sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — För- statligandet av skogsvårdsstyrelserna innebar ett fortsatt stat- ligt engagemang i skogsodlingsfrågan. Motivet var att tillgodose främst det enskilda privata skogsbrukets behov av frö- och plantmate- rial av hög kvalitet och till rimliga priser (prop. 1980/81:136). Frö- och plantverksamheten skulle bedrivas till självkostnadspris. Enligt myndighetsinstruktionen (1988:855) skulle tillgodose skogsbrukets behov av skogsodlingsmaterial, i den mån det inte sker på annat sätt. Skogsvårdsstyrelsernas uppgift var att medverka i skogsbrukets frö- och plantförsörjning. Svenska Skogsplantor AB:s verksamhet omfattar att producera och marknadsföra skogsodlingsmaterial och utföra tjänster inom skogs- skötselområdet. är certifierad enligt ISO 9002 och håller på att certifiera plantskolor och verksamheten med skogsvårdsuppdrag enligt ISO 14001. har 16 plantskolor från i till Piparböle utanför . Plantskolornas produktions- och distri- butionskapacitet är 180 miljoner plantor . Redovisning av statliga skogsförvaltare indelad två regioner, i och nen i Piparböle utanför . Fröproduktionen går i första hand till de egna plantskolorna, men man säljer även frön externt. Produktio- nen består i huvudsak av tall- och granfrö. erbjuder tjänster inom markberedning, plantering/sådd och skogsbruksplanläggning. Man utför även stämp- ling av rotposter med tillhörande föryngrings- och avverkningsplane- ring. Dotterbolaget marknadsför Svenska Skogs- plantor AB:s produkter och tjänster på den finska marknaden. 12.18 geologiska undersökning (SGU) geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyn- dighet för frågor som rör landets geologiska beskaffenhet och mine- ralhantering. SGU:s uppgift är att tillhandahålla geologisk informa- tion främst för områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushåll- ning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt to- talförsvar (SFS 1997:1294). Enligt SFS 2000:1470 förvaltar SGU anläggningar och annan egendom som tidigare använts för statens ci- vila beredskapslagring av olja. SGU förvaltar totalt ca 130 ha mark. Skogsmarken utgör en mycket liten del av den marken. Den är fördelad på en mängd olika fastighe- ter över hela landet, från i norr till i söder. Den ex- akta arealen skogsmark är inte känd. SGU ansvarar även för efterbe- handlingsåtgärderna för det tidigare gruvområdet i i kom- mun, . Den fastigheten omfattar 180 ha och har ett samlat skogsbestånd. Taxeringsvärdet för SGU:s innehav har inte uppgivits. Det finns ingen separat fastighetsförvaltning och SGU bedriver inget skogsbruk på fastigheterna. Den verksamhet som bedrivs rö- rande fastigheterna är i huvudsak miljösäkring av oljebergrum och markområden, samt försäljning av fastighetsinnehavet där det är möj- ligt. Redovisning av statliga skogsförvaltare () bedriver forskning och utbildning inom hela den agrara sektorn. Verksamheten är uppdelad på tre fakul- teter: fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk, den skogsvetenskapliga fakulteten och den veterinärmedicinska fakul- teten. fyra största utbildnings- och forskningscentra finns i , , och . Inom den skogsvetenskapliga fakulteten bedrivs vid flera stora för- söksparker runt om i landet i första hand försöksverksamhet, men även undervisning. disponerar marken enligt nyttjanderättsavtal med markägarna, men äger personal- och labora- toriebyggnader i anslutning till försöksparkerna. Lantbruksuniversi- tets betalar inga arrenden för de områden där det finns nyttjan- derättsavtal (se avsnittet om ). 1991/92:44 om riktlinjer för den statliga fastighetsförvalt- ningen och ombildningen av föreslogs bl.a. att fastigheter som upplåts till universitet och högskolor skulle samlas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. hade tidi- gare förvaltningsansvar för fastigheter som dis- ponerade och använde som försöksparker, övningsskogar och för- söksytor. betalade en årlig ersättning till Do- mänverket för nyttjandet. 