsutbud. Näringslivets skattedelegation anser att utredningen lider av en rad allvarliga brister vilka kan sägas bottna i ett alltför defensivt förhållnings- sätt till möjligheterna att förbättra tillväxtförutsättningarna för svensk ekonomi. Detta förhållningssätt får anses hänga samman med att utred- ningen gjort en alltför försiktig tolkning av kommittédirektiven. En mer offensiv/progressiv ansats hade givit utredningen möjlighet att med större framgång analysera hur skattesystemet bör förbättras. Ett tillväxt- främjande perspektiv borde enligt delegationens mening ha tillämpats med större konsekvens. Delegationen understryker att utredningen bygger sin analys om skatternas betydelse för tillväxten på ett ofull- ständigt och inaktuellt underlag. Det har såväl teori- bilding som statistiska metoder utvecklas. Modernare undersökningar av skatters betydelse för tillväxten belägger att det finns ett negativt sam- band mellan skatter och tillväxt. Det ligger utanför detta remissyttrande att utförligare redogöra för utvecklingen av tillväxtforskningen . Kortfattat kan sägas att forskningen bl.a. utgår från endogena tillväxtmodeller, där sambanden specificeras så att skatters snedvridande effekter tillåts inverka på tillväxttakten. Empiriska test i en överväldig- ande majoritet av studier utförda i modern tid finner signifikanta nega- tiva samband. Vidare påpekar delegationen att kommittédirektiven anger som förutsättning att utredningen ska bedöma skattestrukturen givet förutsättningen bevarande av välfärdspolitiska ambitioner på dagens nivå. Denna förutsättning tycks ha haft en avgörande betydelse för utredningens uppläggning. Delegationen vill framhålla att det – inom ramen för den förutsättningen – är fullt möjligt att vidga perspektivet till en analys där högre uthållig tillväxttakt ger utrymme för inte bara bevarade, utan även höjda, välfärdspolitiska ambitioner. Lägre skatte- satser är inte synonymt med lägre skatteinkomster. I många fall är det motsatt förhållande som gäller. anser att det är av stor betydelse att skattebasernas stabilitet analyseras i ett långsiktigt perspektiv. vid anser att utred- ningens utgångspunkt, ett oförändrat totalt skatteuttag och inga för- delningsmässiga förändringar, innebär alltför stora begränsningar på en allsidig belysning av skattesystemets funktion. ser dock med tillfredsställelse att utredningen uppmärksammar frågan om skatteavvikelser i det svenska skattesystemet. anser att olika aspekter på migration är en utom- ordentligt central fråga som dock har belyst. Frågorna kring arbetskraftsutbudet och deltagandet på arbetsmarknaden sett i relation till skattebasdiskussionen skulle dock behöva belysas be- tydligt mer ingående än vad som görs i utredningen. anser att utredningens utgångspunkt var alltför defensiv. Frågan som borde ställas är hur det svenska skattesystemet skall se ut för att i en alltmer öppen värld bidra till att långsiktigt kan konkurrera med världens ledande ekonomier – inte hur vi skall kunna bevara ett givet skattetryck. Utredaren har också valt som en grundläggande utgångs- punkt att varje förändring av skattesystemet skall vara fördelnings- politiskt neutral. Någon egentlig argumentation varför detta skulle vara viktigt ges inte. Det är svårt att förstå varför just den statistiska fördel- ning som för stunden gäller mellan olika inkomstgrupper skall ha något speciellt värde. har en av västvärldens allra jämnaste inkomstför- delningar, vore det då per definition en olycka om skattesystemets in- verkan förändrades något – och om en utjämning är så viktig varför då inte skärpa utjämningen? syn på detta är att dagens mycket långt gångna utjämning har fört med sig betydande samhällsekonomiska kostnader och även orättvisor. Utbildning och arbetslivserfarenhet lönar sig dåligt och människors möjlighet att av egen kraft förändra sina villkor har beskurits. spelar skattesystemet