sou · GQB390d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Stats- polisens övervakning handlade vid den här tidpunkten om att besö- ka offentliga möten, lyssna på föredrag och försöka få klarhet i hur 183Broschyren finns i avskrift i Akt P 5676, (VMB) löpnr A 1. 184PM 17/8 1956. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 1. Världsmedborgarrörelsens politiska budskap skulle tolkas. Att döma av de övervakningsrapporter som redovisats ovan var detta en inte helt enkel uppgift. I polisrapporterna varvas redogörelser för världsmedborgarnas inställning i öst-västkonflikten och planer för framtida arbete med omdömen som att det var stundom rätt svårt att fatta talarens tankegång, särskilt som denne använde sig av främmande ord och uttryck, vars innebörd han ej torde känna till.185 Hur den övervakande kriminalassistenten ansåg sig kunna bedöma vilka främmande ord och uttryck den övervakade före- dragshållaren ej torde känna till framgår inte av rapporten. Här skulle det naturligtvis kunna vara frågan om en högst reell oför- måga från världsmedborgarnas sida att framföra sitt budskap på ett begripligt och logiskt sammanhängande sätt. Det skulle emellertid också kunna vara ett exempel på den klyfta och det främlingskap som fanns mellan övervakare och övervakade. Jag kommer att åter- vända till denna fråga längre fram. 1955 har den svenska säkerhetspolisen regelbundet upp- rättat periodiska översikter över företeelser, organisationer och in- divider som anses utgöra ett hot mot den nationella säkerheten. Ursprungligen sammanställdes dessa översikter en gång för att 1958 övergå till kvartalsöversikter och 1981 till halvårsrap- porter. Rapporterna har framför allt fyllt funktionen att för sektio- nerna ute i landet klargöra hotbilden och peka ut vad som kan vara värt att övervaka och rapportera till . Inledningsvis var rapporterna enbart inriktade på kommunistisk och nazistisk verk- samhet men gjorde en ny kategori entré. Under ru- briken övriga organisationer redovisades nu Världsmedborgarrö- relsen samt även det nazianstrukna Samlingspartiet. På en halv sida konkretiserades sommarens polisiära erfarenheter och världsmed- borgarna som hotbild började ta form: Världsmedborgarrörelsen, vars politiska mål- sättning tills vidare får anses vara något dunkel, har observerats i , huvud- sakligen i samband med verksam- het. Den registreras vid 3:e roteln som en ex- tremt antimilitär företeelse. 185 PM av 15/9 1956. Rapport från möte på i 10/9 1956. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 1. att eller den rörelse han företräder skulle ha kommunistisk anknytning har ej er- hållits. Själv var tidigare medlem av Syndikalistiska Ungdomsförbund.186 De citerade avsnittet innehåller inga överraskningar. Dunkelheten i det politiska budskapet framhölls ofta i rapporteringen och att VMB var en antimilitär rörelse var tämligen lätt att konstatera. Det intressantaste ligger i konstaterandet att belägg ej erhållits för att organisationen eller dess förgrundsfigur, , skulle ha någon kommunistisk anknytning. Ordvalet i översikten pekar på att detta annars var något man kunde förvänta sig och där- för även letade efter. I den sammanställning över Världsmedborgar- rörelsen som färdigställdes poängterades ånyo sam- bandet med vilken brukade före- komma i kommunistiska sammanhang. Någon annan kommun- istisk koppling kunde polisen dock inte konstatera.187 Efter-som organisationen i säkerhetspolisens månadsöversikter hade klara signaler givits till avdelningarna ute i landet att världs- medborgarna borde övervakas. Genom formuleringen att belägg ej erhållits för någon kommunistisk anknytning hade man också anvisat vad övervakningen både i huvudstaden och i övriga delar av landet borde riktas in mot, nämligen kommunistisk infiltration el- ler medverkan i Världsmedborgarrörelsen. Det ovan citerade av- snittet ur månadsöversikten för ger oss de två vikti- gaste komponenterna i den hotbild som världsmedborgarna utgjor- de: Det eventuella kommunistiska inslaget i verksamheten samt den antimilitära propaganda som bedrevs vid möten och genom flygblad och annat tryck. Kommunistisk infiltration i Världsmedborgarrörelsen? Efter att månadsrapporterna från statspolisen i tagit upp Världsmedborgarrörelsen samt givit vissa riktvärden be- träffande vad som var värt att spana efter började övervaknings- rapporter komma in. Det första belägget på samröre mellan världs- medborgare och kommunister kom emellertid inte fram genom vanlig polisiär spaning. Som framgått i kapitel 2 avlyssnades det 186Översikt av den kommunistiska och nazistiska verksamheten . Akt 5:721d/1-28 löpnr 1. 