sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vissa spekulationer förs att ca 400 av partiets 1 400 medlemmar kommer att ansluta sig till den nya parti- bildningen. Den viktigaste skiljelinjen mellan de båda partierna tycks vara att det nya partiet eftersträvar en hårdare och kompromisslösare linje i den inhemska politiken. Någon ideologisk skiljelinje kan inte för- märkas, endast en förändring av de taktiska planerna. hemställer att organisationen tas upp i förordningen över organisationer som skall ägnas särskild uppmärksamhet av Säker- hetsavdelningen.182 Formuleringen någon ideologisk skiljelinje kan inte förmärkas torde ha varit avsedd att underlätta regeringens beslutsfattande. I själva verket innebar SKP (m-l) på många sätt en ideologisk tillba- kagång till SKP:s position omkring 1976. höll partiet kon- gress varvid namnet ändrades till Kommunistiska Arbetar- parti (SKA). Vid kongressen antogs även stadgar och princippro- gram. I programmet förklarades huvudmotsättningen i lig- ga mellan arbetarklassen och borgarklassen. På denna motsättning fanns bara en lösning: Den kan endast lösas med en socialistisk revolution, dvs genom att arbetarklassen med våld fråntar borgar- klassen makten och upprättar proletariatets diktatur. Arbetarklassen måste förbereda sig på ett våldsamt maktövertagande eftersom historien lär oss att bor- garklassen inte släpper samhällsmakten om den inte tvingas med våld.183 182RPS till Regeringen 25/2 1981. Akt , löpnr 7. 183Principprogram för Kommunistiska Arbetarparti. Antaget på Första kongressen 1982. På en punkt var SKA tydligt där SKP alltid varit otydligt. Hur skul- le partiet agera i händelse av att var indraget i ett befrielse- krig mot en angripare? Då skulle uppgiften för det och arbetarklassen vara att gå i spetsen för denna kamp, vinna ett avgörande inflytande inom den na- befrielsefronten för att leda befrielsekriget till fullständig seger, dvs upprättandet av en folkmakt, och därefter genomföra den socialistiska revolu- tionen.184 SKA tog i partiprogrammet ställning för arbete i enhetsfronter, i de befintliga massorganisationerna, och över huvud taget alla lämpliga kampformer, legala som illegala.185 Partiets utåtriktade verksamhet verkar ha varit mycket begränsad och säkerhetspolisen följde SKA främst genom dess egen press och genom analys av par- tiprogrammet. 1985 övervakades SKA:s 1 majmöte i . Sä- kerhetspolisen antog dock att de omkring 80 åhörarna främst hade lockats av den skrålande popmusik som SKA spelade i högtalarna före mötet. Detta eftersom ungdomarna var inte klädda som man normalt är van att se ungdomar med vänsterextremistiska åsikter utan företrädde det extremt moderna ungdomsmodet. Inga övriga iakttagelser, t.ex. avseende talare eller politiskt budskap rapporte- rades.186 I den halvårsrapport som säkerhetspolisen färdigställde ägnades hela åtta sidor åt detta lilla parti. gjorde här bedömningen att partiet var litet men fungerande och fast beslu- tet att driva sin egen politik. Om de kunde vinna några nya med- lemmar återstod dock att se enligt som emellertid menade att den rådande trenden talade emot SKA och övriga partier på yt- tersta vänsterkanten.187 På denna punkt fick säkerhetspolisen rätt och i en halvårsrapport skriven framhölls att SKA gått från att ha varit ett litet parti till att nu blivit ett mycket litet par- ti.188 hade partiets verksamhet ytterligare gått till- baka. I en skrivelse till daterad 186Angående SKA:s 1:a maj möte i . NH-SH 71-85, 6/5 1985. 187Subversion 1/10 1989-31/3 1990. Akt löpnr 5. 188Halvårsrapport från författningsskyddet 1/10 1990-31/3 1991. Akt löpnr 6. 