sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Merparten av övervakningen av Offensiv och fram till har dock avsett demonstrationer där säkerhetspolisen ansett att risk förelegat att kravaller kunde uppstå. Så var fallet t.ex. vid 30 novemberdemonstrationerna i och i början av 1990-talet.660 Den slutsats som drog efter att ha bedrivit spaning mot demonstrationerna i samband med i var att Offensiv varken låg bakom eller uppskattade den skadegörelse och de våldsamheter som ägde rum.661 förekom en del tumult vid demonstrationer i . Detta föranledde att övervaka en demonstration mot regeringen och nedskärningarna på i . Övervakningen bedrevs också med signalspaning i syfte att utröna eventuellt radiostyrt samband bland demonstrationsdeltagarna. 656Enhetsgruppen för social rättvisa i . PM sektion , 14/2 1997. N SH 55-97. Akt , löpnr 4. 657Demonstration för Enhetsgruppen i . PM, sektion , 5/5 1997. N SH 128-97. Akt , löpnr 4. 658Begäran om spaningsinsats 14/6 1993. Spaningsprotokoll 16/6-7/7 1993. Akt , löpnr 3. 659Spaningsprotokoll 25/9 1993. Akt , löpnr 3. 660Se: Angående motdemonstrationer . PM 19/12 1991. Angående de- monstrationer mot . PM 7/4 1992. BDL SH 83-93, 1/4 1993. 30:e - Offensivs deltagande. PM 27/4 1993. 30-novemberde- monstrationen -93. PM 12/1 1994. Akt , löpnr 2-3. 66130:e - Offensivs deltagande. PM 27/4 1993. Akt , löpnr 3. att göra frekvenssökning runt skolor mm. Spaningen blev dock resultatlös.662 har Offensivs intresse riktats mot samt allmänt mot nazism och rasism. I samband med ordförandeskap i EU förekom en del de- monstrationer med deltagande från Rättvisepartiet Socialisterna.663 4.8Registrering – Regelverk och praxis 4.8.1Centralregistret (CR) och dess föregångare fanns med på de hemliga tjänsteföreskrifter som föreskrev vilka organisa- tioner vars medlemmar och sympatisörer kunde registreras. Inled- ningsvis var dock registreringen av blygsam omfattning vilket sä- kerligen var en följd av att den revolutionära vänstern kraftigt dominerades av KFML/SKP och KFML(r). fanns således 57 personer med anknytning till RMF registrerade. Dessutom fanns registrerade 13 perso- ner med anknytning till Fria Fackföreningsfolket och 31 med an- knytning till Förbundet . Övriga organisationer som togs upp i bilaga 1 till HT 16 som trotskistiska synes inte ha gene- rerat några personregistreringar. När föreskrifter (HT 19) trädde i kraft upphörde möj- ligheten att registrera medlemmar och sympatisörer till RMF en- bart med detta som grund. Någon ytterligare omständighet krävdes 662Begäran om radiospaning. PM 25/3 1993. Utvärdering av spaningsinsats. SH 1383-93, 15/4 1993. 663Angående demonstrationen mot kommunalfullmäktige i . PM 11/1 1999. () valmöten i . Sekt väst, 24/8 1998. V SH 469-98. Författningsgruppen, 5/8 1998. V SH 469-98. PM angående demonstration mot sexshop i . Sektion N, 19/4 1999. Autonom demonstration i mot arbetslöshet, rasism och social utslagning. PM av Sektion N, 25/5 1999. Ang aktionen för av Elev- kampanjen 980126. V SH 108-98, 16/5 1998. Ang Rättvisepartiet och arbetet mot rasism. V SH 109-98, 16/9 1999. SH 8212-99, 22/11 1999. 30:e november demonstration mot nazismen och i synnerhet butiken i . SH 8476-99, 1/12 1999. Opinionsyttring mot i . SH 01784-00, 16/3 2000. Opinionsyttringar i samband med EU:s informella ministermöte i den 15-17 febru- ari 2001. SH 01557-01, 22/2 2001. Ang protester i samband med besök den 9januari 2001 i . 