sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi anser även att det är självklart att information från svenska myndigheter som läggs ut på webbplatser på det globala nätet normalt skall vara på svenska. Vi föreslår därför att regeringen skall fatta beslut om att statliga myndigheters hemsidor skall vara på svenska. Detta skall naturligtvis inte vara något hinder för myndig- heter med internationellt intressant verksamhet att ha delar av webbplatserna översatta till andra språk. I relevanta fall bör även myndigheterna ha information på de nationella minoritetsspråken och vissa invandrarspråk. Likaså bör svenska forskningsinstitutioner utan myndighets- status, statliga svenska bolag etc. publicera sin information på nätet på svenska (att man dessutom i många fall har anledning att an- vända även andra språk är uppenbart). 5Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och medier, informationsteknik samt hälso- och sjukvård I detta kapitel behandlas svenskans bruk och ställning inom flera olika områden: arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och medier, informationsteknik samt hälso- och sjukvård. Följande punkter ingår i vårt förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket inom de aktuella områdena: Användningen av svenska inom arbetslivet skall främjas och i vissa fall regleras. Konsekvenserna av användningen av andra språk inom arbetslivet skall följas. Användningen av svenska inom konsumentområdet skall främjas och i vissa fall regleras och konsekvenserna av använd- ningen av andra språk skall undersökas. Svenska språkets ställning inom kultur och medier skall främjas. Skolor bör stödjas och stimuleras att använda dataprogram på svenska språket. Personer med utländsk utbildning som skall arbeta inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ha de språkkunskaper som behövs för att utöva yrket i . 5.1.1Arbetsspråk, arbetsmiljö och arbetsrätt Språket spelar en stor roll för förhållandena inom arbetslivet. Språket är ett viktigt arbetsredskap för allt fler, och språkförhåll- andena på arbetsplatserna blir därmed allt viktigare för den enskild- es möjligheter att få anställning och göra karriär. Likaså är språk- förhållandena en central del av arbetsmiljön och de påverkar också löntagarnas möjligheter till medbestämmande och inflytande. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och pekar i sitt förslag till handlingsprogram på att det är välkänt inom språkforskningen att den som har ett annat språk än sitt modersmål som arbetsredskap långt ifrån alltid kan ta hela sin kapacitet i anspråk. Risken finns därför, menar man, att svensk arbetskraft i onödan kommer att prestera sämre därför att ett införande av engelska som koncernspråk också kan leda till att engelska används i sammanhang där det skulle gå lika bra att fort- sätta med svenskan. föreslår att konkurrens och samspel mellan engelska och svenska inom kunskapsintensiva delar av arbetslivet bör bli föremål för tillämpad språkforskning. I detta avsnitt behandlas först undersökningar av bruket av eng- elska på svenska arbetsplatser, varefter vi gör en kort genomgång av några arbetsrättsliga förhållanden. Efter detta följer våra bedöm- ningar och förslag relaterade till arbetslivsfrågor. Engelska allt vanligare som koncernspråk Enligt den kartläggning som redovisas av (2001 s. 40) arbetar av de anställda i den privata sektorn i utlandsägda företag. byter allt fler företag koncernspråk till engelska. I en undersökning uppgav 17 av 20 största företag att de har engelska som koncernspråk. Enligt en undersökning redovisad i 2000 har 26 av 55 större företag engelska som företagsspråk. Det finns ingen samlad bild av i vilken utsträckning engelska verkligen används inom företagen och hur detta påverkar arbetet. Av den undersökning som gjorts på uppdrag av Nordiska minister- rådets språkpolitiska referensgrupp (2001) framgår dock att det inte verkar som om en domänförlust för svenskan skulle vara nära förestående inom näringslivet. Det finns även undersökningar (Jämtelid 1998, , 1998, 2000) som visar att användningen av engelska ökar ju högre befattningen är och att användningen av engelska är vanligast i skrift. En annan studie (2000) visar att övergången till engelska sker lättvindigt och att medarbetarna inte får någon särskild utbildning för att förbättra språkkunskaperna. Övergången till engelska uppfattas enligt de undersökningar som redovisas av (2001 s. 41 ff.) inte som problematisk av företag- en. förefaller ha analyserat vad språkbytet i praktiken kommer att innebära för de anställda. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och handlar till stor del om att underlätta företagets organisation i ut- landet samt att effektivisera den interna kommunikationen. Språk- bytet påverkar på olika sätt den svenska delen av företaget. Faktor- er som tas upp är inverkan på förståelse (svårare att ta till sig in- formation på engelska) och uttrycksförmåga (kan inverka häm- mande i muntliga sammanhang). En genomgång av språkvalet på 22 större företags hemsidor visar att knappt hälften av bolagen har likvärdiga hemsidor på svenska och engelska (a.a. s. 45). Två bolag, bl.a. , har ingen text på svenska. Resterande bolag blandar engelska och svenska, men i de flesta fall dominerar engelskan. När det gäller arbetsmarknadens parter verkar enligt Falks kart- läggning den språkliga medvetenheten vara förhållandevis låg. Varken TCO eller har någon policy i språkfrågan. Inte heller LO har någon sådan policy, enligt vad som framkommit i kommitténs kartläggning. Från LO pekar man på behovet av kun- skaper i engelska. PTK har enligt pekat på problem med eng- elska som arbetsspråk och behovet av mer forskning i ämnet. Företag som byter språk bör enligt PTK erbjuda kontinuerlig språkutbildning. Metall anser inte att man har haft behov att formulera någon skriftlig policy, eftersom språkfrågor blir lösta på ett praktiskt sätt i de företag där frågan kommer upp. När det gäller styrelse- representation för de anställda menar att det är självklart att det innebär svårigheter att utföra sitt uppdrag på ett främmande språk, men att lämplig språkutbildning eller översättning/tolkning bör erbjudas vid behov. Även från SIF menar man att det är styr- elsearbetet på ett företag som påverkas mest då koncernspråket är engelska. SIF har inte varit indraget i någon konflikt som gäller just de anställdas språkliga kunskaper eller icke-kunskaper. Inte heller har haft någon diskussion om språkvalet inom arbetslivet. De konstaterar att användningen av engelska har ökat. Man har inte sett några problem kring detta. Från har man till kommittén framfört vikten av att skolan förmedlar goda kunskaper i både engelska (vilket man också anser att skolan gör) och andra moderna språk, främst tyska, franska och spanska. Även från arbetstagar- organisationer har man betonat vikten av goda kunskaper i eng- elska. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Språket har betydelse för arbetsmiljön och arbetarskyddet Vi har konstaterat att användningen av engelska ökar inom arbets- livet, men det finns inga undersökningar av vilka konsekvenser detta får för arbetsmiljö- och arbetarskyddsfrågor. Av vår kartlägg- ning framkommer att varken arbetstagar- eller arbetsgivar- organisationer har uppmärksammat några problem av detta ännu, men både representanter för LO, TCO och har framfört att det är viktigt att t.ex. skyddsföreskrifter finns till- gängliga på ett sådant sätt att de är enkla att förstå. Inom arbetslivsområdet finns ett antal myndigheter och lagar där språkliga aspekter skulle kunna ingå. (tidigare och Arbetarskyddsstyrelsen) har som övergrip- ande mål att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. Verkets uppgift är bl.a. att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning- en efterlevs. skall också ge råd och upplysningar samt sprida information. är ett nationellt för arbetslivsfrågor som bedriver forskning och utveckling kring hela arbetslivet. finns