1992 framhöll säkerhetspolisen att utvecklingen i och det forna lett till kommunismens kollaps och mins- kad aktivitet på vänsterkanten i . SKA bedömdes ha upphört att existera varför säkerhetspolisen föreslog att organisationen togs bort från den hemliga listan.189 Så skedde också fr.o.m. . i (KPS) i (KPS) har sina rötter i () som var en utbrytning ur SKP , samt Kommunistiska Enhetsgrupp (SKEG) vars medlemmar kom från KPML(r). Efter att verkat under namnet (SKF – ml) bildades Organisationen för skapandet av i (KPS). fanns tidskrift- en Kommunisten. höll KPS sin första kongress varvid partiet formellt bildades och stadgar och program antogs. Ideolog- iskt stod KPS nära medan Kommunistiska Parti liksom teorin om tre världar förkastades som revisionism. I pro- grammet kunde följande läsas under rubriken revolu- tionen: Som en direkt följd av det svenska samhällets karaktär som ett imperialistiskt land där huvudmotsättningen går mellan arbetarklassen och borgarklassen, kan inte revolutionen i vara något annat än en proletärt socialistisk revolution. Det innebär att arbetarklassen och dess förbundna i en väpnad revolution krossar den svenska imperialismens stat och på dess ruiner upprättar proletariatets diktatur. Det är på detta sätt som den avgörande klassmotsättningen kommer att lösas i , mellan borgarklassen och arbetar- klassen.190 Under proletariatets diktatur skulle KPS vara det enda tillåtna par- tiet och samtliga borgerliga och småborgerliga partier förbjuds 189Hemställan om ändring i förordningen () med vissa bestämmelser om verksam- heten vid . SK 14-92 (överförd till SH 239-00), 3/7 1992. Akt , vol 5. 190Dokument från KPS första kongress. Verksamhetsberättelse – resolutioner – program – stad- gar. 2-3 april 1982, s. 53. som ett led i den oförsonliga klasskampen mellan arbetarklassen och borgarklassen.191 Vid kongressen presenterade KPS central- kommitté sin verksamhetsberättelse där det förklarades att parti- bildandet ägde rum i en situation som är ytterst gynnsam för ut- vecklandet av revolutionärt arbete.192 Partiet försågs också med ett ungdomsförbund, Ungkommunisterna, som förklarades vara en självständig organisation som underställs partiet både politiskt och ideologiskt.193 Liksom MLK hyllade KPS och det var naturligtvis ingen slump att Ungkommunisternas tidskrift fick namnet Revolt.194 Säkerhetspolisen började uppmärksamma KPS då viss aktivitet noterades i och . Någon övervakning av KPS kan man knappast tala om. Säkerhetspolisens uppföljning synes ha bestått i att genom öppna källor försöka reda ut vad KPS var för något. fördes genom regeringsbeslut KPS upp på listan över organisationer som skulle ägnas särskild uppmärksamhet. I skrivelsen från motiverades KPS farlighet på följande sätt: Medlemmar och sympatisörer i KPS utgöres av grup- peringar från KFML, SKP och KPML(r). KPS är Al- banienorienterat. Partiets politik bygger på marxism- leninismen och inom KPS har man den uppfattningen att KFML, SKP och KPML(r) inte är tillräckligt revo- lutionära.195 Det var knappast någon särskilt djuplodande motivering från RPS sida. Det kan emellertid knappast betvivlas att KPS var en sådan organisation som med hänvisning till öppna regeringsbrev kunde bli föremål för övervakning och registrering. Inte heller be- slutet att föra upp KPS på hemliga listan synes ha medfört någon större iver från säkerhetspolisens sida att övervaka partiet. Viss ut- åtriktad verksamhet kunde dock noteras. I halvårsrapporten beträf- fande Subversion daterad rapporterades följan- de: 191Ibid, s. 55. 192Ibid, s. 21. 193Ibid, s. 29. 194Set utgav en tidskrift med namnet . Ungkommunister- nas tidskrift med samma namn gavs ut . 195RPS/Säk till regeringen 17/4 1984. Akt , vol 5. En aktiv medlem i KPS är en av initiativtagarna till en nybildad föräldragrupp vid barnstugor. Föräldragruppen arbetar mot överinskrivningar på daghem i . KPS har aktivt stött och deltagit i en demonstration i mot sociala nedrustningen.196 I samma rapport redovisades att bland de ansvariga för motdemon- strationen vid fanns ledande medlemmar i . bedrevs i och spaning mot KPS de- monstration på och inför valet spanade säkerhets- polisen mot KPS bokhandel på i Stockholm.197 intresserade sig säkerhetspolisen också för en vild sittstrejk som pågick vid i . Enligt en källa vid företaget var det Fackföre- ningsoppositionen (FOS) som var drivande bakom