sou · GQB374d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna motsvaras i direktivet av artikel 28b.A 2 första stycket och innebär att GIF kan föranleda beskattning i det land där förvärvaren är registrerad i stället för i det land där transporten avslutas. Regeln är endast tillämplig om förvärvaren inte visar att han har betalat skatt i det sistnämnda landet. Bestämmelsen är närmast att se som en reservregel till huvudregeln om att GIF skall beskattas i ankomstlandet. Syftet är att undvika att GIF förblir obeskattade. Regeln gäller oberoende av om den förvärvade varan är ett nytt transportmedel eller ett annat slag av vara. I paragrafens andra stycke har hänvisningen till bestämmelserna i 13 kap. ändrats till följd av omnumreringen i det kapitlet. Paragrafens tredje stycke avser fallet när affären utgör ett mellan- led i en s.k. triangelaffär (jfr prop. 1994/95:57 s. 166–167). Be- stämmelsen motsvaras i direktivet av artikel 28b.A 2 tredje stycket, varav framgår att det är betalningsskyldigheten som avses. Föränd- ringen, varigenom betalningsskyldig har ersatt skattskyldig, är alltså rent terminologisk. 2 § 3 och 7 § Bestämmelserna i 2 § 3 och 7 § första stycket reglerar det fall då en beskattningsbar person för över en vara från sitt företag i ett annat till för företaget. Överföringen skall beskattas som ett GIF (jfr prop. 1994/95:57 s. 167 och direktivets artikel 28a.5 b). I enlighet med vad som sagts inledningsvis har företag och beskattningsbar person ersatt uttrycken verksamhet respektive yrkesmässig verksamhet. 2 § 4 och 9 § Bestämmelserna i 2 § 4 och 9 §, som kompletterar 2 § 3 och 7 §, motsvarar direktivets artikel 28a.6. Bestämmelserna innebär att en varuöverföring till beskattas här i vissa fall även om den inte görs för ett företag i ett annat . Bestämmelserna gäller dem som agerar som beskattningsbar person här i landet. I likhet med vad som föreslagits i det föregående har beskattningsbar person och företag ersatt uttrycken verksamhet som medför skatt- skyldighet respektive verksamhet. I kapitlet föreslås vissa omformuleringar i syfte att förtydliga kopplingen till direktivets motsvarande bestämmelser. Ändringarna är en följd dels av att uttrycken skattskyldighet respektive verksamhet föreslås slopade, se avsnitt 3.5.5 och 3.5.6, dels av de ändringar som föreslagits i 2 och 2 a kap., se författningskom- mentaren till dessa kapitel. Till följd av förslaget att slopa det generella undantaget från beskattning för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund i 4 kap. 8 § ML, har nya undantag från skatteplikt förts in och befintliga undantag kompletterats i enlighet med de möjligheter som ges i direktivets artikel 13 A. Förslagen i denna del kommenteras närmare i av- snitt 4.8. 3 § första stycket 1 Definitionen av vad som avses med verksamhetstillbehör har omformulerats och flyttats över från 1 kap. 12 § till den aktuella bestämmelsen. Uttrycken verksamhetstillbehör och verksam- het har tagits bort av skäl som redovisas i avsnitt 3.5.6. Bestämmelsen motsvaras i direktivet närmast av artikel 13.B.b 3, som inte har någon särskild beteckning för de tillbehör som avses. Verksamhetstillbehör har därför inte ersatts av något annat ut- tryck. Uttrycket verksamhet torde med direktivets terminologi och i detta sammanhang närmast motsvaras av ekonomisk aktivitet som definieras i det nya 1 a kap. 1 § tredje stycket ML. Någon materiell förändring av bestämmelsens innehåll är inte avsedd. 3 § första stycket 4 Bestämmelsen har sin motsvarighet i direktivets artikel 13.B.b.1, som föreskriver att undantaget från skatteplikt för uthyrning och utarrendering av fast egendom inte gäller för tillhandahållande av logi, såsom detta definieras i medlemsstaternas lagstiftning, inom hotellbranschen eller branscher med liknande funktion, däribland tillhandahållande av logi i semesterbyar eller på område som iord- ningställts för användning som campingplatser (SOU 1994:88 s. 114). EG-bestämmelsen har tolkats av i domen i mål C-346/95, och den svenska bestämmelsen har prövats i skatterättsnämnden i ett förhandsbesked meddelat , som gällde frågan om skatteplikt förelåg för uthyr- ning av en sommarstuga. Av skäl som redovisats i avsnitt 3.5.6 har uttrycket verksamhet tagits bort. Den föreslagna lydelsen närmas härigenom direktivets bestämmelse. Någon materiell förändring är inte avsedd. 