sou · GQB3121d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat skall ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen till- lämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är hemkommu- nen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om bety- dande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 15 § En enskild grundskola skall vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i den offentliga , om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild grundskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. En enskild grundskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisato- riska eller ekonomiska svårigheter för skolan. 16 § Om det inte finns plats för alla sökande till en enskild grund- skola, skall urvalet ske efter grunder som är godkända av Skolver- ket. 17 § För varje elev vid en enskild grundskola lämnas bidrag av hemkommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunen har rätt till insyn i skolans verksamhet. Kommunens skyldighet enligt första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Om bidraget avser en asylsökande elev eller annan elev som vistas i under liknande omständigheter, skall kommunen betala det belopp som regeringen har föreskrivit särskilt. 18 § Fritidshemmet kompletterar utbildningen i och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas utbildning i fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov eller vårdnads- havarnas förvärvsarbete eller studier. Fritidshem skall tillhanda- hållas eleverna den del av dagen då de inte går i och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleven fyller . För elever från och med kan öppen fritidsverksamhet erbjudas istället för fritidshem. 19 § Plats i fritidshem skall erbjudas vid eller så nära elevens grundskola som möjligt. En elev har dock alltid rätt att gå i ett fritidshem som anordnas av hemkommunen. För plats i fritidshem får en kommun ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. En kommun som i sitt fritidshem har en elev från en annan kommun har rätt till ersättning på motsvarande sätt som anges i 14 §. 20 § Ett enskilt fritidshem får ta ut avgifter enligt samma grunder som elevens hemkommun tillämpar i sina fritidshem. För varje elev i ett sådant fritidshem skall bidrag lämnas av hemkommunen enligt samma grunder som anges i 17 §. Bidraget minskas i förekom- mande fall med det belopp som huvudmannen får ta ut i avgift. 21 § Bestämmelser om familjedaghem och öppen fritidsverksam- het finns i 17 kap. 1 § Grundsärskolan skall ge elever med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Grundsärskolans utbildning skall också ligga till grund för fortsatt utbildning. 2 § Grundsärskolan skall ha nio årskurser. Utbildningen i varje årskurs skall bedrivas under ett läsår, vilket består av en hösttermin och en vårtermin. Grundsärskolan omfattar utbildning i ämnen eller inom ämnes- områden, eller en kombination av dessa. Utbildning inom ämnes- områden är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. En elev i grundsärskolan skall ha en individuell studieplan för utbildningen. Denna skall utarbetas tillsammans med eleven och vårdnadshavaren och beslutas av rektorn. Av planen skall framgå den inriktning elevens utbildning skall ha. Planen skall omprövas minst en gång per läsår. 3 § Undervisningstiden skall för varje elev vara minst 6 665 tim- mar. Om inte annat följer av denna lag eller av föreskrifter som meddelas av regeringen, skall undervisning ges 1.i följande ämnen: bild, engelska, hem- och konsumentkun- skap, idrott och hälsa, matematik, musik, natur- och samhällsori- enterande ämnen, slöjd samt svenska eller 2.i följande ämnesområden: estetisk verksamhet, kommunika- tion, motorik, vardagsaktiviteter och verklighetsuppfattning. För den offentliga särskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. För varje ämne och ämnesområde gäller en kursplan som fast- ställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer. 4 § Utbildningen i grundsärskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbild- ning. Huvudmannen skall vidare erbjuda eleverna kostnadsfria skolmåltider. 5 § För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i grundsär- skolan, och som inte fullgör sin skolplikt på annat sätt, skall hem- kommunen svara för att sådan utbildning kommer till stånd. Denna skyldighet skall normalt fullgöras genom att hemkom- munen anordnar grundsärskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för samtliga i kommunen som avses i första stycket. En kommun får komma överens med någon annan kommun om att denna i sin grundsärskola skall ta emot elever vars grundsärs- koleutbildning hemkommunen har att svara för. 6 § En elev har rätt att bli mottagen i den offentliga grundsärsko- lan i en annan kommun än den som skall svara för elevens utbild- ning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundsärskola. 7 § Efter önskemål av vårdnadshavare får en kommun även i andra fall än som avses i 5 § tredje stycket och 6 § i sin grundsärskola ta emot en elev från en annan kommun. 