strejken. Säker- hetspolisen ansåg att det fanns kopplingar mellan FOS och i första hand KPS men också i viss mån Socialistiska partiet.198 drabbades KPS av inre splittring beroende på bråddjupa politiska motsättningar, som det uttrycktes i partitidningen nummer för året. Säkerhetspolisen följde splittringen genom att läsa just Kommunisten och antog att de som lämnat KPS gått in i den nybildade Föreningen För kvarvarande medlemmar i lyckades det inte att bli den dominerande vänsterkraften i och 1992 gjordes fruktlösa försök att ena KPS, SKA, Clarté och föreningen i en ge- mensam organisation. gjorde en sista spaningsinsats mot KPS och SKA då två spanare åhörde ett semina- rium angående Nyliberalismen i teori och praktik arrangerat av SKA, KPS, Clarté och Forum. noterade att fyra av deltagar- na bedömdes vara invandrare samt att en känd medlem av SKA verkade vara ansvarig för arrangemanget.200 Det kan vara intressant att notera att detta ägde rum efter det att skrivit till regeringen och talat om att SKA och KPS tycktes ha upphört att existera och därför kunde strykas från 196Subversion 1/10 1983 – 31/3 1984, s. 43. Akt löpnr 1. 197Angående KPS verksamhet under valkampanjen 1985. PM kontrasubversionsroteln 2/10 1985. PM 2/5 1985. RPS/Säk . 198Angående KPS/FOS verksamhet på företaget , . 199Angående i (KPS) och den nybildade Föreningen ningen. PM kontrasubversionsroteln 10/10 1989. 200Seminarium arrangerat av SKA, KPS med flera. PM kontrasubversionsroteln 17/2 1993. , , avförde regering- en både KPS och SKA från den hemliga förteckningen. var varken KPS eller SKA formellt upplösta. Det torde vara enda gången i de hemliga tjänsteföreskrifternas historia som orga- nisationer togs bort från listan utan att vara formellt upplösta eller ha klart ändrat politisk linje. I beaktande torde ha tagits att ingen av organisationerna förmått utveckla någon större utåtriktad verksamhet. Som mest fanns 16 medlemmar i och 14 i SKA registrerade i centralregister. Försöken att ena KPS och SKA resulterade med att redaktionerna för Kommunisten (organ för KPS) och (organ för SKA) gick samman för att ge ut som förklarades vara en obero- ende, revolutionär och socialistisk tidning.201 KPS och SKA torde ha upphört att existera . 2.6Registrering – regelverk och praxis Att föra in personer i register av olika slag har mycket länge varit en vanlig polisiär metod. Dels utgör registreringen ett led i spa- ningen mot misstänkta brottslingar, dels utgör den grunden för in- filtrationsskyddet vari ingår personalkontroll (registerkont- roll) med registerslagning. Från säkerhetspolisens sida har länge hävdats, och görs så , att registret främst utgör ett spanings- register. Först i andra hand nämns, om det nämns över huvud taget, att registret också är en form av belastningsregister som kommer till användning i personalkontrollens bedömning om viss person kan anses lämplig för en säkerhetsklassad tjänst. Mycket talar dock för att den breda registrering av vänsteraktivister som ägt rum un- der efterkrigstiden främst varit ägnad att tjäna personalkontrollens behov.202 Att personalkontroll förekom var i princip hemligt fram till Wennerströmaffären och har alltid varit en kontroversiell del av sä- kerhetspolisens verksamhet. Spaningen mot misstänkta spioner, sabotörer och terrorister har mött betydligt större acceptans hos svenska folket. Det har därför från sida bedömts 201Se nr 1/1993. 