1991/92:134 som behandlade bolagiseringen av Domänver- ket, föreslogs att de områden som disponerade skulle överlåtas till det blivande bolaget eftersom verksamheten inte innebar något väsentligt hinder för ett rationellt skogsbruk. Det bli- vande bolaget skulle överta överenskommelser. När dessa löpte ut skulle nyttjanderättsavtal upprättas mellan bolaget och . De fastigheter som klassades som ändamåls- fastigheter, t.ex. en del anläggningar som var mycket specialiserade skulle kvarstå i statlig ägo. 1992/93:37 om ny organisation för förvaltningen av statens fastigheter och lokaler m.m. förslogs att förvaltningsansvaret för de rena jord- och skogsbruksfastigheterna för forsknings- och försöks- verksamhet, som då förvaltades av och Byggnadsstyrel- sen, skulle överföras till och att staten skulle fastställa överlåtelsevillkor och löpande ange avkastningskrav. och förhandlade om vilka fastigheter som skulle föras över från Domänfonden till Redovisning av statliga skogsförvaltare och formerna för överförandet. De fastigheter som skulle kvarstå i statens ägo tills beslutet var fattat förvaltades un- der tiden av tillsammans med övriga s.k. vänte- lägesfastigheter. Regeringen fattade 1994 beslut om vilka fastigheter som slutligen skulle föras över till som därefter kom överens med om formerna för överfö- ringen. I förordning (SFS 1993:221) anges att en av uppgifterna är att förvalta fasta egendomar och andra tillgångar. Totalt har förvaltningsansvar för byggnader och/eller mark på 25 orter i landet till ett bokfört värde av . Det genererar hyresintäkter på . genomfördes en marknadsmässig värdering av fastighetsinnehavet. Syftet var att få ett rättvisande förmögenhets- värde för att kunna visa kostnaden för upplåtelsen av dessa fastigheter till forskning och undervisning. tekniska byrå har ett genomsnittligt avkastningskrav på (på skog) på bokfört värde på den interna egendomsförvaltningen. Av- kastningskravet är fördelat på jord, skog och byggnader. markinnehav är fördelat på 32 fastigheter spridda över landet, från i norr till utanför i söder. tekniska byrå har ansvar för fastighetsförvalt- ningen. Tekniska byrån lyder under rektor som till sin hjälp har ett förvaltningsråd där en av medlemmarna är sakkunnig inom området skog och skogsförvaltning. Huvuddelen av markinnehav utgörs av jord- bruksmark (3 593 ha). Den produktiva skogsmarken utgör av det totala markinnehavet. Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick till . I arealen egna avsätt- ningar (46 ha) ingår nyckelbiotoper med 7 ha. Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav – total areal 5 715 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. (1,) Egna avsättningar för naturvård (2,) Egna avsättningar för annat 119 m3sk/ha 4,1 m3sk/ha, år 4,3 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas I markinnehav ingår dessutom två donations- fastigheter med skogsmark. I donationerna ställdes inga speciella krav på hur fastigheterna skulle förvaltas. De förvaltas därför inte i stiftel- seform, eftersom den innebär för stora begränsningar för hur fastighe- terna kan användas. förvärvade egendomen Krusenberg utanför . Syftet med förvärvet var att gården skulle tjäna som demonstrationsgård för jord- och skogsbruk och trädgårdsnäring uti- från ett kultur- och naturvärdesperspektiv. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat var avverkningsvolymen ca 2 600 m3sk med en hög andel gallring av den totala avverkningsvolymen. Totalt föryngringsavver- kades 39,8 ha . Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk äger mark utmed , ett omtyckt och vik- tigt rekreations- och strövområde för uppsalaborna. Det finns ett av- Redovisning av statliga skogsförvaltare tal med kommun om markskötseln för området. Det reglerar ansvarsfördelningen mellan kommunen och och innebär bl.a. att kommunen svarar för investeringar som rör till- gängligheten för allmänheten. Om allmänhetens tillträde till marken utgör ett intrång på brukandet har rätt till ersätt- ning, men det har ännu inte aktualiserats. Målsättningen på Krusenberg är att bruka marken utifrån ett kul- tur- och naturvärdesperspektiv. All produktion på egendomen ska be- drivas i ekologisk form. Skogsbruket ska bedrivas så att undervis- ningen får största möjliga utbyte, att biologisk mångfald stärks och att rekreationsmöjligheter erbjuds. Jordbruket ska drivas som en mjölk- gård för att på så sätt uppnå god naturvård och naturlig växtnä- ringsbalans. Trädgårdsverksamhet ska etableras för att visa möjlighe- terna till frilandsproduktion av trädgårdsprodukter i regionen. Verksamheten på Krusenberg ska spegla kopplingarna till Lant- bruksuniversitets grundläggande verksamhetsområden: grundutbild- ning, forskning, information och miljöanalys. Kommunala naturvårdsinventeringar och närrekreationsplaner an- vänds i markskötselplaneringen. håller ungefär hälften av skogsbilvägarna öppna för allmänheten, men tätortsnära vägar är inte tillgängliga med bil på grund av problem med nedskräpning och skrot. Andelen död ved på den brukade skogsmarken bedöms vara 1,5 m3sk/ha. På den mark som ligger i områden med renskötsel samråder Lant- bruksuniversitet med berörd sameby före föryngringsavverk- ning. Eftersom det inte finns Gröna Skogsbruksplaner för alla fastigheter kan en målklassning av hela innehavet inte göras. Av samma anled- ning är inte nyckelbiotopsinventering gjord på alla fastigheter. Den görs fortlöpande i takt med att äldre skogsbruksplaner ersätts med gröna planer. gjorde staten en översyn av sitt ägande av fast egendom (prop. 1991/92:44 och 1992/93:37). Då bildades ur Kung- liga bl.a. , och . Redovisning av statliga skogsförvaltare ägs i sin helhet av som ägs av staten via . har renodlat sin verksamhet och successivt avyttrat de icke-kommersiella fastigheter som övertogs vid bildandet. Bolaget har en inriktning på kom- mersiella lokaler, bl.a. kontor i , och . äger bl.a. ett större skogsområde på norr om . Marken ligger inom och kommu- ner och utgörs av gamla kasern och övningsområde. finns FOA, annan militär verksamhet och på en del av området. såldes AB:s markinnehav i stadsdelarna på . Markinnehavet i Ursvik såldes till ett bolag, som till lika delar ägs av och och markinnehavet i Västerjärva såldes till ett bolag som till lika delar ägs av och . Anledningen är att res- pektive kommuner håller på att fastställa översiktsplaner för dessa områden. ska enligt bolagsordningen äga och förvalta fast egen- dom och bedriva byggnadsadministration och därmed förenlig verk- samhet. ska skapa största möjliga totalavkastning och värdetillväxt på eget kapital. AB:s avkastningskrav på justerat eget kapital är räntan på en 5-årig statsobligation plus 5 pro- cent. äger främst bebyggda fastigheter, men även en del exploateringsfastigheter där det finns skogsmark. Eftersom bolaget har för avsikt att bebygga sådan mark kan skogsbruket sägas vara helt underordnat annan verksamhet. har en miljöpolicy och är miljöcertifierad enligt ISO 14001. Alla fastigheter är miljödekla- rerade. All projektutveckling och utbildning sker i enlighet med kvali- tetssäkringssystemet (). Redovisning av statliga skogsförvaltare Marknadsområdeschefen för norra område ansvarar för AB:s skogsinnehav. AB:s chefsjurist ansvarar för de fastighets- och förvaltningsjuridiska frågorna. markinnehav på norra omfattade sammanlagt 485 ha, varav produktiv