187Sammanställning angående Världsmedborgarrörelsen. 2/10 1956. Akt P 5676, (VMB), löpnr 4. kommunistiska ungdomsförbundets, Demokratisk Ungdom, telefon . Genom denna och annan telefonavlyssning av kom- munister fick polisen in en mängd informationer om företeelser och personer helt utan samband med det domstolsbeslut som en gång legat till grund för avlyssningen. Överskottsinformationen sparades i särskilda meddelarakter och kopior placerades ut i sakak- ter för de organisationer som befanns vara relevanta i samman- hanget och i personakter för de personer som antingen förekom själva i samtalen eller bara omnämndes. ringde en person tillhörande VMB:s sekretariat till Demokratisk Ungdom och uttryckte sitt fulla gillande av den kommunistiska ungdomsfes- tivalen i samt anmälde sig själv för sym-boliskt deltagan- de.188 När världsmedborgarna höll kongress i övervakades denna efter begäran från säkerhetspolisen i . I skrivelsen från till Göteborgsavdelningen av stats- polisens 3:e rotel, framhölls att kommunistinspirerade algeriska nationalister i framträtt på ett möte med VMB i . , konstaterade statspolisen i , finns dock inga skäl att anta att rörelsen inte skulle vara partipolitiskt fristående.189 I den rapport som blev resultatet av övervakningen av kongressen i kunde polisen inte konstatera någon kommunistisk koppling. Istället framhölls att två av de tongivande i avdelning av Världsmedborgar- rörelsen var registrerade som nazister samt att ombuden på kon- gressen kunde karakteriseras som fanatiker med en blind tro på VMB.190 Jakten på kopplingar mellan Världsmedborgarna och kom- munister skulle dock fortgå och inkom en mängd rapporter med mer eller mindre goda belägg för ett kom- munistiskt intresse för VMB. rapporterades att kända kommunister befunnit sig i publiken under ett föredrag i Linkö- ping.191 Vid ett offentligt möte i konstaterades att det fanns icke något i föredrag, som skulle kunna tyda på en ytterlighetsbetonad politisk inrikt- ning. Annat var det med ett par personer som efter mötet anslöt sig som nya medlemmar. Vid mötets slut antecknade sig sju perso- 188Källa E 16/11 1956. Akt P 5676, Världsmedborgarrörelsen, löpnr A 1. 189Kom till i Gbg 16/4 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 190Simonsson till 4/5 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 1. 191Harry , till N Andermark SP3 i 20/5 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 1. ner som nya medlemmar i rörelsen och på något sätt lyckade säker- hetspolisen i komma över listan. Här kunde man nu konstatera att en av de nyblivna världsmedborgarna prenumererat på Ny samt att en annan ansågs vara mycket engagerad i SKP och sannolikt sekreterare i kommunistiska ar- betarkommun.192 hölls möte i i varvid två säkerhetspoliser beordrades dit för övervak- ning av sammankomsten. Under föredraget delades bland publiken ut ett flygblad som för polisen föreföll delvis bekant: Under föredraget och i samband med den ef- terföljande diskussionen utdelades flygbladet Ett inlägg i debatten om amerikanska atom- bombsbaser i . Större delen av första sidan och hela mittuppslaget äro iden- tiska med en likaledes fyrsidig broschyr med samma namn, som utgivits av . Bakom detta förhållande ligger ett försök från kommunistisk sida att exploatera den idealistiska och mycket aktiva Världsmed- borgarrörelsen för egna syften. Den ursprung- liga broschyren som utgivits som ett led i par- tiets aktion mot ett svenskt atomvapen. Det var Svenska Clartéförbundets ordförande, , som kom på tanken att erbjuda Världsmedborgarrörelsen att gratis trycka 10 000 exemplar av den förstnämnda broschyren med clartéreklam ersatt av reklam för Världs- medborgarrörelsen. Denna idé har kommit till utförande.193 Återigen var det överskottsinformation från telefonavlyssningen mot kommunistiska partifunktionärer som lämnat avgörande infor- mation i frågan. hade ett samtal, troligen till eller från tidningen , avlyssnats där en person redogjorde för sin idé att anknyta till de mycket aktiva utspridarna av plakat och medde- landen på stan, Världsmedborgarna och låta dem överta Clartés flygblad.194 När flygbladet sedan kom i de övervakande säker- 192Förste kriminalassistent till Andermark 17/6 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 193PM av 20/6 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 194Källa E 3/5 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. hetspolisernas händer var alltså sammanhanget tämligen klart. Detta behövde emellertid inte betyda att världsmed- borgarna i sig framstod som något större hot: Trots dessa tecken på kommunistiskt intresse för rörelsen var dock det bestående intrycket av mötet att