202Se vidare , : Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002. Forskarrap- port till . vara PR-mässigt viktigt att framhålla registrets betydelse som spa- ningsregister i jakten på grova brottslingar.203 När den marxist-leninistiska rörelsen började göra sig hörd i fanns inga egentliga restriktioner för vad som fick registreras i säkerhetspolisens register. beslutades också vid ett rotelchefssammanträde att medlem- mar i Clarté, Marxistiska sällskapet (KFML:s föregångare) och FNL-grupperna skulle registreras.204 Som en följd av den debatt som förts gjordes 1968 vissa regerings- uttalanden som förebådade att begränsningar av registreringen var på gång. utfärdades så personalkontrollkungörelsen vars andra paragraf stadgade att anteckning i säkerhetspolisens register inte fick ske enbart på grund av att någon genom tillhörighet till organisation eller på annat sätt givit uttryck för politisk uppfatt- ning. För säkerhetspolisen följde nu av förvirring och miss- nöje med regelverket som ansågs svårtolkat och ägnat att hindra arbetet. Lösningen på detta blev att genom hemliga tjänsteföre- skrifter uttryckligen undanta vissa organisationer från åsiktsregi- streringsförbudet. Anknytning till någon av dessa grupper skulle vara registreringsgrundande eftersom medlem eller sympatisör därmed givit uttryck för en önskan att omstörta det demokratiska samhället med våldsamma medel.205 Chefen för säkerhetspolisen förklarade vid en konferens regi- streringen av personer aktiva inom KFML på följande sätt: När man tittar på de extremiströrelser som finns så står det ju alldeles klart att vad den här var inne på, det gäller alltjämt. Om vi tar KFML, så har man ju öppet deklarerat att revolution är den metod som man tänker tillämpa för att komma till makten och för att skapa om samhället. Det är alltså uppenbart att en man som är aktiv i KFML, han kan registreras, trots att själva KFML- idén är en politisk uppfattning. Men han, såsom aktiv i den sammanslutningen, måste vi hålla reda på, efter- som han är revolutionär till sin inställning. 203PR-aspekten framhölls av dåvarande chefen för /Säk , vid en intern konferens . Se protokoll från Sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. AS-SH 76-70, 5/2 1971. Akt 5:720/6 löpnr 8. 204Protokoll rotelchefssammanträde 1/6 1967. RPS/Säk. Serie A I 1966-79 vol 1. man föra det resonemanget längre och längre ut. Misstanken för att han skall göra sig skyldig till revo- lutionära upptåg blir naturligtvis svagare och svagare ju klenare hans anslutning till KFML är. Men för att vi skall kunna praktiskt arbeta med detta, måste vi klassa vissa sådana ytterlighetsriktningar. Är vederbö- rande medlem eller sympatisör skall han in i regist- ret.206 De nya föreskrifterna trädde i kraft och torde ha inneburit att säkerhetspolisen tilldelade sig själv de möjligheter till politisk registrering som personalkontrollkungörelse tyck- tes ha upphävt. blev på många sätt ett svårt år för säkerhetspolisen. avslöjades att Fst/Säk i samarbete med säkerhets- polisen bedrivit åsiktsregistrering vid årets värnpliktsriksdag i Öre- bro.207 Detta tillsammans med andra händelser, bl.a. ett försök att värva en gymnasist i som uppgiftslämnare om ortens FNL-grupp, ledde till riksdagsdebatt . Justitieminister lämnade då följande uppgifter rörande säkerhets- polisens register: Angående tolkningen av denna bestämmelse när det gäller någons tillhörighet till politisk organisation som i sitt program har angivit att man skall verka för att med våld omvandla samhället vill jag säga att en- bart tillhörighet till sådan organisation inte utgör skäl att anteckna någon i registret.208 De uppgifter som lämnade till var emellertid vilse- ledande. Möjligen var det så att han enbart uttryckte sin uppfatt- ning om hur det borde vara när det gällde registrering i säkerhets- polisens register. Det faktiska läget var ju ett annat. När det gällde de grupper som fanns upptagna i bilaga 1 till HT 16 räckte det med att det konstaterats att någon var medlem eller sympatisör för att registrering skulle kunna ske. uttalande förebådade dock att nya föreskrifter var på väg som skulle komma att innebära in- skränkningar i möjligheterna att registrera personer enbart på 206Inledningsanförande av ac vid sektions- och rotelchefskonferensen . Akt 5:720/6 löpnr 8. 207Om denna händelse se Lampers, : i . 