en relativt begränsad roll i denna utjämning men att föra in ett fördelningspolitiskt status quo som grund- läggande restriktion för eventuella förändringar av skattesystemet är inget kan ställa sig bakom. HSB anser att utredningen redovisar en synnerligen intressant och ambitiös analys av utvecklingen av skattebaser och skattestruktur mot bakgrund av den fortgående globaliseringen av ekonomin. Begränsningen till de internationella aspekterna på skattesystemet har emellertid medfört att de frågor som HSB i första hand har att bevaka, nämligen beskattningen av boendet, endast berörs perifert. HSB inser att den valda begränsningen av uppdraget varit rimlig och kanske nödvändig, men saknar ändå en diskussion om bostadsbeskattningens strukturella effekter. Hotell- och Restaurangföretagare, anser att skatte- systemet måste utformas på så sätt att det stimulerar tillväxt i ekonomin och en vilja hos medborgarna att betala skatt. SHR menar att utred- ningen inte analyserar effekten av den internationellt sett höga svenska skattenivån på småföretagens möjligheter till utveckling och tillväxt. vill protestera mot att de inte omfattats i remissomgången. De anser det oroande att de inte på något sätt tillåtits vara delaktiga i arbetet då relevanta fakta inte finns med i underlaget. anser det vara en brist att utredningen inte tagit upp en särskild diskussion om bostadsbeskattningen. har under bara ett par decenniers tid gått från ett extremt skatte- och subventionsgynnat boende till dess direkta motsats. Statsfinansiellt har det kanske varit nöd- vändigt, men de sociala kostnaderna riskerar att bli betydande. anser att skatter och avgifter skall avgöras av den nivå på välfärden som vi i en demokratisk process fastställer i och inte av ett tryck från omvärlden. och menar att utredningen genom sitt val av tidshorisont (10–) ger en alltför ljus bild av framtidsutvecklingen. Ett längre tidsperspektiv hade kunnat ge ett annat fokus och en bättre handlingsberedskap. långtidsutredning visar att demografin kommer att ställa allt högre krav på de offentliga utgifterna om 20–. Näringslivets skattedelegation menar att i kommer en allt större del av befolkningen att behöva försörjas av en allt mindre del. Detta kan försvåra möjligheten att bibehålla dagens välfärdspolitiska ambitioner. Utredningen drar relativt pessimistiska slutsatser utifrån detta förhållande. Att vårda skattebaserna är i stor utsträckning detsamma som att vårda BNP konstaterar visserligen utredningen (s. 450) och resonemang förs om vikten av en politik som främjar ett ökat arbetskraftsutbud samt vikten av att skattesystemet inte tar bort de ekonomiska incitamenten till arbete. Utredningen hade haft mycket att vinna på att lägga tydliga förslag, svarande mot den insiktsfulla slutsatsen att ett högt arbetsutbud är väsentligt för att klara framtidens demogra- fiska utveckling. En ytterligare allvarlig konsistensbrist är att utredning- en, trots den insiktsfulla analysen om den framtida demografiska utveck- lingen, föreslår skärpt beskattning på pensionssparande. I detta samman- hang kan konstateras att det förslaget går på tvärs med vilka åtgärder som vore lämpliga för att möta kommande perioder av ökad försörj- ningsbörda. Vad som krävs är naturligtvis inte skärpt – utan lättad – beskattning på sparande. anser att kapitlet som behandlar den demografiska utvecklingen och migrationen överensstämmer väl med vad många andra beskriver. Detsamma gäller avsnitten om migration och internationell rörlighet bland högutbildade som stämmer väl med andra studier. När det gäller den demografiska utvecklingen saknas dock i betänkandet en närmare beskrivning av de regionala aspekterna. Dessa har ju betydelse för skatteuttag från kommuner och landsting. Exempelvis är andelen personer är betydligt lägre i exempelvis inland än i övriga . Utvecklingen mot en åldrande befolkning kommer att "ledas" av