skogsmark 245 ha. För området har en skogsbruksplan som omfattar perioden –2005 tagits fram. () – total areal 485 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 113 m3sk/ha 5,3 m3sk/ha, år 6,2 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Virkesproduktion och ekonomiskt resultat har anlitat en entreprenör för själva den skogsförval- tande delen, som i sin tur anlitar entreprenörer för nödvändiga skogs- bruksåtgärder. Skogsbrukets resultat var brutto och netto. Avverkningsvolymen uppgick till 774 m3fub. Av- verkningarna gjordes på grund av stormskador, bevarande av hassel- lundar och allmän uppsnyggning intill tomtmark. Redovisning av statliga skogsförvaltare Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Hela har stor betydelse för friluftsliv och rekreation. Fri- luftslivet styr därför skogsbrukets inriktning. har tvingats ta hand om bilvrak m.m. som dumpas i området och har där- för satt upp vägbommar för att förhindra dumpning av skrot och an- nat skräp. För delar av AB:s markinnehav på norra finns en fördjupad översiktsplan upprättad. Den ligger i sin tur till grund för en detaljplanläggning. skickade ut ett förslag om naturreservat i vil- ket en stor del av inom och kommuner ingår, dvs. Förslaget har ännu inte resulterat i något reservat. antog en plan som syf- tar till att göra ett interimistiskt naturreservat av den del av området som heter Kymlinge. , som bildades , är ett av staten helägt fastighets- bolag. utgör en koncern med 17 dotterbolag och har till uppgift att utveckla och förädla fastigheter och mark som tidigare till- hört . Målsättningen är att slutligen kunna sälja fastigheterna på kommersiella villkor. har köpt in de fastigheter som tidigare nyttjats av För- svarsmakten och som enligt försvarsbesluten och 2000 inte längre ska ingå i den militära verksamheten. Den skogsmark äger finns på tre fastigheter i , och kommuner. Marken ligger i anslutning till de gamla kasernområdena på nedlagda i (), I 15 () och I 17 (). 1997/98:20 anges att ändamålet för är att överta, förädla och utveckla fastigheterna för civil användning. Detta bör ske i samarbete med berörda kommuner och det lokala näringslivet. Mål- sättningen är att slutligen kunna sälja fastigheterna på kommersiella villkor. Redovisning av statliga skogsförvaltare arbetar f.n. för att de aktuella kommunerna och det lokala näringslivet ska kunna få nytta av de f.d. kasern- och övnings- områdena. Fördjupade översiktsplaner och detaljplaner är under utar- betning. har ingen egen förvaltning eller egna anställda för att sköta skogen, utan vid behov anlitas entreprenörer. har egen personal som sköter utveckling och drift av fastighetsinnehavet. Det sammanlagda taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick till . Marken utgörs bl.a. av f.d. övnings- områden samt av f.d. start- och landningsbanor. (, och ) – total areal 510 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Ej klart ännu, planarbete pågår Egna avsättningar för annat 113 m3sk/ha 5,3 m3sk/ha, år 6,2 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Redovisning av statliga skogsförvaltare Virkesproduktion och ekonomiskt resultat har inga intäkter från skogen utan huvuddelen av intäkterna kommer från uthyrning av lokaler. Skogen sköts enligt skogsvårdslagens krav, utan att det finns något egentligt syfte att bruka skogen. Markområdena ses som en betydelsefull resurs för stadsdelens utveckling och förädling. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk används skogsmarksområdena i huvudsak för friluftsliv och re- kreation. Vid de skogsskötselåtgärder som utförs tas ingen speciell hänsyn till friluftsliv och naturvård utöver vad lagen anger och de åt- gärder som krävs för att områdena ska kunna vara en tillgång för all- mänheten och fastighetsutvecklingen. För marken i kommun (22 ha produktiv skogsmark, taxerings- värde ) har en skogsbruksplan upprättats. Diskussioner på- går angående en detaljplan för hela området. Vasallen AB:s vision omfattar ny stadsdel innehållande verksamheter, bostäder och ser- vice. För att uppnå detta arbetar bolaget i ett nära samarbete med kommun och det lokala näringslivet. , kommun – total areal 72 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 196 m3sk/ha 6,3 m3sk/ha, år 8,0 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Redovisning av statliga skogsförvaltare Alla planer på fortsatt flygverksamhet i , av- fördes . Vasallen AB:s fastigheter omfattar ca 375 ha va- rav ca 104 är skogsbevuxen. I stället inriktar sig på det ex- ploateringsalternativ som innefattar bostadsbebyggelse (3 000 lägen- heter). Det finns ingen skogsbruksplan upprättad för området. pågår ett arbete med översiktsplaner i kommunen i syfte att utveckla Riksten i , där gamla ingår, till ett område som ska omfatta bostäder, rekreation, verksamheter och service. En exploatering kan troligen tidigast ske . I den landskapsanalys av som lät göra framgår att det finns stora kultur- och naturvårds- värden inom eller alldeles i närheten av området. Området har även mycket stor betydelse för friluftslivet. Kärnområdet för Vasallen AB:s verksamhet i kommun ut- görs av ett kasern- och verkstadsområde, som upptar ungefär en tred- jedel av hela fastigheten. genomför och planerar för om- byggnad och förädling av området. Andra delen av fastigheten utgörs av ett f.d. övningsområde som nyttjas för rekreation. En del av området är även utredningsområde för framtida exploatering. Udde- valla kommun är intresserad av att förvärva delar av grönområdet. pågår ett arbete med att upprätta en detaljplan. För 16 ha produktiv skogsmark, som ingår i området har en Grön skogs- bruksplan upprättats. , kommun – total areal 63 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 174 m3sk/ha 5,0 m3sk/ha, år 6,1 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Redovisning av statliga skogsförvaltare I den gröna skogsbruksplanen för skogsmarken i kommun är arealen målklassad enligt följande: För de fornlämningar som finns på området i kommun finns inga särskilda skötselanvisningar i skogsbruksplanen. (moderbolaget) ombildades från statligt verk, Sta- tens till ett aktiebolag. är ett dotterbolag för fastighetsinnehav. Båda bolagen äger mark. Orsaken till uppdelningen av markinnehavet är att alla avyttrings- fastigheter ska föras över till dotterbolaget . pågår en genomlysning av AB:s fastighets- innehav för att fastställa vilka fastigheter som inte behövs för att sä- kerställa verksamheten och som därför kan avyttras. Sammanställ- ningen ska vara klar . En sådan genomgång har redan genomförts på . gjorde sina förvärv av skogsmark i samband med vat- tenkraftsutbyggnaden och kärnkrafts- och vär- mekraftverksutbyggnaden . Större delen av skogsmarken ligger i norra , antingen nära Statens fastighets- verks och/eller Sveaskogs AB:s innehav. Redovisning av statliga skogsförvaltare och har enligt sina bolagsord- ningar inget specifikt skogligt uppdrag, utan bolagen ska bl.a. äga och förvalta fastigheter och bedriva verksamhet som är förenlig med dessa. Skogsbruk kan anses ingå i den fastighetsförvaltning som bola- gen bedriver. miljöpolicy antogs 1999. De flesta av verksam- heter har miljöledningssystem varav flertalet är certifierade enligt ISO 14001. En del anläggningar är också certifierade enligt EMAS, t.ex. och Bodens kraftstationer. Eftersom anser att viss skogsmark ska finnas kvar för vattenkraftsdriften har ansvaret för skogen kommit att ligga under , men det finns ingen speciell organisation för detta. ligger det organisatoriska skötselan- svaret på de två regioncheferna, vilka upphandlar