8 § En elev som har tagits emot i en kommuns grundsärskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsårets gång. Om det för eleven endast återstår ytterligare en årskurs har eleven också rätt att gå kvar denna. 9 § Varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundsär- skola beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt ur kommuni- kationssynpunkt. Varje kommun som anordnar grundsärskola är skyldig att så långt det är möjligt organisera grundsärskolan så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade finns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdo- mar som behöver bo utanför föräldrahemmet. 10 § En elev har rätt att gå i den av kommunens skolenheter där vårdnadshavarna önskar att eleven skall gå. Kommunen får dock frångå vårdnadshavarnas önskemål och placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundsärskola om 1. den önskade placeringen skulle medföra att annan elevs berättigade krav på placering i en skolenhet nära hemmet åsido- sätts, 2.den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommu- nen, eller 3.det finns andra särskilda skäl. 11 § Elever i den offentliga grundsärskolan har rätt till kostnadsfri skolskjuts från den plats där eleven är bosatt till den plats där utbildningen bedrivs om sådan skjuts behövs med hänsyn till färd- vägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos eleven eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte elever som 1.väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem i, eller 2.går i en annan kommuns grundsärskola med stöd av 6, 7 eller Elevens hemkommun skall ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. En elev som med stöd av 6 § går i en annan kommuns grundsär- skola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsätt- ningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen skall ombesörja att sådan skolskjuts kommer till stånd. Kommunens kostnader för detta skall ersättas av elevens hemkommun. 12 § En kommun som i sin grundsärskola har en elev från en annan kommun skall ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun om elevens skolgång i kommunen grundar sig på 6 eller 8 § andra stycket. Även i situationer som avses i 7 § har kommunen rätt till ersätt- ning. Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat skall ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen till- lämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är hemkom- munen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 13 § En enskild grundsärskola skall vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i den offentliga grundsärskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild grundsärskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. En enskild grundsärskola är inte skyldig att ta emot eller ge fort- satt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. 14 § Om det inte finns plats för alla sökande till en enskild grund- särskola, skall urvalet ske efter grunder som är godkända av Skol- verket. 15 § För varje elev vid en enskild grundsärskola lämnas bidrag av hemkommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundsärskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommu- nen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om bety- dande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Kommunen har rätt till insyn i skolans verksamhet. Kommunens skyldighet enligt första stycket gäller inte om stats- bidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. 16 § Fritidshemmet kompletterar utbildningen i grundsärskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utveck- lingen. En elev skall erbjudas utbildning i fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov eller vårdnads- havarnas förvärvsarbete eller studier. Fritidshem skall tillhandahål- las eleverna den del av dagen då de inte går i grundsärskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleven fyller . För elever från och med kan öppen fritidsverksamhet erbjudas istället för fritidshem. 17 § Plats i fritidshem skall erbjudas vid eller så nära elevens grundsärskola som möjligt. En elev har dock alltid rätt att gå i ett fritidshem som anordnas av hemkommunen. För plats i fritidshem får en kommun ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. En kommun som i sitt fritidshem har en elev från en annan kommun har rätt till ersättning på motsvarande sätt som anges i 12 §. 18 § Ett enskilt fritidshem får ta ut avgifter enligt samma grunder som barnets hemkommun tillämpar i sina fritidshem. För varje elev i ett sådant fritidshem skall bidrag lämnas av hemkommunen enligt samma grunder som anges i 15 §. Bidraget minskas i förekom- mande fall med det belopp som huvudmannen får ta ut i avgift. 