3 § första stycket 5 Bestämmelsen har sin närmaste motsvarighet i direktivets artikel 13.B.b 2, som föreskriver att undantaget från skatteplikt för uthyrning och utarrendering av fast egendom inte gäller för uthyrning av lokaler och platser för parkering av fordon (jfr engelska the letting of premises and sites för parking vehicles och franska les locations demplacement pour le stationnement des vehicules), se SOU 1994:88 s. 114. Direktivets bestämmelse har varit föremål för tolkning i mål 173/88, . Av skäl som har redovisats i avsnitt 3.5.6 har uttrycket verk- samhet tagits bort. Någon materiell förändring är inte avsedd. 3 § andra stycket Ändringarna i andra stycket är en följd av förslagen i avsnitt 3.5.5 och 3.5.6 om att ta bort uttrycket skattskyldighet respektive verksamhet samt införandet av ett transaktionstänkande. Någon direkt materiell förändring av bestämmelserna är inte avsedd. Eftersom bestämmelserna om mervärdesskattegrupper har flyttats till 1 a kap. har hänvisningen till dessa bestämmelser ändrats i enlighet härmed. Den införda hänvisningen till kommunalförbund har tagits bort eftersom kommunalförbunden skall omfattas av vad som förstås med kommun enligt 1 a kap. 3 § tredje stycket. Hänvisningen i andra stycket till 10 kap. 9 § ML har tagits bort eftersom bestämmelsen föreslås slopad, se avsnitt 3.5.3. 3 § tredje stycket Uttrycket verksamhet har tagits bort i förtydligande syfte. 3 § fjärde stycket I enlighet med vad som föreslås i avsnitt 3.5.5 har uttrycket frivillig beskattning ersatt uttrycket skattskyldighet när det är den s.k. frivilliga skattskyldigheten som avses. Bestämmelsens närmaste motsvarighet i direktivet finns i artikel 13A.1.b och c. Ändringen är rent terminologisk och föranleds av att uttrycket verksamhet tas bort, se avsnitt 3.5.6. Bestämmelsens närmaste motsvarighet i direktivet finns i artikel 13A.1 g och h, vari föreskrivs att tillhandahållande av tjänster och varor som är nära kopplade till socialt bistånd, socialförsäkring samt till skydd av barn och ungdomar skall undantas från skatte- plikt när tillhandahållandena görs av offentligrättsliga organ eller andra organisationer som är erkända som välgörenhetsorganisa- tioner av medlemsstaten i fråga. Ändringen i första stycket är terminologisk och föranleds av att uttrycket verksamhet tas bort, se avsnitt 3.5.6. Undantaget från skatteplikt skall således även fortsättningsvis gälla såväl offentlig som privat social omsorg. I andra stycket har ett tillägg gjorts med innebörden att undan- taget från skatteplikt för social omsorg även skall omfatta aktiviteter som utförs av stiftelser och ideella föreningar, vilka har till ändamål att främja vård och uppfostran av barn, bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller har annat välgörande eller socialt ändamål. Undantaget från skatteplikt skall endast gälla sådan omsättning som görs inom ramen för aktiviteter som direkt främjar de angivna ändamålen och således riktar sig till de grupper som organisationen har till ändamål att hjälpa, stödja eller skydda. Exempel på sådan aktivitet som avses kan vara tillhandahållanden av mat, logi, hjälpmedel, rekreation eller rådgivning mot en ringa, snarare symbolisk ersättning. Undantaget från skatteplikt skall följaktligen inte gälla för aktiviteter som syftar till att finansiera det välgörande eller sociala ändamålet. Sådana aktiviteter kan undantas från skatteplikt enligt bestämmelsen om penninginsamlings- evenemang, som föreslås införd i 3 kap. 11 c §. Skälen för införan- det av förevarande bestämmelse har närmare kommenterats i avsnitt 4.8.8. Paragrafen är ny och utgör en