sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är alltså ett klientel som vi måste följa upp. Det vet ni erfaren- hetsmässigt att där finns det en del att hämta, och det är sådana som man naturligtvis i vissa lägen måste föra spaningsanteckningar över för att kunna hålla reda på. grabb är FNL-are. Låt oss se då, om han är revolutio- när, men han skall inte in i registret förrän han har dokumenterat sin revolutionära inställning på något sätt.330 Med FNL-exemplet öppnade möjligheten för att föra ar- betsregister på det sätt som förespråkats av den för kommunistre- gistreringen i ansvarige befattningshavaren tidi- gare. Avdelningschefen hade därmed sanktionerat att iakttagelser som enligt säkerhetspolisens tolkning av personalkontrollkungö- relsen inte fick föras in i polisregister som t.ex. grabb är FNL-are kunde registreras som arbetsanteckningar av befatt- ningshavarna. anvisningar gick helt i linje med reg- lerna i den tjänsteföreskrift för registreringen (HT 16) som trädde i kraft . I HT 16 infördes särskilda bestämmelser Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 beträffande säkerhetspolisens arbetsanteckningar. Under rubriken (HT 16, punkt 6) stod följande att läsa: I spaningsarbetet är det ofta nödvändigt att systematiskt bearbeta vissa företeelser, tips, iakttagelser och andra uppgifter. Arbetet un- derlättas och effektiviseras ofta, särskilt i större utredningar, genom att utredningsmannen kronologiskt gör vissa minnesanteckningar el- ler för enklare kortregister. Sådana anteck- ningar eller register är inte att jämställa med polisregister enligt polisregisterlagen och är inte heller underkastade bestämmelserna i per- sonalkontrollkungörelsen. De är i stället att betrakta som arbetsmaterial. Sådant material skall enligt AF/SÄK p 9 förstöras så snart det inte längre behövs.331 Denna formulering i HT 16 utgör ett viktigt formellt steg i säker- hetspolisens försök att komma runt personalkontrollkungörelsens förbud mot att registrera personer enbart på grund av deras poli- tiska åsikter eller organisationstillhörighet. Sektionernas osäkerhet om hur registreringsverksamheten skulle utformas försvann emellertid inte i och med utfärdandet av HT 16. Det torde därför ha varit med viss tacksamhet som de mottog någ- ra handfasta råd från kommissarie vid säkerhetssektionen i dels muntligt vid en sektions- och rotelchefskonferens i Billingehus i , dels skriftligt i promemorieform . Kommissarie presenterade då fyra principer som - enligt hans tolkning av HT 16 - skulle utgöra grund för säkerhetspolisens personregistreringar. Av dessa registreringsprinciper vilka benämn- des uppföljningsprincipen, kontaktprincipen, samhällsomstörtnings- principen och skyddsklassprincipen är den första och viss mån den tredje av särskilt intresse här. Samhällsomstörtningsprincipen var vägledande för den registre- ring som utfördes enligt bilaga 1 till HT 16.332 Enligt denna princip fick registrering i centralregistret ske av medlemmar i eller sympa- 331Anvisningar för de polisiära säkerhetstjänstens register, personalkontrollkungörelsen m.m. 17/12 1970 (HT 16) p. SH nr 1/70, Tjänstemeddelandepärmen. 332Registreringsprinciper personregistrering (tablå) av kommissarie i den 3/3 1971. WF SH 540/70. Säkerhetssektions i arkiv, JWK 5:770. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 tisörer med de i bilagan drygt tjugo uppräknade organisationerna som enligt säkerhetspolisen kunde betraktas som samhällsfientliga. Uppföljningsprincipen skulle tillämpas vid registrering av perso- ner om vilka det fanns uppgifter eller indikationer av viss bety- delse men så diffusa, att man inte kan avgöra, i vilken riktning indi- kationerna kan komma att utveckla sig. I vissa fall kunde personer föras in i centralregistret på grundval av uppföljningsprincipen. Detta kunde t.ex. gälla personer som innehade säkerhetskänsliga befattningar och missbrukade alkohol eller narkotika, hade dålig ekonomi eller vistats utomlands. I andra fall kunde dessa