208Riksdagens protokoll nr 53, , s. 16. grund av att vederbörande var medlem i eller sympatiserade med viss organisation. utfärdade så regeringen i ett öppet brev före- skrifter för hur registreringen skulle gå till. En nyhet var att det framgent skulle vara regeringen och inte som ut- färdade föreskrifter angående tillämpningen av personal- kontrollkungörelse. öppna brev fanns följande föreskri- vet beträffande registrering: I vårt land finns organisationer och grupper som be- driver politisk verksamhet som innebär att våld, hot, eller tvång utnyttjas eller kan komma att utnyttjas som medel för att uppnå de politiska syftena. Vissa organisationer har i antaget program angivit att orga- nisationen skall verka för att omvandla samhället med våld. En stor del av sådana organisationers medlem- mar kan emellertid antas aldrig komma att medverka till att vad som sålunda uttalats i programmet för- verkligas. Enbart tillhörighet till sådan organisation skall därför inte utgöra skäl att anteckna någon i sä- kerhetsavdelningens polisregister. Anteckning får dock ske, om någon medlem i eller sympatisör med sådan organisation genom sina åtgärder har givit an- ledning till misstanke att han kan vara beredd att del- taga i verksamhet som innebär fara för rikets säkerhet eller som syftar till och är ägnad att med våld förändra det demokratiska statsskicket Det den interna diskussionen inom säkerhetspolisen nu kom att kretsa kring var hur begreppet åtgärder skulle tolkas. I en skrivel- se till regeringen anhöll RPS om ett klarläg- gande rörande vilka organisationer som skulle ägnas särskild upp- märksamhet samt på vilka grunder som personregistreringar skulle göras. kom utkast till nya föreskrifter att remissbe- handlas inom RPS och försvarsstaben. Från militärt håll möttes det nya utkastet till hemliga föreskrifter med förskräckelse. Ville det sig illa, enligt Fst/Säk:s sätt att se det, skulle det på försvarsstaben snart kunna vimla av revolutionärer av olika schatteringar. Detta ef- tersom säkerhetspolisen enligt Fst/Säk:s bedömning enbart skulle kunna registrera något hundratal personer. På förslag från Fst/Säk kom nu de registreringsbara aktiviteter som regeringen bestämt sig för att utökas med två mycket viktiga registreringsgrunder: ledande ställning och medverkan i eller bildande av hemlig cell. fö- reskrifter kom därmed att uppta följande registreringsgrundande aktiviteter: a)har lagförts för brottslig handling som innefattat användande av våld, hot eller tvång, om det ej är up- penbart att gärningen saknar samband med den döm- des politiska verksamhet, b)har medverkat till bildande av hemliga celler på ar- betsplatser eller militärförband eller ingår eller har in- gått i sådan cell, c)har anstiftat eller eljest spelat en framträdande roll vid ockupation av byggnad eller i samband med annan liknande lagstridig handling, d)har använt våld, hot eller tvång i samband med av- talsstridig aktion på arbetsplats, e)har uppträtt vid demonstration med vapen, batong eller annat liknande tillhygge, f)har undergått utbildning i partiskola eller eljest för verksamhet som syftar till att omvandla samhället med våld, g)intar eller har intagit en ledande ställning inom or- ganisationen.209 tillkom den särskilda registreringsgrunden i särskilt hög grad är aktiv inom organisationen vilken dock enligt inte synes ha givit upphov till några registreringar. Samti- digt lades hemlig cellbildning i bostadsområden till som särskild re- gistreringsgrund. Med det vaga begreppet ledande ställning gavs säkerhetspolisen tämligen stor frihet att registrera medlemmar i de revolutionära organisationerna. Eftersom dessa normalt tillämpade arbetsplikt kom antalet medlemmar som föreföll vara i ledande ställning att bli oproportionerligt stort. Ytterligare möjligheter gavs då RPS fattade beslut om att medlemmar i skulle registreras, om de hade inträtt i KFML , då utbildning uppgavs vara en förutsättning för medlemskap i förbun- det. Dessutom skulle den registreras som framöver genomgick ut- 209 Personalkontroll - . Rapport till regeringen av beslutad s. 70. De nya reglerna kodifierades HT 20. överfördes reglerna i HT 20 till HT 19:1.210 Med stöd av det regelverk som redovisats ovan registrerades med- lemmar