19 § Bestämmelser om familjedaghem och öppen fritidsverksam- het finns i 17 kap. 1 § Specialskolan skall ge barn och ungdomar med dövhet, som är dövblindfödda eller som har en hörselskada en till varje elevs förut- sättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsva- rar den utbildning som ges i . Specialskolans utbildning skall ligga till grund för fortsatt utbildning. Specialskolan skall erbjuda en teckenspråkig miljö. 2 § Specialskolan skall ha tio årskurser. Utbildningen i varje årskurs skall bedrivas under ett läsår vilket består av en hösttermin och en vårtermin. 3 § Undervisningen skall omfatta följande ämnen: bild, biologi, engelska, fysik, geografi, hem- och konsumentkunskap, historia, idrott och hälsa, kemi, matematik, religionskunskap, rörelse och drama, samhällskunskap, slöjd, svenska, teckenspråk och teknik. Härutöver skall det finnas språkval och elevens val. Undervis- ningstiden skall för varje elev vara minst . Därav utgör skolans val. För den offentliga specialskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. I skolans val kan också ingå ämnen som huvudmannen bestäm- mer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisningens omfattning. Därvid får för särskilda utbildningar avvikelse göras från den ämnesindelning som anges i första stycket. 4 § För varje ämne gäller en kursplan. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om kursplaner. 5 § Utbildningen i specialskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbild- ning. Huvudmannen skall vidare erbjuda kostnadsfria skolmåltider. 6 § Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om ersättningens storlek. 7 § Staten skall svara för att eleverna i den offentliga specialskolan kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. En elev i den offentliga specialskolan som till följd av sin skol- gång måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsstäl- lande förhållanden. Staten skall svara för detta utan extra kostnader för eleven. 8 § Utbildningen i den offentliga specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter inom . Regeringen meddelar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområ- den. 9 § En enskild specialskola skall vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i den offentliga specialskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild specialskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. En enskild specialskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisato- riska eller ekonomiska svårigheter för skolan. 10 § Om det inte finns platser för alla sökande till en enskild speci- alskola, skall urvalet ske efter grunder som är godkända av Skolver- ket. 11 § För varje elev som genomgår utbildning i en enskild special- skola lämnas bidrag av staten. Bidraget skall bestämmas med hän- syn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som staten tillämpar vid fördelning av resurser till de offentliga specialskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är staten inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för staten. beslutar om bidrag enligt första stycket. Myndigheten har rätt till insyn i skolans verksamhet. 12 § Fritidshemmet kompletterar utbildningen i specialskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas utbildning i fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov, vårdnadshavarnas förvärvsarbete eller studier. Fritidshem skall tillhandahållas den del av dagen då de inte går i specialskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleven fyller . För elever från och med kan öppen fritidsverksamhet erbjudas istället för fritidshem. 1 § Utbildningen i sameskolan syftar till att ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1–6 i . 2 § Undervisningen skall omfatta följande ämnen: biologi, bild, engelska, fysik, geografi, hemkunskap, historia, idrott och hälsa, kemi, matematik, musik, religionskunskap, samhällskunskap, samiska, slöjd, svenska samt teknik. Härutöver skall det finnas språkval och elevens val. Undervisningstiden skall för varje elev vara minst . Därav utgör skolans val. För den offentliga sameskolan gäller därutöver den timplan som regeringen fastställer. I skolans val kan också ingå ämnen som huvudmannen bestäm- mer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisningens omfattning. Därvid får för särskilda utbildningar avvikelse göras från den ämnesindelning som anges i första stycket. 3 § För varje ämne gäller en kursplan. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om kursplaner. 4 § Utbildningen i sameskolan skall vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbild- ning. Huvudmannen skall vidare erbjuda eleverna kostnadsfria skolmåltider. 5 § Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om ersättningens storlek. 6 § Staten skall svara för att eleverna i den offentliga sameskolan kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. En elev i den offentliga sameskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden. Staten skall svara för detta utan extra kostnader för eleven. 