28/2 2001. Rättvisepartiets möte i med anledning av hän- delserna i under Eu mötet. SH 4478-01, 25/6 2001. Rättvisepartiets möte i med parollen, Antikapitalism, , - vart går proteströrelsen?. SH 6200-01, 12/9 2001. såsom hemlig cellbildning, utbildning i partiskola eller ledande ställning som var den avgjort dominerande registreringsgrunden. Några exempel på registreringar: inkom uppgifter från utländsk källa att en person vid utlandsvistelse uppgivits vara med- lem i RMF och varit i kontakt med en där verkande trotskistisk or- ganisation. Från sektionen i inhämtades att mannen 1969 talat vid en minnesstund över Ho , samt tillhört kampanjledningen för indoktrinering inom . hade han skrivit en artikel i där han protesterade mot att trotskisten inte blivit utnämnd till professor vid i . konstaterades att han tillhörde redaktionen för Fjärde Internationalen. Dessa upp- gifter som uppenbarligen samlats i Malmösektionens arbetsregister ledde nu tillsammans med de nya utländska uppgifterna till att mannen registrerades i CR.664 registrerades en man som sektionen i menade förefaller ha funktion som kan anses som ledande inom KAF. Följande uppgifter låg till grund för detta: deltog han i ett debattmöte mellan RMF och KFML(r) där han enligt en källa gjorde ett starkt framträdande på mötet. uppgavs mannen tillhöra RMF i men 1975 skulle han ha deltagit i KFML(r):s 1 majdemonstration. , slutligen, kon- staterade säkerhetspolisen att mannens bil fanns parkerad utanför bokhandeln i som RMF:s interna söndagsmöte pågick. Sammantaget kunde detta alltså enligt säker- hetspolisen tolkas som att mannen intog en ledande ställning inom RMF/KAF.665 registrerades en man som stod på 14:e plats på en valse- del till kommunalvalet vilket ansågs utgöra belägg för ledande ställ- ning.666 Inför valet bedrev SP viss valsamverkan med Vänster- partiet. I samband med detta registrerades personer som förekom på valsedlar i den mån det framgick att de var socia- listiska partiets kandidater. Härvidlag registrerades en person som stod på 19 plats på lista i . I säkerhetspoli- sens ögon var han dock SP:s första kandidat och därmed registre- ringsbar.667 bröt sin valsamverkan med SP. PM 15/9 1972. Akt 15:4/7a löpnr 3. 665Se handlingar i personakt. 666Se handlingar i personakt. 667Se anteckningar på manuskript till valsedel, kommunalfullmäktige i . En värnpliktig registrerades i kontrasubversionsrotelns kortregister efter att följande omständigheter hade klarlagts. Den värnpliktige hade 1973 i ett kuvert märkt tjänste skickat en försändelse som inte var av tjänstekaraktär utan däremot handlingar rörande tid- . Eftersom mannen uppen- barligen skulle komma att åtalas för tjänstefel ansågs det obehöv- ligt att registrera mannen i CR. Däremot infördes han i rotelns kortregister.668 En svensk kvinna skulle 1977 besöka sin pojkvän i Storbritanni- en. Vid inresan konstaterades att hon medförde en del svenska marxist-leninistiska tidningar samt ett exemplar av en brittisk trotskistisk tidning. Kvinnan vägrades inresa med motiveringen att hon inte verkade vara någon äkta besökare och därtill sakna- de medel för sitt uppehälle. Någon vecka senare släpptes hon dock in via en annan hamn. Säkerhetspolisen önskade nu registrera kvin- nan vilket dock inte medgavs av den vikarierande chefen för regis- terroteln. Hon antecknades istället i kontrasubversionsrotelns ar- betsregister.669 Att kandidera i val innebar grund för registrering eftersom det ansågs innebära ledande ställning. begrän- sades dock detta till att gälla de tio första kandidaterna.670 Övriga kunde endast noteras på arbetsanteckningar. Även om inga exem- pel på detta påträffats får det antas ha fungerat så att kandidater för SP på plats elva och uppåt infördes i arbetsregistret. 4.9De svenska trotskisterna som hotbild 4.9.1Hotbildens förändring över tid De svenska trotskisterna som hotbild kom inledningsvis att kretsa kring det faktum att impulserna tycktes komma från utlandet och Fjärde Internationalen. Därtill hade flera av de tongivande trotskis- terna , t.ex. och , 668Tillvaratagna handlingar på F 8. PM 27/2 1973. Akt 15:4/7a löpnr 3. 669PM om detta (SH 1692-77) med påförda handskrivna anteckningar i akt 15:4/7a löpnr 1. 