och sympatisörer till KFML/SKP . Detta trots att partiet antagit namnet Solidaritetspartiet och lämnat kominterntraditionen bakom sig. lämnades uppgifter om aktivitet inom KFML/SKP ut i samband med perso- nalkontroll. När det gällde att inhämta uppgifter för personregi- strering var den telefonavlyssning som påbörjades i i slu- tet av 1967 och i mycket viktig. Genom att avlyssna telefonerna hos Oktoberboklådor, FNL-kontor, tid- ningsredaktioner och partiexpeditioner fick säkerhetspolisen in mängder av namn på personer som kunde registreras. Andra vägar var öppna källor, rapporter från förtroliga meddelare och egen spa- ning. Flertalet personakter över KFML/SKP:are är gallrade. fanns 1 374 personer registrerade på grund av aktivitet inom SKP och Röd Ungdom. 1998 hade antalet reducerats till 174 perso- ner. Nedan följer dock ett par exempel på personregistreringar som påträffats i med anknytning till KFML/SKP. Att vara aktiv inom förlaget kunde leda till registre- ring i centralregistret . etable- rade sig i nära . Sektionen i fattade tämligen omgående intresse för den nyetablerade verksamheten och inledde en kartläggning vad gäller kontakter och bokutgivning. I akt över finns en lista över per- soner och organisationer som förlaget haft korrespondens med. Det förefaller inte troligt att sä- kerhetspolisen haft tillgång till postkontroll utan snarare har man med hjälp av postpersonal skrivit av namn och adress på personer som skickat försändelser till. Inom säkerhetspolisen såg man som ett led i KFML:s subversiva verksamhet varför personer verksamma inom förlaget borde registreras. Tankegången framgår tydligt av en handskriven anteckning daterad den 20 janua- ri 1972: 210 har i sin utredning (s. 50) uppgivit att bestämmelserna i 20 formellt upphörde men att säkerhetspolisen ändå fortsatte att tillämpa denna före- skrift. förefaller därmed ha missat att bestämmelserna i 20 överfördes till HT 19:1 och därmed gavs förlängd giltighet. Firmatecknarna har klart deklarerat sin samhällsfient- liga inställning. Dessutom har de genom sitt samröre med visat, att bildats, icke för att driva vanlig affärsmässig förlagsrörelse, utan fastmera vara ett instrument för samhällsomstörtande verk- samhet. (som KFML-symp. Sju personer synes ha registrerats på detta sätt /72. Tre var firmatecknare och tre ledamöter. Om den sjunde personen framgår enbart att han vistades hos må- nad 1971. har endast ett tidningsklipp från 1994 tillförts SÄPO-akt. registrerades en aktiv borgerlig politiker i central- registret som KFML-sympatisör. Genom telefonavlyssning hade framkommit att mannen stämt möte på ett café i med KFML:s förbundssekreterare. Mannen uppgavs även ha föreslagit att upprätta någon form av kommitté för politis- ka samtal med personer från sitt eget parti, KFML och VPK. Han skulle även ha talat om att försöka ta över . Med detta som grund registrerades mannen som kommunistsympatisör. spontanrapporterade en anställd vid FRA att mannen av partivänner ansågs vara kryptokommunist och att rykten fanns om ofta förekommande besök i . Några besök i kunde dock inte säkerhetspolisen verifiera. Uppgifterna led- de emellertid till att mannen nu fick ett eget ärende i registret. Mannen är fortfarande registrerad i register trots att efter 1975 endast två tidningsartiklar tillförts akten. Klippen respektive 1995 handlar om aktivitet i ett lokalt parti samt om EU- frågan där mannen framträder som motståndare. Genom att tid- ningsurklippen registrerats i centralregistret som händelser kom- mer akten av allt att döma inte att gallras förrän 2005.212 I och med personalkontrollkungörelse och förbudet mot att registrera personer uteslutande på grundval av politiskt hemvist 211Handskriven anteckning daterad 20/12 1972. Socialistiska förlaget i , G- län. GV-SH 111-71, 23/9 1971. 212Se handlingar i personakt. minskade säkerhetspolisens möjligheter att registrera alla som man intresserade sig för. Lösningen runt detta problem var att införa begreppet minnesanteckningar.