i Bergslagen, , , , , , , och . Forskning och utveckling sker inom tre huvud- områden: arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Institutet samarbetar med arbetsmarknadens parter, näringsliv, universitet och högskolor, internationella intressenter och andra aktörer. Arbetsmiljölagens (1997:1160) ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbets- miljö. I lagen regleras bl.a. att arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Av 3 kap. 3 § framgår att arbetsgivaren skall se till att arbetstagaren får god kännedom om de förhållanden under vilka arbetet bedrivs, och att arbetstagaren upplyses om de risker som kan vara förbundna med arbetet. Arbetsgivaren skall förvissa sig om att arbetstagaren har den utbildning som behövs och vet vad han har att iaktta för att undgå riskerna i arbetet. Enligt 8 § skall den som tillverkar, importerar, överlåter eller upplåter en teknisk anordning lämna uppgifter om anordningen som är av betydelse för att förebygga ohälsa och olycksfall (produktinformation) vid av- lämnandet genom tydlig märkning eller på annat sätt. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och regleras att skyddsombud har rätt att ta del av de handlingar och få de upplysningar i övrigt som behövs för ombudets verksamhet. Av lagen framgår inte vilket språk som skall användas. Enligt föreskrifter om systematiskt arbets- miljöarbete skall arbetsgivaren se till att arbetstagarnas kunskaper om arbetet och riskerna i arbetet är tillräckliga för att ohälsa och olycksfall skall förebyggas. När riskerna är allvarliga skall det finnas skriftliga instruktioner för arbetet. Enligt verkets allmänna råd är det angeläget att de skriftliga instruktionerna är lätta att förstå. Arbetsgivaren bör anpassa instruktionerna bl.a. till arbetstagarens språkkunskaper, kulturella bakgrund och eventuell funktionsned- sättning. Arbetsgivaren bör också förvissa sig om att instruktion- erna uppfattats riktigt. har gett ut föreskrifter som behandlar arbetarskyddet inom olika områden. Dessa bygger delvis på EG- direktiv. När det gäller t.ex. maskiner anger föreskrifterna (AFS 1993:10) att den information som krävs för att styra en maskin skall vara entydig och lättbegriplig. Detta gäller även för varningsanordningar. Om risker kvarstår, trots alla vidtagna åt- gärder, skall tillverkaren varna för detta. Sådana varningar skall helst vara i form av lättbegripliga symboler och/eller ges på svenska samt, på begäran, även på de språk som förstås av operatörerna. Alla maskiner skall dessutom åtföljas av bruksanvisning som skall avfattas av tillverkaren på något av språken inom EES. När maskin- en tas i bruk måste den åtföljas av en översättning av bruksanvis- ningen till svenska. Denna översättning skall ha gjorts av tillverkar- en eller den som för in maskinen i . Ett undantag från detta krav är underhållsinstruktioner avsedda att användas av specialiser- ad personal. Regeringen avslog ett överklagande från ett tidigare huvudskyddsombud på i som med stöd av Industrifacket hade begärt att skulle ålägga företaget att se till att viss information översätts från engelska till svenska (regeringsbeslut dnr N2000/5785/ARM). , som avslog begäran, ansåg att det visserligen fanns risk för olyckor, men om maskinerna hanterades av speciellt utbildad personal var det enligt inspektionen inget problem att in- struktionerna bara fanns på engelska. Ärendet överklagades till Arbetarskyddsstyrelsen som också avvisade huvudskyddsombudets krav. Arbetarskyddsstyrelsen ansåg att leverantören uppfyllt sitt ansvar genom att utbilda två av företagets produktionstekniker i Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och hur man programmerar maskinen. Även detta beslut överklagades, men regeringen fann inte skäl att frångå Arbetarskyddsstyrelsens bedömning. I lagen om anställningsskydd (1982:80) regleras frågan om anställ- ningsavtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Enligt 6 a § skall arbetsgivaren skriftligen informera