670Halvårsrapport från författningsskyddet 1/10 1990-31/3 1991. utländsk bakgrund.671 I övrigt kom hotbilden kring RMF/KAF un- der inte att i någon högre grad avvika från den som avsåg KFML och KFML(r). RMF/KAF var revolutionärt samt bedrev soldatarbete. Däremot saknades kontakter med främmande makt av det slag som KFML utvecklat med . Numerärt var RMF/KAF betydligt mindre än både KFML och KFML(r). Att döma av valresultat och säkerhetspolisens intresse var KAF/SP:s stora decennium. I en kvartalsrapport gjordes följande bedömning av förbundets verksamhet: Trots att partiet är mycket litet till numerären har man lyckats förvånansvärt bra i arbetet, framför allt inom industrin och sjukhusen. Om förbundet kon- centrerar den fackliga verksamheten inom dessa om- råden, är det sannolikt att man kan undvika splitt- ringstendenser i stil med den uteslutning som ägde rum vid kongressen. Kan man dessutom etablera ett något så när smidigt samarbete med övriga organisa- tioner så har man alla möjligheter att förstärka och utöka sin verksamhet. Så länge förbundet inte skjuter ideologiska frågor i förgrunden har man vissa utsikter att lyckas.672 gjorde säkerhetspolisen i följande bedömning i en PM avsedd som underlag för begäran om telefonavlyssning: Svenska trotskistiska organisationer har under tidig- are år förefallit vara sekteristiska rörelser av ringa be- tydelse, företrädesvis sysselsatta med att polemisera med icke trotskistiska marxistiska grupper. Så är inte längre fallet. Den aktiva infiltrationsverksamheten och inte minst SPs valframgång 1982 gör att de kan räknas till en av landets mera betydelsefulla revolutio- nära grupperingar.673 Att som säkerhetspolisen i denna begäran om telefonavlyssning också hävda att det var mycket troligt att SP:s lokalavdelning på egen hand skulle starta någon form av uppror förefaller dock över- drivet. var det främst SP:s fackliga arbete som 671Se kvartalsrapport nr 2/1969, 3/1969 och 2/1971. Akt 5:721d 1-28 löpnr 10. 672Kvartalsrapport nr 4/1980. Akt 5:721d 1-28 löpnr 19. 673PM RPS/Säk , MM-SH 31-83, 19/1 1983. I en halvårsrapport berördes partiet framgångar inom Kommunaltrean (främst SL), , i Sö- dertälje, i samt även i städer som . Av allt att döma var det hotet mot arbetsfreden som ut- gjorde hotbildens kärna: Utifrån dessa positioner agerar medlemmar sedan som fackliga företrädare när man driver frågor och aktioner i partiets syfte. Typexempel på detta är just Dalauppropet. Tillvägagångssättet kommer säkerligen att öka i takt med fortsatta framgångar inom rörelsen. Det torde därför vara av vikt att hålla en viss kontroll och uppföljning av medlemmarna och deras anställ- ningar med tanke på de effekter deras agerande kan få för arbetsfreden.674 SP bedömdes ha större inflytande än KPML(r) fram- för allt genom sitt fackliga arbete men också genom organisationer som () och Stoppa Rasismen. började SP:s verksamhet att minska i omfattning och säkerhetspolisen synes knappast ha be- dömt partiet utgöra något hot mot rikets säkerhet. Vid en intern chefskonferens förklarade SÄPO-chefen att av vänsterorganisationerna på den hemliga listan var det bara KPML(r) som var av intresse; övriga kunde avföras från listan.675 Som nämnts i kapitlet om KPML(r) förklarades i en ut- värdering av /92 beträffande vänsterorganisa- tionerna att inget av partierna då utgjorde något säkerhetshot av betydelse.676 Att säkerhetspolisen ändå visade intresse för SP kan förmodligen förklaras dels genom personalkontrollens behov av re- gisteruppgifter, dels att partiet in tycktes ha visst samarbete både med och med autonoma grup- peringar.677 Den uppföljning av partiet som då gjordes ledde fram till följande bedömning av partiet från säkerhetspolisens sida i janu- ari 1994: 674Subversion 1/4 1987 – 30/9 1987. Akt löpnr 3. 675Eliasson, : Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002. Protokoll från chefs- konferensen, som hölls 4-5/11 1991 finns i akt löpnr 7. 676SK 17/1992. 