kommuner i inland. Detta innebär dels en snabbare ökning av kostnaderna för vård och omsorg i dessa områden, dels en snabbare minskning av skattebasen. Av detta följer att det kommunala utjämningssystemet kommer att bli än viktigare framöver. Riksbank menar att det är av yttersta vikt att en bred dis- kussion kommer till stånd om hur välfärdssystemet ska finansieras och organiseras . Den demografiska utvecklingen med ett minskat arbetsutbud talar för att skatteintäkterna kommer att sjunka medan utgifterna kommer att öka. Om inga utgiftsreformer kommer till stånd kommer det, allt annat lika, bli nödvändigt att öka skatteuttaget på den arbetande delen av befolkningen. anser att en höjning av det redan höga skatteuttaget riskerar att ytterligare för- sämra incitamentsstrukturen och minska den potentiella tillväxten. vid stöder starkt utredningens slutsats att skattesystemet på grund av de demografiska förändringarna inte får missgynna yrkesarbete och att det också bör upp- muntra människor att stanna kvar i yrkesverksamhet. menar att den demografiska utvecklingen gör att arbetsutbudsfrågan kommer att få större vikt. Det är därför speciellt angeläget att strävan efter breda skattebaser och lägsta möjliga marginalskatter tillåts genomsyra beskattningen av förvärvsinkomster. instämmer i utredningens konstaterande att den demografiska utvecklingen medför finansieringsproblem på lång sikt. Den sannolikt allra största utmaningen kommer att vara hur vi skall få allt färre att för- sörja allt fler. Detta problem har många dimensioner men handlar i grunden om vår förmåga att öka arbetsutbudet och att hantera svåra prioriteringar. Den demografiska utvecklingen kommer med all sanno- likhet att vara betydligt svårare att hantera än skattebasernas internatio- nella rörlighet. Den kommer också att sätta tydliga ramar för i vilken utsträckning önskvärda skattesänkningar kan genomföras – även om skattesänkningar i vissa fall också kan vara en del av lösningen. Hotell- och Restaurangföretagare anser att skattesystemet måste förändras i en riktning som stimulerar ett ökat arbetskraftsutbud. Inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen i som riskerar att leda till arbetsbrist när stora pensionsavgångar skall verkställas . anser att det hade varit intressant om utred- ningen hade analyserat hur den demografiska utvecklingen i sig kan tänkas påverka behovet av förändringar i skattesystemet. Utredningen konstaterar att den demografiska utvecklingen förvisso kommer att medföra stora statsfinansiella svårigheter på lite , men man konstaterar vidare att utvecklingen i omvärlden står inför minst lika stora befolkningsförändringar och man släpper frågan som i och med detta anses ligga utanför utredningens uppdrag. Större demografiska påfrest- ningar i omvärlden än i kan enligt ESV även tänkas leda till större rörlighet i svenska skattebaser eller förändringar i skatter utomlands. Effekterna i av vad som sker i omvärlden kan vara betydelsefulla. En analys av detta hade därför varit av intresse. instämmer i utredningens slutsats att inte står inför ett internationellt tryck att sänka skatterna eftersom många länder på grund av den demografiska utvecklingen behöver öka sina skatteintäkter för att bevara den offentliga välfärden. PRO bedömer att det är mer sannolikt att andra länder anpassar nivåerna på skatter och avgifter uppåt och närmar sig . PRO framhåller också att det i ljuset av den demografiska utvecklingen är viktigt att skattesystemet ger incitament för hushållen att välja förvärvsarbete i stället för fritid och arbete i eget hushåll. Arbetsutbudet måste öka för att minska behovet av skatteökningar. Internationalisering, migration m.m. och framför att den ökade internationaliseringen begränsar möjligheten att välja nivån på skattesatserna och skattetrycket. I takt med ökade svårigheter att be- skatta kapitalinkomster och konsumtion