indikatio- ner emellertid inte registreras centralt. Detta gällde de fall då sä- kerhetspolisen hade politiska uppgifter om en person som antydde sympatier med organisationerna som omnämndes i HT 16-bilagan. Med stöd av HT 16:s instruktioner om minnesanteckningar kunde således, enligt kommissarie , ett stort antal personer enligt upp- följningsprincipen bli föremål för politisk registrering i lokala ar- betsregister.333 Att dessa arbetsregister kunde bli betydligt mer omfattande än det som i tjänsteföreskriften omnämns som kronologiskt ordnade minnesanteckningar eller enklare kortregister framgår av att kom- missarie K också tipsade om hur arbetsregistret skulle göras sök- bart genom ett system med kodade flexoremsor. Koderna skulle exempelvis kunna ange om personen tillhörde FNL och var på glid in i KFML som de skulle utgöra en effektiv sökväg in i registermaterialet.334 Även om de av kommissarie föreslagna registreringsprinci- perna vann anslutning bland de befattningshavare som var direkt inblandade i den politiska övervakningen av svenska medborgare var det dock inte självklart att säkerhetspolisens ledning skulle ac- ceptera denna något långtgående tolkning av tjänsteföreskrifterna. För sektions- och rotelpersonalen var det därför viktigt att få klart för sig vad ledningen ansåg om saken. I detta syfte formulerade K ytterligare en promemoria i ämnet. I promemorian - som tillställdes polisintendenten - tog K upp de praktiska registreringsproblem som skulle kunna få sin lösning om hans tolkning av HT 16 godkändes av ledningen. klar- gjordes att han var medveten om att den av honom rekommende- 333Kommentarer till tablån Registreringsprinciper för personregistrering av kommissarie i den 3/3 1971 den 26/5 1971. WF SH 540/70. Säkerhetssektions i arkiv, JWK 5:770. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 rade ordningen kunde anses strida mot personalkontrollkungörel- sen. Svårigheter uppstår vid den lokala registrering- en, då ett fall med svag indikation befinner sig på uppföljningsstadiet och pilen pekar på sam- hällsomstörtnings-principen. Inkommer ytter- ligare någon eller några liknande indikationer, kan vederbörande vara mogen för registrering på HT 16-blankett enligt samhälls-omstört- ningsprincipen. Innan fallet är moget för sådan registrering, kan anteckningarna kanske vid en sträng juridisk bedömning anses strida mot personalkontrollkungörelsen. HT 16 punkt 6 visar på möjligheten att föra minnesanteck- ningar m.m. på bl.a. enklare kortregister. Jag vill i detta sammanhang rekommendera flexo- register, som icke nämnts under denna punkt, med hänvisning till grundhandlingen. Detta skulle innebära, att man vid sektionerna och rotlarna finge föra ett särskilt register för såda- na fall, vilket ganska lätt kan åstadkommas. En idealisk lösning på detta problem vore, om man kunde betrakta registren vid sektionerna och rotlarna som arbetsmaterial enligt punkt 6, varigenom dessa bleve undantagna bestämmel- serna i personalkontrollkungörelsen. Dessa re- gister fungerar ju strängt taget som arbetsma- terial, eftersom ingen uppgiftsutlämning från dem får ske.335 När vid en sektions- och rotelchefskonferens uttalade sig i frågan gjorde han inga invändningar mot kom- missarie K:s förslag om förandet av arbetsregister. Han tycks emel- lertid i viss mån ha varit oroad för att arbetsregistren skulle ut- vecklas till att bli alltför omfattande. Enligt fick det t.ex. 335 Synpunkter på registergallring i syfte att bringa specialregister vid AS och lokala register vid sektionerna i överensstämmelse med personalkontrollkungörelsen. PM 7/10 1971 av kommissa- rie K i samt skrivelse från sektionen i till S den 8/10 1971. Att kom- missarie K:s idéer hade stöd från kollegerna framgår av ett protokoll från en konferens angå- ende uppföljning av de samhällsomstörtande organisationernas verksamhet m.m. . JWK 5:720/6, löpnr 2, s. 21. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 inte bli så att samtliga tidigare registrerade kommunister som inte längre fick vara kvar i centralregistret överfördes till arbetsregist- ren. Då en befattningshavare vid kontrasubversionsroteln påpekat att om de gamla VPK-arna återigen skulle bli aktuella så skulle ett sammandrag i form av en resumé skickas in till Stockholmsavdel- ningen för registrering i centralregistret fick anledning att förtydliga sig på denna punkt. i och med att uppgifter om en person tas bort från registret skulle det vara önskvärt att man även kunde ta bort vederbörande från vårt minne, enär uppgifterna inte får komma till an- vändning.336 Även om säkerhetspolisens ledning i stort sett var överens med sektions- och rotelpersonalen om vad som fick föras in i arbetsan- teckningarna så fanns det fortfarande vissa oklara punkter. Detta gällde dels omfattning av detta arbetsmaterial, dels arbetsregist- rens fysiska form. Dessa frågor var ännu föremål för återkommande diskussioner. Ledningen drev då en försiktig linje som gick ut på att enskilda befattningshavare kunde få syste- matisera detta material i enklare kortregister. Detta budskap pre- senterades såväl vid konferenser som i . menade sektions- och rotelpersonalen, med kommissarie i i spetsen, att registreringsarbetet i så liten utsträckning som möjligt skulle påverkas av personalkontrollkungörelsens re- striktioner och i stort fortgå i samma omfattning som tidigare om än i något förändrade former. Enligt denna uppfattning skulle sys- tematiseringen och registreringen av arbetsanteckningar bli mer ef- fektiv om man kunde använda flexoregister. Därmed skulle ar- betsanteckningarna också bli tillgängliga för flera befattningshavare inom säkerhetspolisen. fick i huvudsak den arbetspraxis rörande arbets- registren som förespråkats av kommissarie ledningens godkän- nande. Vad JO och regeringen ansåg om saken skall jag återkomma till nedan. ersattes HT 16 av en ny tjänsteföreskrift för säkerhetspolisens registrering (HT 19). I jämförelse med styck- et om minnesanteckningar i HT 16 gav punkten 3.4 i HT 19 om arbetsanteckningar mer explicit stöd till den av kommissarie fö- 336 Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i den 16-19/11 1971. JWK 5:720/6., löpnr 3, s. 23. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 respråkade uppföljningsprincipen vid övervakningen av politiska ytterlighetsgrupperingar: För utredning huruvida förutsättningarna för anteckning av en person i säkerhetsavdelning- ens register föreligger må arbetsanteckningar göras angående person beträffande vilken skä- lig anledning finns att anta att någon förutsätt- ning för registrering är uppfylld. Sedan utred- ning slutförts skall, därest förutsättning för re- gistrering inte föreligger, arbetsanteckningarna förstöras.337 Kommissarie K:s förslag om att allt registermaterial som förvarades vid sektionerna kunde betraktas som arbetsmaterial fick emellertid inget stöd i tjänsteföreskriften. I HT 19 föreskrevs att de lokala registren inte fick innehålla uppgifter som inte återfanns i central- registret i . Arbetsregistren å ena sidan och central- och sektionsregistret å andra sidan skulle således såväl begreppsmässigt som fysiskt hållas åtskilda. Detta inskärptes för personalen av . Vid en intern konferens om övervak- ningen av de politiska ytterlighetsgrupperna - – motiverade han denna regel med att risken för kritik mot alltför vidlyftig registrering skulle minimeras: Vi måste hålla registret och arbetsanteckning- arna fysiskt åtskilda på sådant sätt att vi inte blir misstrodda vid en inspektion, besök eller liknande. Vi får inte misstros för att blanda ihop de olika uppgifterna. Alltså : man måste hålla registret och arbetsanteck- ningarna åtskilda.338 337Avskrift av tjänsteföreskrift HT 19 ang anvisningar för den särskilda polisverksamhetens register, personalkontroll m.m., den 10/9 1973. W Ö:s pärm. 338Avdelningschef anförande rörande tjänsteföreskrift HT 19 vid konferens angående uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. den 4-6 de- cember 1973 i . JWK 5:720/6, löpnr 5. De instruktioner om förandet av arbetsanteckningarna som lämnade kom att åberopas vid flera till- fällen (se t.ex. Synpunkter på systemförändringar i centralregistret. PM den 11/11 1976 (Avdelningschefens arbetspapper 1976-1984, RPS/Säk:s arkiv Ö IX, vol. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Vid konferensen kom även in på frågan om arbetsanteck- ningarna kunde göras sökbara med hjälp av flexoremsor. På denna punkt gavs sektionerna full frihet att systematisera sina arbetsan- teckningar på det sätt som de ansåg vara mest praktiskt. Huvudsa- ken var att arbetsregistren separerades från sektionsregistren. Vill man ha flexoregister är man tvungen att ha två olika flexosystem. På en del håll använder man sig inte av flexosystem utan använder A 4-pärmar så har man kanske en klarare fysisk åtskillnad mellan register och arbetsanteck- ningar, men det är givetvis inget som hindrar att man har separata flexosystem, fast då är man också tvungen att se till att systemen verkligen är avgränsade, så att det aldrig kan påstås att vi lättvindigt även sneglar på arbets- anteckningarna och använder oss av dem i per- sonalkontrollsammanhang.339 Istället för att tala om vad arbetsanteckningarna inte fick vara fram- höll han vad dessa inte behövde vara. Arbetsanteckningarna behöver inte vara sär- skilt systematiskt samlade, en del finns kanske i huvudet, en del i ett anteckningsblock eller ett kortregister, eller eventuellt någon annan form av register på sektionen. Det finns inget krav på att arbetsanteckningarna ska föras i form av register, men denna form kan visa sig mest praktisk. Om man t.ex. får in uppgifter om att en person hyser sympatier för en aktu- ell organisation, får man göra en liten notering om vad personen heter och andra data och se- dan stoppa in honom i sina arbetsanteckningar, för att se om personen blir kva- lificerad för att komma in i registret.340 339Avdelningschef anförande rörande tjänsteföreskrift HT 19 vid konferens angående uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. den 4-6 de- cember 1973 i . JWK 5:720/6, löpnr 5. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Den enda restriktionen rörande formerna för förandet av arbets- anteckningar var således att dessa inte fick förvaras tillsammans med sektionsregistret. I övrigt kunde systematiserandet av arbets- anteckningar i register styras av rotlarnas och sektionernas behov av information om personers eventuella tillhörighet till de överva- kade politiska organisationerna. Det var således inget som hindrade att uppgifter som enligt regeringens öppna brev och hemliga brev inte längre fick registreras i centralre- gistret istället fördes in i arbetsanteckningarna. Enligt protokollet från en sektions- och rotelchefskonferens sammanfat- tade detta förhållande på följande sätt: fastslog dessutom att vi får i princip registrera vad vi vill som behövs för verksam- heten, det är bara skäl att skilja registret och arbetsanteckningarna åt, när det gäller det po- litiska grönområdet.341 Vid ett annat tillfälle instruerade sina underlydande om att personer, som enligt HT 16 hade varit registreringsbara i centralre- gistret, fortsättningsvis kunde registreras i arbetsanteckningarna. poängterade då att sympatisörer till de revolutionära orga- nisationerna som enbart ägnade sig åt sedvanlig föreningsverk- samhet bl.a. genom att deltaga i opinionsmöten och liknande inte fick registreras i centralregistret enligt regeringens föreskrifter. Det fanns dock inga hinder mot att sympatisören registrerades i arbetsregistret - vi får inte registrera honom, men däremot föra in honom i våra arbetsanteckningar.342 341Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i den 22 - . JWK 5:720/6, löpnr 4. 342Avdelningschef anförande ang tjänsteföreskrift HT 19 vid konferens an- gående uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. den 4 - 6 decem- ber 1973 i . JWK 5:720/6, löpnr 5. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Arbetsregistrens form och innehåll Redogörelsen ovan behandlar de diskussioner om arbetsanteck- ningarna som fördes där sektions- och rotel- chefer drev på för att registreringsarbetet i så liten utsträckning som möjligt skulle påverkas av personalkontrollkungörelsens åsiktsregistreringsförbud. Ledningen för säkerhetspolisen försökte i viss mån hålla emot men visade stor förståelse för kra- ven från befattningshavarna. I diskussionerna som utmynnade i att den senare gruppens önskemål i stor utsträckning blev beaktade går det att urskilja fyra teman som frågan om arbetsanteckningarna kretsade kring: 1.Innehållet i arbetsanteckningarna, 2.Arbetsanteckningarnas tillgänglighet/sökbarhet, 3.Tidsgränsen för hur länge arbetsanteckningarna fick sparas, 4.Legalitet och/eller sanktion från regeringen och kontrollorganen. Med utgångspunkt från dessa teman skall jag i detta avsnitt redo- göra för säkerhetspolisens arbetsanteckningar . I frågan om innehållet i arbetsregistren och i vilken mån som säker- hetspolisen skulle få spara på uppgifter som man ansåg sig behöva men som inte fick registreras i centralregistret tycks ledningen ha varit överens med de lägre befattningshavarna. uttalande om att arbetsanteckningarna skulle utgöra en viktig mellanstation för att exempelvis utreda i vilken mån personer som konstaterats vara FNL-are också hade revolutionär inställning och därmed även kunde föras in i centralregistret mottogs med gillande av personalen.343 Innehållsmässigt skulle begreppet arbetsanteck- ningar användas uteslutande för registrering av politiska uppgifter 343 Enligt ett yttrande av registreringsexperten vid den rotel som ansvarade för kommu- nistövervakningen var det av givna exemplet grabb är FNL-are, låt oss då se om han är revolutionär en bra illustration på avgränsningen mellan centralregistret och arbetsanteckningarna. Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i den 16 - . JWK 5:720/6, löpnr 3, s. 23. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 enligt kommissarie K:s ovannämnda uppföljningsprincip. Hol- mér framhöll därvidlag att det var viktigt att hålla isär begreppen arbetsanteckningar och spaningsanteckningar och klargjorde att de spaningsanteckningar som gjordes då det fanns konkreta brottsmisstankar utan hinder kunde registreras i sektions- och cen- tralregistret. Spaningsanteckningar kan t.ex. vara anteck- ningar från spaningar i vanligt spionmål. Ar- betsanteckningar är de glödande kol ni samlar på någons huvud för ev. senare registrering för politisk omstörtande verksamhet.344 Vad var det då för uppgifter som noterades i arbetsanteckningarna och med ord utgjorde det glödande kol som samlats på någons huvud? Empiriska exempel på arbetsanteckningar återfinns i handlingar som upprättats vid säkerhetssektionen i och som senare har lämnats in till i . En stor del av de arbetsanteckningar som gjordes består av uppgifter om FNL-sympatisörer. I farliga fredsrörelsen återfinns åtskilliga exempel på personer som in- fördes i arbetsregistret enbart på grund av att de förekommit i FNL-sammanhang under åren 1968-1973.345 Med tanke på att JO sade sig kunna tillbakavisa påståenden i pressen och eljest genom att konstatera att med- lemskap i FNL-grupp eller deltagande i FNL-aktivitet inte i och för sig föranleder registrering, finns det anledning att här nämna några axplock av de uppgifter som fördes in i Norrköpingssektionens ar- betsregister i tiden.346 I handlingarna från är det särskilt noterat att vissa namn skulle få en rem- sa och därmed bli en sökbar uppgift i arbetsregistret. * I en artikel i kunde säkerhetspolisen läsa ett re- portage om tre personer som flyttat ut på landet för att odla biody- namiska grönsaker där det framgick att reportern sett en stor 344Avdelningschef anförande rörande tjänsteföreskrift HT 19 vid konferens angående uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet m.m. den 4-6 de- cember 1973 i . JWK 5:720/6, löpnr 5. 345Se avsnittet om övervakningen av FNL-rörelsen i , . Den farliga fredsrörelsen. (SOU 2002:90). 