677Uppföljningsplan, författningsskydd 31/8 1992. SP bedrev i valet valteknisk samverkan med . Partiet som sådant synes inte ha sam- verkat med autonoma grupper. Dock förekom otvivelaktigt att enskilda medlemmar deltog i aktioner tillsammans med autonoma grupperingar. SP är ett mycket litet parti som för en tynande tillvaro. Följande sektioner där SP finns och där man kan tala om någon aktiv verksamhet är: , , , och . SP:s verksamhet verkar utgöras av vanligt politiskt, fack- ligt arbete samt olika typer av mötesaktiviteter. Visst engagemang mot rasismen i form av samarbete före- kommer. SP bedömes inte utgöra något hot vare sig generellt eller mot enskilda mål.678 Med en hotbild som denna kan det tyckas konstigt att SP fortfa- rande fanns med på den hemliga förteckningen över organisationer som skulle ägnas särskild uppmärksamhet. Justi- tiedepartementet tycks heller inte ha uppfattat det rimligt att fortsätta övervaka SP och efter en mindre utredning fö- reslogs från departementets sida att SP skulle kunna utgå från den hemliga förteckningen.679 Från säkerhetspolisens sida gjordes 1994 en för- nyad prövning av SP:s farlighet varvid det nya partiprogrammet togs till utgångspunkt. Det konstaterades då att SP i tidigare parti- program intagit en klart revolutionär ståndpunkt men att det nya programmet innebar en kursändring mot en mer reforminriktad driven linje. menade vidare att SP i sitt program framhållit att en revolutionär omvandling krävde en majoritet i samt att partiet starkt förordar fria och direkta val med allmän rösträtt samt de fri- och rättigheter vi har i våra grundlagar. Givet det nya partiprogrammet fanns det därmed enligt inget som direkt talar för att de metoder partiet förespråkar för att uppnå socialismen strider mot nuvarande lagstiftning. Frågan var dock enligt hur stor vikt som kunde läggas vid det nya par- tiprogrammet när det gällde att bedöma SP:s egentliga avsikter och metoder för att uppnå sin socialism. Anslutningen till Fjärde Internationalen ansågs minska trovärdigheten i den ideologiska förnyelsen och det bedömdes vara möjligt att anta att det nya och mer reforminriktade partiprogrammet bara är en slags dimridå för på så sätt lura väljare i tro att de röstar på ett demokratiskt parti. PM författningsskyddet 27/1 1994. 001300- 9139 löpnr 2. 679Anteckningar från samtal med förutvarande statsrådet . analys mynnade ut i följande bedömning av : SP:s nya partiprogram skiljer sig från tidigare pro- gram i det att de delar som tidigare lyfte fram idéer om en omstörtande verksamhet för uppnåendet av socialismen inte längre finns med. I stället betonas vikten av att vinna en befolkningsmajoritet i såväl det parlamentariska som utomparlamentariska arbetet för att utifrån det utgångsläget sedan kunna genomföra sin omvandling - revolution. Betonandet av de fria va- len med allmän rösträtt samt de demokratiska fri- och rättigheterna är också ett nytt inslag i parti- programmet. Det är svårt att fastställa om SP döljer helt andra politiska metoder för att uppnå sin socialism än vad man deklarerar i sitt program. Därför är det inte tillräckligt att enbart utifrån parti- programmet avgöra huruvida SP är ett omstörtande parti eller inte. Andra variabler som t.ex. verksamhetsformer, arbetsmetoder, internationella kontakter mm måste vägas in i sammanhanget för att kunna klargöra var partiet står i denna fråga. Vid en bedömning av ett politiskt parti måste ändå en stor vikt kunna läggas vid det partiprogram som organisa- tionen säger sig stå för.680 Trots den avslutande meningen i citatet valde att inte låta partiprogrammet vara bestämmande för hur bedömningen av SP skulle sluta utan hänvisade till att bl.a. verksamhetsformer och ar- betsmetoder måste vägas in. Det kan då vara värt att notera att samme handläggare vid författningsskyddsroteln tidi- gare framhållit att SP:s verksamhet verkar utgöras av vanligt poli- tiskt, fackligt arbete samt olika typer av mötesaktiviteter och inte utgjorde något hot vare sig generellt eller mot enskilda mål. Inte heller beaktades i PM:n att SP knappast någonsin kunnat beslås med att ha använt olagliga metoder för att nå politiska syften. Denna PM utgjorde del av underlaget när delgav de bedömningar som ansågs kunna göras be- träffande SP. Även om hotbilden knappast ansågs vara överhäng- ande var inte villigt att medverka till