måste skatteuttaget på arbets- inkomster höjas. Förbunden delar utredningens ståndpunkt att det land som står för olika förmåner också skall ha rätt att beskatta individernas inkomster, samt instämmer i utredningens förslag om speciella gränsgångaravtal. LO anser att bör verka för att det införs miniminivåer på fler områden än momsen inom EU. Däremot är en harmonisering av de högsta nivåerna inte acceptabelt och det finns därför fog för viss försik- tighet när det gäller att ge EU inflytande över skattefrågor. LO anför att lockelsen till fusk när det gäller internationell anknytning är möjligheten att helt undgå skatt och inte att få ett par procentenheters lägre skatt. En av utredningens expertrapporter anser därför att höga marginalskatter på inkomster därmed inte nödvändigtvis är skadliga. LO delar denna syn. Exportrapporten visar även att det är svårt att genomföra förändringar av en kapitalskatt finansierat med en annan skatt eftersom lösningen skapar nya problem. TCO instämmer i utredningens förslag att bör verka för en har- monisering av miniminivåerna för de mest lättrörliga skattebaserna inom EU. TCO instämmer också i att bör verka för att få behålla undantagen i energibeskattningen och att tillåts införa en special- skattenivå för e-handel och för andra konkurrensutsatta områden där EU väljer att tillämpa ursprungslandsprincipen. påpekar att en kombination av slopad arvs- och gåvoskatt, slopad förmögenhetsskatt och sänkt inkomstskatt i inkomstslaget kapital innebär att incitamenten att flytta ut kapital ur landet minskar. Näringslivets skattedelegation anser det angeläget att fästa uppmärk- samhet på den skattemässiga olikabehandlingen av svenskt respektive utländskt företagande. Man menar att de sammanlagda skatterna på att äga och driva företag är ungefär dubbelt så höga i jämfört med EU-genomsnittet. Bortsett från effekter på avkastningskrav, kapital- bildning etc. kommer den högre beskattningen att negativt påverka hur stor del av näringslivet som svenskar kommer att äga. Delegationen finner det angeläget att svenskar ges lika konkurrensvillkor som utlän- ningar då det gäller att äga och driva företag. Alla skatteavvikelser som drabbar näringslivet bör ses över. Det skulle förbättra svenskarnas möj- ligheter att tillgodogöra sig vinsterna i näringslivet. En förbättring av de skattemässiga förhållandena skulle få särskilt gynnsamma effekter när tillväxten tar fart. Dessutom skulle skattebasen bli större eftersom endast kan beskatta det svenska ägandet och inte det utländska. Näringslivets skattedelegation menar vidare att det för flera länder med betydelse för svensk exportindustri finns substantiella problem i tillämpningen av skatteavtalen, på såväl person- som företagsbeskatt- ningens områden. Ett återkommande problem är att de inblandade staterna har svårigheter att finna former för konstruktivt och skyndsamt samarbete. Vidare bör de sk. exitskatterna (beskattningskrav på utflyt- tade vinster från svenska aktier anskaffade efter utflyttningen) slopas. Delegationen tillstyrker att kupongskatten behöver förhandlas ner. Vad gäller frågan om migration menar delegationen att utredningens analys av hur skattesystemet kan påverkas baseras på delvis inaktuellt material. Det hade enligt delegationens mening varit värdefullt om utredningen haft möjlighet att ta eget initiativ till en fördjupad undersökning av rörligheten särskilt bland kvalificerad arbetskraft. Modern forskning visar att just denna del av arbetskraften är särskilt betydelsefull ur till- växtsynpunkt. ställer sig bakom utredningens förslag att vidare- utveckla skatteavtal och att säkerställa ett bra informationsutbyte även med de länder som av klassats som skatteparadis, men som förklarat sig villiga att lämna information till andra länders skatteförvaltningar. Det är också mycket angeläget att arbetet med EU:s sparandedirektiv fortsätter och förs till