7 § En enskild sameskola skall vara öppen för alla barn som har rätt till utbildning i den offentliga sameskolan, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. En enskild sameskola får begränsa sin verksamhet till –vissa årskurser, –utbildning för elever som är i behov av särskilt stöd, –utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. En enskild sameskola är inte skyldig att ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om det skulle medföra betydande organisato- riska eller ekonomiska svårigheter för skolan. 8 § Om det inte finns platser för alla sökande till en enskild same- skola skall urvalet ske efter grunder som är godkända av Skolver- ket. 9 § För varje elev i en enskild sameskola lämnas bidrag av staten. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som staten tillämpar vid för- delning av resurser till de offentliga sameskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är staten inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för staten Sameskolstyrelsen beslutar om bidrag enligt första stycket. Styrelsen har rätt till insyn i skolans verksamhet. 10 § Fritidshemmet kompletterar utbildningen i sameskolan och skall erbjuda eleverna en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. En elev skall erbjudas fritidshem i den omfattning som behövs med hänsyn till elevens eget behov, vårdnadshavarnas förvärvs- arbete eller studier. Fritidshem skall erbjudas eleverna den del av dagen då de inte går i sameskolan och under lov. Fritidshem skall tillhandahållas till och med vårterminen det år eleverna fyller . För elever från och med kan fri- tidshem även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. /– – –/ 16 kap. Utbildning på entreprenad 1 § Kommuner eller landsting får enligt bestämmelserna i detta kapitel med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning enligt denna lag (entreprenad). 2 § Inom förskola, förskoleklass, fritidshem, vuxen- utbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svensk- undervisning för invandrare får uppgifter inom utbildningen över- lämnas på entreprenad. 3 § Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil över- lämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. 4 § Om det finns särskilda skäl får regeringen på ansökan av en kommun eller ett landsting i andra fall än som anges i 2 och 3 §§ medge att kommunen eller får sluta avtal med någon annan om att bedriva undervisning inom skolväsendet för barn och ungdom. 5 § Om en kommun eller ett landsting överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad får också överlämnas den myndighetsutövning som hör till uppgiften. 6 § Den som är eller har varit verksam inom enskild verksamhet som bedrivs med stöd av 2–4 §§ får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid fått veta om enskildas personliga förhållanden. 7 § En kommun får såsom huvudman överlåta ansvaret för medi- cinska insatser som anges i 2 kap. 17 § till ett landsting, om kom- munen och är överens om detta. På samma sätt får ett landsting överlåta ansvaret till en kommun. Staten eller en enskild får såsom huvudman överlåta ansvaret för de medicinska insatser som anges i 2 kap. 17 § till en kommun eller ett landsting, om huvudmannen och kommunen eller är överens om detta. Särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet Familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet 1 § Kommunen skall sträva efter att i stället för förskola eller fri- tidshem erbjuda ett barn familjedaghem, om vårdnadshavarna önskar det. Familjedaghem skall genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten skall utgå från varje barns speciella behov. 2 § För plats i familjedaghem får skäliga avgifter tas ut på det sätt som anges i 5 kap. 11 § första stycket. 3 § En kommun kan även anordna pedagogisk verksamhet och omsorg i form av öppen förskola och öppen fritidsverksamhet. En enskild huvudman får erbjuda öppen fritidsverksamhet till sina elever i eller grundsärskolan till och med vårterminen det år de fyller . 4 § För den som erbjuds anställning i sådan verksamhet som avses i 1 och 3 §§ skall bestämmelserna i 2 kap. 19–21 §§ tillämpas. Lokalerna där verksamheterna skall bedrivas skall vara ändamåls- enliga. Vissa verksamheter för barn på sjukhus 5 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola, förskoleklass eller fritidshem. 6 § För sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete skall särskild undervisning anordnas på ett sjuk- hus eller en motsvarande institution, i elevens hem eller på annan lämplig plats. Särskild undervisning anordnas av skolhuvudmannen, om inte något annat följer av andra stycket. Undervisningen skall så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. Särskild undervisning på ett sjukhus eller en motsvarande insti- tution anordnas av den kommun där institutionen är belägen. Sådan undervisning skall stå öppen även för dem som fullgör skol- plikt utanför skolväsendet. Om undervisningen avser en elev som inte är bosatt i kommunen har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader från huvudmannen för den utbildning där eleven annars fullgör sin skolgång.