att SP av- 680 Partiprogram för antaget på kongressen 1994. PM författningsskyddet 23/11 1994. Akt , löpnr 5. fördes från den hemliga organisationsförteckningen. Som del i un- derlaget bifogades också en PM angående Ungsocialisterna ().681 pekade här på tre oroande företeelser: För det första ansågs US samarbeta med bl.a. vid vissa demonstrationer där våld- samheter förekommit. För det andra ansågs US ha kommit allt närmare och dess ungdomsorganisa- tion Elevkampanjen där särskilt den senare organisationen ansågs kunna kopplas till kravaller i . En tred- je faktor som oroade var att en medlem i US tidigare gripits efter att ha utfört flera inbrott mot militära objekt samt i samband med ett flyktförsök riktat automateld och kastat hand- granater mot polisen. efter det att delgav dessa uppgifter konstaterades i en PM att inbrotten i de militära förråden m.m. saknade samband med vederbörandes politiska arbe- te utan utgjorde ett led i en rent kriminell verksamhet.682 Såvitt har kunnat utrönas delgavs dessa senare uppgifter inte Ju- stitiedepartementet. I alla händelser kom SP att kvarstå på den hemliga listan. var det åter igen dags att pröva frå- gan om SP som hotbild. Liksom tidigare var det kontak- terna med och Elevkampanjen särskilt inom det gemensamma projektet kampanj för rättvisa som be- dömdes intressanta att kartlägga.683 konstaterade dock att kontakterna med Offensiv (nu Rättvisepartiet Socialisterna) och Elevkampanjen inte medfört någon ökad grad av utomparlamentarisk kamp. SP hade däremot tillsammans med Rättvisepartiet drivit frågor som för- bättrad sjuk- och äldrevård samt nej till nedläggningar av sjukhus. Det fanns heller inget som indikerade att partiet ämnade med våld försöka ändra det svenska politiska systemet. Slutsatsen var att partiet utgör därför inte längre något egentligt hot enligt de förut- sättningar och mandat har att arbeta efter.684 Detta var egentligen samma slutsats som dragits både 1992 och 1994 då parti- 681Ungsocialisterna var en SP närstående organisation som dock var for- mellt fristående och som åtminstone inte betraktade sig som SP:s ungdomsför- bund. 682PM 19/5 1995. PM författningsskyddet, 21/11 1995. Akt 701301- 4456, löpnr 5. 684Lägesbeskrivning betr de organisationer som finns upptagna i regeringens föreskrifter (1981- 12-03), meddelade med stöd av 5 a § förordningen (1989:773) med instruktion för Rikspolis- styrelsen. Författningsskyddsroteln 21/1 1998. Akt löpnr 2. et även i formell mening upphörde att vara en sådan organisation som omfattades av kungliga brev.685 4.9.2Infiltration av andra organisationer Förutom det rent revolutionära hotet var det infiltrationshot som KAF/SP bedömdes utgöra av stor betydelse. höll säkerhetspolisen regionskonferens för övre och nedre regioner. Den stridbare chefen för sektionen i höll vid kon- ferensen ett långt anförande på temat Vem hotar oss?. Anförandet avslutades på följande vis: Genom hämningslös infiltration och subversion har grupperna indragits som verksamma redskap i den samlade revolutionära socialismens underrättelsean- grepp, riktat mot den reformistiska socialismen med siktet inställt på att knäcka kapitalet. - Denna skissade situation ser jag som ett allvarligt, överhängande hot mot vårt land.686 Protokollet från konferensen nämner inte särskilt KAF i anslutning till detta men det är känt att KAF låg Umeåsektionens chef varmt om hjärtat. I en kvartalsöversikt framhölls att trots- kisternas infiltrationstaktik är skickligt utformad och följaktligen svår att avslöja. Det ansågs föreligga indicier på att KAF infiltre- rat såväl SSU som Moderata samlingspartiet och Centerpartiet.687 Som visats ovan blandade dock säkerhetspolisen ihop KAF och Of- fensiv. bedömdes dock Offensivs verksamhet inom SSU inte kunna leda till framgång. Sannolikt, framhöll säkerhetspoli- sen, kommer dock en viss oreda och irritation uppstå inom SSU och SAP.688 var det miljörörelsen, Grupp 8 och Chilekommittéerna som KAF ansågs försöka infiltrera. Några