framgångsrik tillämpning. Dessa åtgärder skulle minska möjligheterna att dölja finansiella tillgångar och deras avkastning utomlands. Eftersom informationsutbyte bygger på principen om reciprocitet, är den främsta framgångsfaktorn enligt RSV:s mening, att kraftigt öka informationsflödet till andra länder och sam- tidigt återrapportera hur vi själva använder den kontrollinformation vi får och vilka effekter den ger. Riksbank anser att utredningen har en väl optimistisk syn på möjligheterna att bevara nuvarande skatteuttag . När det gäller problemen med kapitalflykt och emigration menar att analysen inte enbart kan göras utifrån en jämförelse av skillnader mellan och EU-området. Kapital och arbetskraft kan också försvinna till länder utanför EU-området. gör bedömningen att det är svårt att lösa problemen med det ökade trycket på skattebaserna som internationaliseringen medför genom att i någon större utsträckning omfördela skatteuttaget från rörliga till mindre rörliga skattebaser. En sådan omfördelning skulle exempelvis kunna innebära att realkapital be- skattas hårdare än finansiellt kapital, att arbetsinkomster beskattas hår- dare än kapitalinkomster och att nödvändighetsvaror beskattas hårdare än lyxvaror. Ett sådant skattesystem skulle dock vara ett stort avsteg från intentionen i 1990/skattereform om en likformig beskattning av olika ekonomiska aktiviteter. En ökad skillnad i beskattningen mellan kapital- och arbetsinkomster skulle, menar , riskera att leda till ytterligare horisontell orättvisa eftersom hushåll med likartade eko- nomiska förutsättningar då behandlas olika. Ett sådant system skulle också skapa ökade incitament till inkomstomvandling, skatteplanering och skattefusk. När det gäller beskattningen av fastigheter visar de se- naste årens erfarenheter att det kan vara svårt att upprätthålla fastighets- skatteuttaget i perioder då fastighetspriserna stiger kraftigt. Att beskatta nödvändighetsvaror hårdare än kapitalvaror kan vara svårt att förena med fördelningspolitiska mål. menar också att även om en om- fördelning vore möjlig skulle det inte lösa problemet fullt ut eftersom även det totala skattetrycket har betydelse för skatteflykten. delar utredningens syn att det kan finnas skäl att bidra till ett ökat inter- nationellt samarbete inom kapitalinkomstbeskattningsområdet men ifrå- gasätter att den principöverenskommelse om Sparandedirektivet som träffats inom EU skulle vara ett mycket viktigt steg på vägen till en större autonomi i ländernas kapitalinkomstbeskattning. Sparandedirek- tivet kommer knappast att minska kapitalflykten i någon större omfatt- ning så länge det inte utvidgas till att omfatta även andra kapitalinkoms- ter än rena ränteinkomster. delar betänkandets slutsats att det behövs en fort- satt harmonisering av skattesystemen inom EU samt stöder betänkan- dets förslag för att effektivisera beslutsfattandet inom EU. anser att utredaren ger en alltför bekymmersfri bild av sakernas tillstånd när det gäller migrationsströmmarna. Enligt finns det åtskilligt med vittnesbörd från företag som kan bekräfta att det är svårt att locka personer till – något som införandet av expertskatten var en bekräftelse på. Det finns också en farlig liknöjdhet där allt som inte är direkt alarmerande tenderar att beskrivas som okej. Vi borde ha högre ambitioner än så. borde vara ett land dit människor söker sig för att göra karriär, tjäna mycket pengar och få den bästa använd- ningen för sina kunskaper. Även en begränsad utflyttning kan dessutom inkludera personer som skulle kunna betyda väldigt mycket för utveck- lingen av vårt land. instämmer i utredningens uppfattning att huvudprincipen bör vara att det land som står för förmåner till en person också ska ha rätt att beskatta individens inkomster i motsvarande mån. Förbundet har heller inget att erinra mot en översyn av beskattningen av svenska pensionärer i utlandet.