motsvarighet till undantaget från skatteplikt i artikel 13 A.1 k i sjätte mervärdesskattedirektivet. Genom den föreslagna bestämmelsen undantas från skatteplikt tillhandahållande av personal från religiösa och filosofiska insti- tutioner för utförande av själavård. Mottagaren skall vara någon som är verksam inom vissa skattebefriade områden. som avses är sjukvård, social omsorg och utbildning, vilka omfattas av undantag enligt 3 kap. 4, 6, 7 och 8 §§ ML. Med religiösa institutioner avses trossamfunden. Vad som avses med filosofiska institutioner har varit svårt att utröna. För att inte begränsa undantaget och för att ML skall överensstämma med direktivets lydelse omfattas emellertid även filosofiska institutioner av undantaget. Som exempel på tillhandahållande som omfattas av undantaget kan nämnas att ett trosssamfund låter en präst eller någon annan anställd utföra själavårdande behandling vid ett sjukhus. För att undantaget skall vara tillämpligt krävs att den som tillhandahåller personen ifråga erhåller ersättning för detta. Om tillhandahållandet sker utan ersättning blir en tillämpning inte aktuell eftersom någon omsättning som kan föranleda beskattning inte förekommit. Såsom angetts i avsnitt 4.8.2 avser undantaget tillhandahållandet av personal för utförande av själavård och inte själavården i sig. Detta innebär att undantaget inte är tillämpligt om en präst eller psykoterapeut i egen regi utför själavård och uppbär ersättning för detta. Bestämmelsens närmaste motsvarighet i direktivet finns i artikel 13B.d 1–6 och 13.C. Ändringarna är rent terminologiska och föranleds av förslaget att uttrycket verksamhet skall tas bort, se avsnitt 3.5.6. 10 b § och 10 c § Bestämmelserna motsvarar direktivets artikel 26b.C. Ändringarna föranleds av införandet av begreppet beskattningsbar person, se avsnitt 3.2, samt förslagen om att slopa uttrycken skattskyldighet respektive verksamhet, se avsnitt 3.5.5 och 3.5.6. Beskattningsbar person har sålunda ersatt uttrycket närings- idkare. Det förhållandet att den beskattningsbara personen har valt att bli beskattad för omsättning av investeringsguld, trots att detta enligt huvudregeln i 10 a § är undantaget från skatteplikt, betecknas med frivillig beskattning. Uttrycket yrkesutövning har vidare ersatt nuvarande uttryck yrkesverksamhet. vad som följer av införandet av begreppet beskattningsbar person är inga materiella förändringar avsedda i de aktuella bestämmel- serna. Bestämmelserna i förevarande paragraf motsvaras i direktivet närmast av undantaget från skatteplikt för vissa kulturella tjänster och varor med nära anknytning därtill i artikel 13.A.1 n. Till följd av förslaget att slopa det generella undantaget från beskattning för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund i 4 kap. 8 § ML, har undantagen i första stycket 2–4 som avser tillhandahållanden i biblioteks- arkiv- respektive musei- verksamhet utvidgats till att gälla nämnda föreningar och tros- samfund. Detta har närmare kommenterats i avsnitt 4.8.5. Undan- tagen från skatteplikt för biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet skall även gälla omsättning av program och kataloger över den egna aktiviteten. Dessa tillhandahållanden undantas enligt nuvarande regler från skatteplikt enligt 3 kap. 18 §, som föreslås slopad. Skälen för detta framgår av kapitel 5. Ändringen i första stycket 5 innebär att undantaget utvidgas så att det även omfattar folkbildning som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Ett klargörande av vilka föreningar och trossamfund som skall omfattas av undantagen i punkterna 2–5 görs i ett nytt andra stycke i paragrafen. I andra stycket görs ett förtydligande av vilka subjekt som avses med allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund genom en hänvisning till inkomstskattelagens bestämmelser om dessa subjekt. Undantaget från skatteplikt för folkbildning gäller vidare endast under förutsättning att motsvarande tillhandahållande normalt inte görs av andra aktörer på