avverkningar, sköt- seluppdrag etc. I huvudsak använder sig av Skogssällska- pets tjänster. förvaltade 1 575 ha produktiv skogsmark . Det finns skogsbruksplaner för de flesta fastigheterna. Dessa har dock inte ställts till utredningens förfogande. förvaltade 2 010 ha produktiv skogsmark och alla fastigheterna har skogsbruksplaner. Totalt förvaltar och tillsammans 6 346 ha mark. Taxeringsvärdena har inte uppgivits. AB:s två fastigheter i kommun (791 ha) håller på att avyttras. Fastigheterna kring Forsmarks kärnkraftverk (536 ha) ska behållas som skyddszon eftersom man ska borra för slutförvaring av kärn- bränsle på dessa fastigheter. Redovisning av statliga skogsförvaltare Fastigheten i (444 ha) ligger inom Studsviks- området och bör delvis vara kvar som skyddszon. Dessutom gränsar fastigheten till ett naturreservat och är intresserad av att utöka reservatsarealen. I ligger skogsinnehavet (173 ha) kring ett värmekraftverk. Det finns ännu inget beslut om skogsmarken ska styckas av och säljas. På de två fastigheterna i kommun (1 757 ha) ska bolaget förmodligen stycka av fallrättsfastigheter från de befintliga fastighe- terna och sälja resten. har inte gjort några avsättningar på den produktiva skogsmarken. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat På AB:s skogsinnehav bedrivs inte skogsbruk i egentlig me- ning. De åtgärder som görs har betydelse för drift och produktion av vattenkraft, t.ex. röjning av sly kring kanaler, dammar etc. Omfatt- ningen är i ekonomiska termer försumbar i förhållande till övrig verk- samhet. Det finns inget avkastningskrav på skogsmarken och eventu- ella intäkter är t.ex. reavinst vid försäljning. varierar intäkterna från skogsbruket år . I princip täcker skogsbruket sina kostnader och genererar ett mindre överskott. Skogsbruket har inget resultatkrav utan man ut- går från vilka åtgärder skogsbruksplanerna anger och när de ska utfö- ras utan att ha några ekonomiska förväntningar på verksamheten. I budgeten tas endast skogsbruket upp vid planerade markförsäljningar. Efter- som bolaget inte bedriver skogsbruk finns ingen ekonomisk redovis- ning av skogen. omsätter , av det svarar skogsförvaltningen för . Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Röjning av sly utefter stränder, dammar och kanaler är en del av det miljöarbete som ingår i det normala underhållsarbetet. Vid vissa vat- tenkraftsstationer har speciella arbetsplaner upprättats för miljöarbe- tet. Söder om har ett 30 ha stort naturreser- vat, Värnområde. Det har avsatts för att skydda värdefulla Redovisning av statliga skogsförvaltare biotoper utmed Lule älv. Inom detta område finns särskilda skötsel- ansvariga som bedriver naturvård enligt upprättade planer. Eftersom inte bedriver skogsbruk förekommer inte samråd med rennäringen i den typen av frågor. Däremot finns ett samråd med rennäringen i frågor som rör vattenreglering. gick samman med regio- nala organ och bildade . om- bildades till , som därmed blev central förvaltningsmyndighet med sektorsansvar för hela väg- transportsystemet. I sektorsansvar ligger bl.a. planering, byggande och drift av det statliga vägnätet. Det finns däremot inga anvisningar om mark- innehavets skötsel. regleras av myndighetsinstruktionen (SFS 1997:652). fastigheter är jämnt spridda över . är indelat i sju regioner och fastigheterna förvaltas av res- pektive region. Vid en fastighetsinventering, som genomfördes , klassades varje fastighet utifrån den pågående markanvändningen, oavsett hur fastigheten var taxerad enligt fastighetstaxeringen. 169 fastigheter klassades då som skogsmark med ett sammanlagt taxe- ringsvärde på . Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav – uppgift saknas om total areal Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat Andel av tillväxten som avverkas