346Uttalandet återfinns i JO:s ämbetsberättelse för , s. 86. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Samtliga tre registrerades som FNL-are i arbetsregistret.347 *När FNL-sånggrupp skivdebuterade och uppmärksammades i lokalpressen infördes uppgifter om samtliga gruppmedlemmar i arbetsregistret. Några var kända medan andra nyregistrerades.348 *Med hjälp av en skriftlig inbjudan till ett av FNL- grupp anordnat informationsmöte om det SIDA-finansierade Bai i nyregistrerades tre personer i ar- betsregistret på grund av anknytning till FNL.349 Exempel på innehåll i arbetsregistren återfinns också i det material som skickades in till vid en inventering av arbetsanteck- ningarna rörande KPML(r) . Det totala anta- let personer som vid sektionerna och vid kontrasubversionsroteln i var registrerade i arbetsregister på grund av tillhörighet till KPML(r) uppgick då till 1 402 stycken. Vid inventeringen kun- de sektionen i redovisa arbetsanteckningar som innehöll uppgifter om personernas namn, personnummer och adress samt bl.a. följande omständigheter: *Enligt uppgift från annan säkerhetssektion var A prenumerant på Proletären. *B hade samlat medicinsk litteratur som 1977 sänts till . *H som var anställd vid hade KPML(r)-affischer uppsatta i lägenheten 347En av dessa registreringar kompletterades med fullständiga personuppgifter på blanketten. Handlingar tillhörande registret. 154, flik 250:09/12 s. 348Se anteckningar på tidningsurklipp . Handlingar tillhörande registret. 154, flik 250:09/12 s. 126. 349Anteckningar på FNL-gruppens inbjudan. Handlingar tillhörande registret. 154, flik 250:09/12 s. 141. Intresset för FNL höll således i sig ända då TT rapporterade att radion i meddelat att organisationen in- förlivats i massorganisationen (Tidningsklipp klistrat på FNL- aktens sista sida. Handlingar tillhörande registret. 154, flik 250:09/12 s. 144. Enligt en anteckning skulle Alla Ap med enbart FNL makuleras (Säkerhetspolisen . Handlingar tillhörande registret. 154, flik 250:09/12 s. Eftersom materialet inte har gallrats torde anteckningen bety- da att flexoremsorna dvs. sökingångarna till arbetsregistret skulle förstöras. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 *L som enligt tillförlitliga uppgifter sympatiserade med KPML(r) och ofta setts i bokhandeln 1973 hade 1979 i en artikel i en lokaltidning kritiserat den kommunala hand- läggningen av barnomsorgsfrågan. *R hade i en tidningsartikel 1981 sagt nej till större syskongrup- per och byråkratin det enda som inte utarmas och rest till puchea. *S hade 1978 genom KPML(r):s partiexp. beställt 5 ex. av parti- programmet.350 Av arkivmaterialet framgår också att sektionerna kunde rekvirera passfotografier av de personer som registrerats i arbetsanteckning- arna. begärde t.ex. Karlskronasektionen fotografier i två exemplar på fyrtio namngivna personer som var föremål för un- dersökning enligt HT 19.351 Med hjälp av andra listor med beställ- ningar av passfotografier från sektionerna och arbetsanteckningar som återfunnits i personakter i går det att redovisa fler exempel. *beställdes passfoto av en person som var registrerad i arbetsregister på grund av att han varit aktiv i en musikföre- ning vars styrelse sades ha ett stort inslag av KPML(r)-sympatisö- rer. Personens bil hade 1979 setts parkerad i anslutning till en lokal där KPML(r) hade distriktsmöte. I arbetsregistret antecknades där- efter att han varit en av vinnarna i Röda Stjärnans mållotteri.352 *beställdes ett passfoto av en person som enligt en sektions arbetsregister varit initiativtagare till en demonstration mot anhållandena i IB-affären. Därefter registrera- des följande uppgifter i arbetsregistret: 1974 ingick NN i FiB/kulturfronts styrelse. var NN kontaktman vid Fria Proteaterns framträdande i en stad i . NN hade också varit synlig i bokhandeln . 350Se handlingar i KPML(r):s huvudakt (ärende SH 1790/81) SAK , löpnr 1. 351Se skrivelse i JWK 5:721b/11, löpnr 1, s. 4.