marknaden. Bestämmelsen i tredje stycket grundas på artikel 13 A.2 sista strecksatsen i direktivet, vilket innebär att undantagen inte får riskera att skapa sådana kon- kurrenssnedvridningar som skulle kunna försätta kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt i ett underläge. Som konstaterats i avsnitt 4.8.5 förekommer det att privata företag bedriver sådan verksamhet som avses i det aktuella undantaget. Detta kan exempelvis gälla företag som anordnar sådan utbildning som även bedrivs av studieförbund, såsom data- eller språkkurser. sådana situationer får det antas att ett undantag från skatteplikt leder till att den som måste debitera mervärdesskatt i anledning av sina omsättningar hamnar i underläge i jämförelse med den vars omsättningar är undantagna från skatteplikt. Om en sådan situa- tion kan konstateras skall undantaget således inte vara tillämpligt, utan skatt skall då i princip debiteras av alla aktörer. Det ligger i sakens natur att fall av snedvridning kommer till myndigheternas kännedom på initiativ från det företag som anser sig utsatt för snedvridningen. Övriga förändringar i punkterna 2–6 föranleds av att uttrycket verksamhet tas bort utom i vissa fall av sammansatta ord, se förslagen i avsnitt 3.5.6. Bestämmelsen motsvarar närmast direktivets undantag från skatteplikt i artikel 13 A.1 m. Någon materiell förändring gällande vilka slags tjänster som kan undantas från skatteplikt på idrotts- området föreslås inte. Däremot innebär ändringen i andra stycket att kretsen av subjekt vilkas tjänster kan undantas från skatteplikt vidgas till att omfatta organisationer utan vinstintresse. Detta är en nödvändig följd av att bestämmelsen i 4 kap. 8 § slopas. Skälen för detta har angetts i avsnitt 4.8.4. Organisation utan vinstintresse är ett EG-rättsligt begrepp. Viss ledning gällande dess innebörd kan hämtas från EG- domstolens dom i mål C-174/00, Kennemer Golf . Domen har närmare kommenterats i avsnitt 4.8.4. Övriga ändringar i paragrafen föranleds av att uttrycket verk- samhet tas bort, se avsnitt 3.5.6. Paragrafen är ny och innebär att en motsvarighet till undantaget från skatteplikt i artikel 13 A.1 l i direktivet förs in i ML. Skälen för detta anges i avsnitt 4.8.3. Undantaget från skatteplikt avser i första hand tillhandahållan- den av tjänster mot medlemsavgift som av vissa typer av organisa- tioner görs till förmån för medlemmarna. Undantaget omfattar dock även tillhandahållanden av varor som har anknytning till de Den som tillhandahåller tjänsten eller varan skall vara en organisation som drivs utan vinstintresse och som har till syfte att främja ändamål av politisk, facklig, religiös, patriotisk, filosofisk, filantropisk eller medborgarrättslig karaktär. Vad som avses med organisation utan vinstintresse är en fråga för rättstillämpningen. Eftersom det är ett EG-rättsligt begrepp bör ledning för tolkningen hämtas i domar. Tolkningen av begreppet organisation utan vinstintresse har varit föremål för bedömning i mål C-174/00, Kennemer Golf . Domen har närmare kommenterats i avsnitt 4.2.2 och 4.8.4. Allmänt kan dock sägas att med organisationer utan vinstintresse kan avses ideella föreningar. Undantaget är dock inte begränsat till sådana subjekt utan även andra icke vinstdrivande organisationer kan omfattas. För tillämpningen av förevarande undantag krävs dock att organisationen har medlemmar, varför stiftelser inte kan omfattas av undantaget för tillhandahållanden mot medlems- avgifter. En ytterligare förutsättning för undantagets tillämpning är att organisationen främjar något av de syften som anges. Organisationer med politiska ändamål utgörs främst av de politiska partierna men kan även avse andra organisationer som främjar politiska ändamål. Ett exempel på detta kan vara miljö- organisationer. Organisationer med fackliga ändamål avser såväl de traditionella fackliga organisationerna som andra sammanslutningar som verkar för medlemmarnas kollektiva intressen. I enlighet med en dom från (C-149/97) omfattar