belägg för att det verkligen var fråga om infiltration presenterades, förordning utfärdades 22/9 1972. I denna angavs att vissa organisationer har i antaget program angivit att organisationen skall verka för att omvandla samhället med våld. Medlemmar och sympatisörer till sådana organisationer kunde enligt förordningen registre- ras om de genom sina åtgärder givit anledning till misstanke att de kunde vara beredda att delta i verksamhet som innebar fara för rikets säkerhet, eller syftade till eller var ägnad att med våld förändra det demokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning som obero- ende stat. 686Regionskonferens i 26-28/10 1976. ACU SH 231-76, 3/11 1976. Akt 5:720/6 löpnr 10. 687Akt 5:721d 1-28 löpnr 14. Akt 5:721d 1-28 löpnr 16. som vanligt, inte. kom säkerhetspoli- sen regelmässigt att tala i termer av infiltration då en kommunist kunde iakttas i ett sammanhang som inte var uttalat kommunis- tiskt. KAF-medlemmarna synes dock i allt väsentligt ha agerat i en- lighet med den huvudresolution som publicerades i In- ternationalen. Att KAF prioriterade arbete inom vissa organisatio- ner var alltså ingen hemlighet. För säkerhetspolisen var det dock mer eller mindre självklart att det bakom arbetet i olika ideella or- ganisationer fanns ett dolt syfte: Man döljer sitt syfte bakom paroller som folk i all- mänhet känner sympati för och lyckas därmed få en bredare bas för sin önskan att driva på makthav- arnaHelt klart är att de blir en politisk kraft att räkna med.689 Som särskilt anmärkningsvärt ansåg säkerhetspolisen det vara att medlemmarna allt mer sällan anger sin partipolitiska hemvist då de aktiverar sig i andra organisationer.690 synes denna hotbild ha försvunnit från horisont. Försök till trotskistisk organisationsbildning kan i skönjas . Det var dock först som en mera bestående organisering kom till stånd. När fastställde vilka svenska organisationer som säkerhetspolisen skulle koncentrera sina resur- ser på inkluderades inte mindre än sju organisationer som klassifi- cerades som trotskistiska. Samtliga torde dock ha varit mycket små och i ett par fall närmast icke existerande som egentliga organisa- tioner. Därtill kommer att Förbundet () knappast kan anses ha varit trotskistiskt. Det får anses som högst tveksamt om någon av dessa mycket små - i praktiken studiegrupper - kan ha utgjort ett reellt hot mot rikets säkerhet. Flertalet av dessa grupper försvann från de hemliga tjänsteföre- skrifterna 1973. Förbundet kvarstod till . Det var då FK upphörde att existera 689Subversion 1/10 1987 – 31/3 1988. Akt löpnr 4. och ännu längre sedan som organisationen hade någon verksamhet att tala om. Den största av de trotskistiska organisationer som övervakades var RMF/KAF/SP som bildades . hade RMF/KAF en mycket revolutionär framtoning. Den social- demokratiska reformismen avvisades fullständigt liksom även en parlamentarisk väg till socialismen. Hur revolutionen i praktiken skulle gå till utvecklades dock sällan. I den huvudresolution som antogs på kongressen 1977 nämndes inget om att revolutionen måste ske i form av väpnad kamp. Frågan om våldets nödvändighet förefaller snarare ha varit en öppen fråga beroende på borgarklas- sens motstånd. Liksom övriga grenar av den svenska revolutionära vänstern kom RMF/KAF att engagera sig i försvarsfrågan. En del av arbetet var rent soldatfackligt men i andra fall låg tonvikten vid försvaret som sådant. I artiklar bl.a. i Internationalen för- klarades att det inte fanns någon anledning att försvara det befintli- ga eftersom detta var att betrakta som en klassdiktatur. Endast ett socialistiskt samhälle skulle vara värt att försvara. I hän- delse av krig mellan och ett annat västland skulle ett parti- sanförsvar upprättas i syfte att ta över delar av landet och där upp- rätta en arbetarstat. Skulle krig utbryta mellan och Sovjet- unionen var det en plikt att verka för ett svenskt nederlag utan att för den skulle upphöra med kritiken av den sovjetiska byråkratin.