arbetstagaren om de villkor som gäller för anställningen senast efter det att arbetstagaren har börjat arbeta. Informationen skall bl.a. innehålla uppgifter om arbetstagarens arbetsuppgifter och längden på arbetstagarens be- talda semester. I lagen regleras inte på vilket språk denna inform- ation skall vara. Genom kollektivavtal får det göras avvikelser från 6 a § under förutsättning att avtalet inte innebär att mindre förmån- liga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av två EG- direktiv (77/187/EEG och 91/33/EEG). Från LO och TCO har man framfört att det är ett självklart krav att sådan information skall vara på svenska. Enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) har arbetstagarorganisation rätt till förhandling med arbetsgivare i fråga om förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstagare. Mot- svarande rätt har arbetsgivare att förhandla med arbetstagar- organisation. Förhandlingsrätten, som behandlas i 10–17 §§, inne- bär bl.a. att arbetsgivare skall förhandla med arbetstagar- organisationen innan de beslutar om viktigare förändringar av sin verksamhet, arbetsförhållanden eller anställningsförhållanden. I medbestämmandelagen regleras också rätten till information (18–22 §§). Det kan gälla t.ex. tillgång till en handling som någon av parterna åberopar i en förhandling och arbetsgivarens inform- ation om hur hans eller hennes verksamhet utvecklas pro- duktionsmässigt och ekonomiskt. Enligt uppgift från bl.a. LO och TCO är en hel del material på engelska. I viss mån regleras detta genom medbestämmandeavtal. Medbestämmandelagen reglerar vidare frågor kring avtal mellan arbetsgivarorganisation eller arbetsgivare och arbetstagar- organisation om anställningsvillkor för arbetstagare eller om för- hållandet i övrigt mellan arbetsgivare och arbetstagare (s.k. kol- lektivavtal). Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Vårt förslag: Användningen av svenska inom arbetslivet skall främjas och i vissa fall regleras. Konsekvenserna av användningen av andra språk inom arbetslivet skall följas. Genom det ekonomiska livets internationalisering har använd- ningen av engelska i näringslivet ökat och i vissa miljöer blivit om- fattande. Att engelska används som koncernspråk på många stora företag är antagligen ofrånkomligt. Från ett maktperspektiv kan språkvalet dock sägas innebära att det finns en tydlig tendens att företagen i allt större utsträckning styrs på engelska, medan språket på verkstadsgolvet är svenska även om användningen av engelska ökar på alla nivåer inom företagen. Den enskilde arbetstagarens chanser på arbetsmarknaden blir alltmer beroende av språkfärdig- heten, inte bara i svenska utan även i engelska. Konsekvenser av användning av andra språk än svenska skall följas Vi anser att forsknings- och utredningsarbete behövs om hur byte av koncernspråk påverkar både företagen och de anställda. Insatser behövs från språkvården och andra för att öka den språkliga med- vetenheten hos arbetsgivare, arbetstagare och deras organisationer. Undersökningar visar att den språkliga medvetenheten är låg, både bland företagen och arbetsmarknadens parter. Vi menar därför att det är viktigt att forskningen, språkvården och de ansvariga arbets- livsmyndigheterna bidrar till att kunskapen om språkvalet inom arbetslivet blir större. Detta gäller både den faktiska förekomsten av främmande språk som arbetsspråk och vilka konsekvenser detta får både för effektiviteten inom företagen och för arbetstagarnas säkerhet och möjligheter på arbetsmarknaden. Det är t.ex. viktigt att fördjupa de kunskaper som finns om hur arbetstagare klarar sig på andra språk än sitt modersmål och hur arbetarskyddet påverkas. En annan aspekt som bör belysas är hur den enskildes språk- kunskaper påverkar möjligheterna på arbetsmarknaden. Vi föreslår således att forsknings- och utredningsarbete initieras när det gäller bruket av engelska inom arbetslivet. Vidare föreslår vi att ges i uppdrag att i sam- arbete med