bestämmelsen i arti- kel 13 A.1 l organisationer som har till huvudsakligt syfte att försvara sina medlemmars kollektiva intressen, vare sig dessa är arbetstagare, arbetsgivare, fria yrkesutövare eller utövar viss eko- nomisk verksamhet, och företräda dessa gentemot berörd tredje man, däribland myndigheter. Uttrycket fackligt har således en vid innebörd och omfattar, förutom de traditionella fackliga organisa- tionerna, sammanslutningar av arbetsgivare och olika slags yrkes- utövare. Exempel på de två sistnämnda slagen av sammanslutningar är och . Med religiösa organisationer avses i första hand trossamfunden men även andra kyrkliga organisationer omfattas. Med patriotiska organisationer kan exempelvis avses organisationer med försvars- främjande syften. Exempel på organisationer med filosofiskt ända- mål är organisationer som är verksamma inom det vetenskapliga området. Med filantropiska organisationer avses organisationer som ägnar sig åt välgörenhet. Vad slutligen gäller organisationer med medborgarrättsligt syfte kan sådana avse olika lokala och sociala organisationer. Ett exempel på detta är hyresgästorga- nisationer. Ett annat exempel är organisationer som bildas inom en stadsdel eller liknande för att tillvarata medborgarnas intressen i olika frågor, t.ex. gällande skolor, trafik etc. Undantaget omfattar sådant som tillhandahålls medlemmarna mot stadgeenligt bestämd avgift (medlemsavgift). Såsom angetts i avsnitt 4.8.3 omfattas inte tillhandahållanden mot särskild ersättning av undantaget. En skrift som tillhandahålls samtliga medlemmar och som ingår i medlemsavgiften omfattas således av undantaget, medan en skrift som säljs separat mot särskild er- sättning inte omfattas av detta. Undantaget omfattar i första hand tillhandahållande av tjänster. Exempel på tjänster som kan omfattas är att medlemmarna i en organisation genom betalning av medlemsavgift omfattas av en försäkring som organisationer tecknar för deras räkning. Ett annat exempel skulle kunna vara att medlemmarna har möjlighet att utan särskild ersättning erhålla rådgivning av någon som organisationen anlitar och utger ersättning till. När det gäller varor kan nämnas att föremål av mindre värde som delas ut till medlemmarna utan särskild ersättning kan omfattas av undantaget. Andra stycket i bestämmelsen innehåller en regel om kon- kurrenssnedvridning och innebär att undantaget inte skall tillämpas om det kan befaras leda till konkurrenssnedvridning. Bestämmelsen har getts en något annorlunda utformning i förhållande till direktivtexten. Skälen till detta anges i avsnitt 4.8.3. Konkurrensbestämmelsen innebär att tillhandahållanden som görs i utbyte mot medlemsavgiften inte får avse sådana tjänster eller varor med nära anknytning därtill som normalt även tillhanda- hålls av annan på marknaden. Bedömningen huruvida konkurrenssnedvridning kan antas förekomma får ske från fall till fall. Frågan kan aktualiseras exempelvis genom att ett företag som anser sig utsatt för kon- kurrenssnedvridande effekter påtalar detta för skattemyndigheten. Givetvis kan skattemyndigheten även på annat sätt få kännedom om att en risk för konkurrenssnedvridning föreligger. Bestämmelsen är ny och utgör ett införande i ML av undantaget från skatteplikt i artikel 13 A.1 o i direktivet. Undantaget avser omsättning av varor och tjänster i samband med olika slags evene- mang eller insamlingar, s.k. penninginsamlingsevenemang. Bak- grunden till införandet av bestämmelsen liksom dess räckvidd anges i avsnitt 4.8.6. Undantaget från skatteplikt gäller för vissa angivna subjekt, däribland allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossam- fund, men är inte begränsat till dessa subjekt. En sådan begränsning skulle sakna stöd i motsvarande regel i det sjätte mervärdesskatte- direktivet (jfr uttrycket organisationer). Undantaget avser sådana subjekt vars tillhandahållanden undantas från skatteplikt enligt bestämmelserna i 3 kap. 4, 5, 7, 8, 11 och 11 a §§ ML (sjukvård men inte tandvård, social omsorg, utbildning, kultur och idrott) samt den i det föregående föreslagna nya bestämmelsen i 3 kap. 11 b § (tillhandahållande till medlemmar). Som exempel kan nämnas att föreningar som omfattas av undantaget avseende tjänster inom idrottsområdet i 3 kap. 11 a § kommer att omfattas av förevarande bestämmelse. Detsamma gäller föreningar som omfattas av det föreslagna undantaget av- seende tillhandahållanden mot medlemsavgift i 3 kap. 11 b §. I båda dessa fall medför hänvisningen till de nämnda undantagen att det är fråga om organisationer utan vinstintresse. Även om detta inte är ett krav enligt förevarande bestämmelse torde undantaget framför allt tillämpas av sådana organisationer. Undantaget gäller endast evenemang som anordnas i skälig omfattning. Detta uttryck innebär en begränsning när det gäller det antal evenemang som kan anordnas utan att föranleda mervärdes- beskattning. I avsnitt 4.8.6 har angetts de principer som skall ligga till grund för denna bedömning. Bland annat skall evenemangen som undantas från skatteplikt vara tillfälliga och inte stadigvarande, samt skall även risken för konkurrenssnedvridning vägas in i skälighetsbedömningen. Som exempel på evenemang som kan om- fattas av undantaget kan nämnas loppmarknader, basarer, auk- tioner, konserter, föreställningar och liknande. Typiskt sett är det således fråga om sådana aktiviteter som av hävd ansetts utgöra skattebefriade inkomster för ideella föreningar. Vid bedömningen av om det föreslagna undantaget skall vara tillämpligt kan ledning därför hämtas från praxis när det gäller sådana inkomster. Den yttre formen är inte avgörande för undantagets tillämplig- het. I stället är det syftet med arrangemanget som är av betydelse, dvs. att samla in medel för den verksamhet som organisationen bedriver och som är undantagen från skatteplikt. Huruvida för- säljningen sker till medlemmar eller till utomstående saknar betydelse för bedömningen. När det gäller tillhandahållanden av varor torde det vanligen röra sig om skänkta föremål som säljs i samband med sådana arrange- mang som undantaget avser. Detta är dock inte något krav enligt bestämmelsens ordalydelse, utan tillhandahållandena kan även avse inköpta varor. Undantaget gäller såväl nya som begagnade varor. Undantaget avser även tjänster som tillhandahålls i samband med sådana arrangemang som avses. Som exempel kan nämnas att en förening i syfte att samla in medel för sina ändamål åtar sig att utföra olika slags tjänster, såsom städning och renhållning etc. Ett annat exempel kan vara att en förening delar ut telefonkataloger och erhåller ersättning för detta. Bestämmelsen grundas på anslutningsfördrag med EU. Undantaget från skatteplikt i första stycket punkt 1 och andra stycket avseende införande eller ackvisition av annonser i perio- diska medlemsblad, personaltidningar och organisationstidskrifter samt tjänster avseende införande av annonser i program och kata- loger föreslås slopat, eftersom medgivandet enligt anslutningsför- draget inte omfattar sådana undantag. Undantaget från skatteplikt för framställning av vissa publikatio- ner kan däremot behållas med stöd av anslutningsfördraget. Mot bakgrund av att utredningen föreslår att de nuvarande undantagen från skatteplikt för de publikationer som framställningstjänsterna kan avse föreslås slopade, krävs emellertid förändringar av den aktuella bestämmelsen. Vilka förändringar som krävs har angetts i avsnitt 5.5.3. Utredningen har vid utformandet av bestämmelsen utgått från dess lydelse enligt förslag i promemorian Vissa mervärdesskattefrågor (dnr Fi 2002/2346). Första stycket i bestämmelsen har omarbetats till följd av slo- pandet av undantaget från skatteplikt för tjänster avseende in- förande eller ackvisition av annonser. Någon materiell förändring är inte avsedd. Bestämmelsens andra stycke är oförändrad i förhållande till förslaget i nämnda promemoria. I bestämmelsens tredje stycke, som är nytt, anges när en publikation anses som periodisk.