språkvården utreda språkvalets effekter på de anställda Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och och deras prestationer samt hur arbetstagares språkkunskaper på- verkar deras möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. Dessutom föreslår vi att språkvården ges i uppgift att verka för ökad medvetenhet hos både arbetsgivare, arbetstagare och deras organisationer om språkets betydelse. Detta ligger inom den in- formerande roll som språkvården föreslås få (se vidare kapitel 19 och 20). Översyn av lagstiftningens språkliga aspekter inom arbetarskydd och anställningsskydd skall göras Som ovan berörts har allt fler företag infört engelska som arbets- eller koncernspråk. Detta är en trend som av allt att döma kommer att fortsätta. Det är viktigt att användningen av andra språk än svenska som koncern- och arbetsspråk inte får negativa effekter på arbetarskydd och andra aspekter som rör arbetstagares rättigheter och trygghet på arbetsplatsen. Inför en sådan utveckling är det be- tydelsefullt att från statens sida markera att information som är av avgörande vikt för den enskilde arbetstagaren och dennes förhåll- ande till arbetsgivaren skall lämnas på det för gemensamma språket – svenskan – även om företaget har ett annat arbetsspråk än svenska. Från arbetarskyddssynpunkt är det viktigt att skyddsföreskrifter och dylikt finns tillgängliga på svenska, även om företaget har ett annat koncernspråk. Utgångspunkten måste vara att de anställda skall förstå sådan information för att arbetarskyddet skall vara ändamålsenligt och effektivt. föreslår att det bör övervägas om man inom arbetarskyddslagstiftningen kan föreskriva att skyddsföreskrifter m.m. skall finnas på svenska. Vi föreslår i detta betänkande att mål för en nationell språkpolitik och en språklag skall införas. Vi menar att det mot den bakgrunden skall göras en översyn av lagstiftningen inom arbetarskydds- och arbetsmiljöområdet och undersökas om den nuvarande lagstift- ningen ger ett tillräckligt starkt skydd för rätten till svenska språk- et. Kommittén har i sitt arbete inte kunnat göra en fullständig genomlysning av de språkliga aspekterna på hela det arbetsrättsliga regelverket. Vi föreslår att en sådan genomgång skall göras. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att utreda vilka eventuellt ytterligare rättsliga regleringar som behövs för att Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och skydda anställdas språkliga rättigheter. Det bör t.ex. övervägas om regler kring språk skall lyftas till lagnivå. Vi menar dessutom att det bör övervägas om ett förtydligande kan göras i lagen om anställningsskydd så att den information som skall lämnas enligt 6 a § skall ges på svenska språket. Språket skall uppmärksammas i arbetsmiljötillsynen Vidare föreslår vi att i sin tillsyn ytterligare skall uppmärksamma språkets betydelse för arbetsmiljön (t.ex. före- komsten av skyddsföreskrifter på främmande språk, handlingar på främmande språk som underlag för skyddsombud etc.). Förhandlingsunderlag bör finnas tillgängliga på svenska Den lagreglerade rätten om medbestämmande i arbetslivet är ett annat exempel på ett område som kan påverkas av att företag går över till annat arbetsspråk än svenska. Det finns en risk för att t.ex. förhandlingsunderlag och liknande i allt större utsträckning tas fram på engelska. Enligt vår bedömning är det viktigt att underlag inför sådana förhandlingar finns tillgängliga på svenska språket. Vi menar därför att det bör övervägas om sådana underlag som huvud- regel – dvs. om parterna inte kommer överens om annat – skall vara på svenska språket och att detta regleras i medbestämmandelagen (10 §). Vidare anser vi att handlingar som en part åberopar vid för- handling samt information från arbetsgivare om hur verksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt i första hand skall lämnas på svenska språket (18 §). För t.ex. ett företag med ett annat språk än svenska som arbetsspråk kan det dock vara förenat med stora kostnader att översätta sådana handlingar till svenska. Vi anser därför att informationen skall lämnas på svenska språket om det kan ske utan att oskälig kostnad uppstår för den part som skall lämna informationen. Det bör också finnas möjlighet att endast översätta delar av underlag, då så är lämpligt. Lagstiftningen bör lämna öppet för möjligheten att genom kol- lektivavtal göra undantag från språkkravet om både arbetstagare och arbetsgivare är överens om detta. Detta kan t.ex. vara fallet om arbetsgivaren genom utbildningsinsatser i arbetsspråket medverkar Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och till höjda språkkunskaper hos arbetstagarorganisationens repre- sentanter. Ett sådant undantag kan läggas in i 4 § medbestäm- mandelagen (1976:580). Språkvalet i kollektivavtal bör inte regleras I medbestämmandelagen regleras också frågor om kollektivavtal. Med kollektivavtal avses skriftligt avtal mellan arbetsgivar- organisation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om an- ställningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mel- lan arbetsgivare och arbetstagare. Enligt vad som framkommit i kartläggningen skrivs kollektivavtal i normalfallet på svenska. Initi- ativet till kollektivavtal kommer oftast från arbetstagar- organisationerna. I de fall som arbetsgivaren inte förstår svenska språket görs enligt uppgift en översättning till ett språk som båda parter förstår. Vi har därför kommit fram till att det inte finns något behov att i lag reglera språkvalet för kollektivavtal. Språkfrågor spelar en stor roll för medborgarnas rättigheter som konsumenter och aktörer på marknaden. uppmärksammar sådana frågor i sitt förslag till handlingsprogram. Man framhåller bland annat att viktiga konsumentskyddsfrågor berörs. föreslår att varudeklarationer, bruksanvis- ningar och patentbeskrivningar samt svensk standard skall finnas på svenska. Man pekar också på behovet av forskning om svenskans roll som konkurrensmedel i varudeklarationer, bruksanvisningar etc. är en statlig myndighet med uppgift att ta till vara konsumenternas intressen. Inom det konsumentpolitiska om- rådet finns ett antal lagar, bl.a. konsumentköplagen (1990:932) och marknadsföringslagen (1995:450). En vara skall enligt konsument- köplagen (16 §) vara åtföljd av de anvisningar som behövs för dess montering, användning, förvaring och skötsel, annars är varan att anse som felaktig. har i en kommentar till lagen (Konsumentköplagen – när du går och handlar i affär, 2000) angett att dessa anvisningar normalt skall vara skrivna på svenska. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och marknadsföringslagen (4 §) skall näringsidkare vid marknadsföring lämna sådan information som är av särskild betydelse från konsum- entsynpunkt. Språkvalet regleras inte. En annan viktig lag är pro- duktsäkerhetslagen (1988:1604), som har till ändamål att motverka att varor och tjänster orsakar skada på person eller egendom. För detta får näringsidkare åläggas att lämna t.ex. säkerhets- och var- ningsinformation. Språkvalet regleras inte. Inom konsumentområdet styrs språkvalet även genom standard- er. Som exempel kan nämnas ISO/IEC Guide 37:1995 om bruks- anvisningar. Enligt denna skall instruktionen ges på the official language(s) of the country of sale. är central tillsynsmyndighet för frågor som gäller livsmedel inklusive dricksvatten. har ut- färdat föreskrifter och allmänna råd om dels märkning och present- ation av livsmedel, dels näringsvärdesdeklaration. Dessa regler har stöd i livsmedelsförordningen. Reglerna föreskriver att all märk- ning, presentation och näringsvärdesdeklaration skall anges på svenska. I vissa fall, om märkningen ändå kan antas vara förståelig för konsumenter med svenska som modersmål, kan annat språk användas (främst norska och danska). Märkningsuppgifterna får anges på flera språk och i undantagsfall kan märkningen ske på främmande språk. För läkemedel har utfärdat föreskrifter med stöd av läkemedelsförordningen.