Världsmedborgarrörelsen och dess ledare äro besjälade av en äkta ideal- ism och en önskan att verka för fred och för- ståelse mellan människorna.195 inkom till ytterligare rapporter om det kommunistiska intresset för världsmedborgarna. Vid ett möte i hade en av mötesdeltagarna hälsat på de två världsmedborgare som arrangerade mötet på ett sånt sätt att det för säkerhetspolisen framstod som om de kände varandra. Det som för de flesta skulle framstå som en harmlös hälsning blev här en del av ett genom hela landet gående mönster av växande kommunistisk involvering i Världsmedborgarrörelsen. Den hälsan- de mannen var nämligen registrerad kommunist och kunde an- tagas hysa intresse för rörelsen.196 var det återigen dags för möte i , den här gången på borggården vid . Efter mötet uppstod spontana diskussioner bland åhörarna vilka utan större problem kunde dis- kret avlyssnas av närvarande säkerhetspolis. Den här gången blev dock resultatet negativt och bland de diskuterande hördes ingen med någon klar kommunistisk inställning.197 Ytterligare tecken på samröre med kommunister framkom un- der då VMB arrangerade fredsutställning i . En ledande medlem hade vid tillfället kontaktat Demokratisk Ung- dom, (ursprungligen liberalt men vid i praktiken ) samt Gö- teborgs angående samarbete. Med största sanno- likhet var det även överskottsinformation från telefon- avlyssning som gav säkerhetspolisen information om läget. Histo- rien rapporterades under rubriken övriga företeelser i säkerhets- polisens månadsrapport för : 195PM av 20/6 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 196Krim ass E Moreskogh, SP3 i till //i 2/8 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 197Harry , EL till Andermark 23/8 1957. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. Utan att underrätta Världsmedborgarrörelsen om dessa organisationers inbördes samspel be- slöt man på kommunistiskt håll att utnyttja tillfället för egna syften och ställde villigt per- sonaltill förfogande.198 Enligt polisens rapporter kom dock aldrig något samarbete till stånd då man från VMB:s sida ansåg att det material som erbjöds var alltför propagandistiskt.199 VMB:s möten i och övervakades av statspolisen i och efter ett torgmöte kunde åtta nya medlemmar räknas in. En av dessa uppgavs av polisen vara känd kommunist . Enligt en pålitlig käl- la skulle denne, som var anställd vid , vid ett journalistmöte erkänt att han var kommunist. Mannen fanns också med på en lista, som en förtrolig meddelare tillhanda- hållit över nya medlemmar i svensk-ryska sällskapet.200 hölls också VMB:s andra kongress, den här gången i den lilla sörmländska orten . I en skrivelse till statspolisen i Eskils- tuna förklarade kommissarie att då det har ansetts angeläget att rörelsens verksamhet följes, hemställes om ut- redning rörande kongressen. Som vägledning bifogades också en PM samt fotografier på de ledande medlemmarna. i blev mycket grundligt utredd. I den rapport som säkerhetspolisen i senare skickade in fanns mycket detaljerade informationer om var och en av de omkring 30 kongressdeltagarna. En handfull av deltagarna hade man inte ännu kunnat säkert identifiera men de flesta var kän- da med födelsedatum och hemvist. Vidare kunde polisen redogöra för vilka som deltagit i diskussioner, vad var och en sagt samt vilka som varit verksamma med kaffekokning och andra praktiska syss- lor. Något särskilt kommunistiskt inflytande kunde säkerhetspoli- sen dock inte rapportera utom beträffande en av deltagarna som deltog i debatterna och enligt rapporten visade därvid tydlig kommunistisk inriktning. Därutöver hade polisen i kommit över en handskriven närvarolista i original från kongressen samt några ytterligare handskrivna handlingar av mera dunkel ka- raktär. Handlingarna som är prydligt insatta i Världsmedborgar- 198Översikt av den kommunistiska och nazistiska verksamheten . Akt 5:721d/1-28 löpnr 2. 200Kommissarie , till Andermark//7/7 1958. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. rörelsens SÄPO-akt bär tydliga spår av att ha varit ihopknycklade och har sannolikt rotats fram ur någon papperskorg efter kongres- sen.201 Uppenbarligen hade polisen i tillgång till en mycket god källa med så gott som fullständig insyn i vad som före- varit under kongressen. En möjlighet är att någon av deltagarna i kongressen också lämnade information till säkerhetspolisen. Det förefaller dock mindre sannolikt. Om så hade varit fallet torde poli- sen haft tillgång till många fler initierade rapporter än den här. Mer troligt är att det istället var någon som var knuten till lokalen på något sätt, kanske som vaktmästare eller liknande, med möjlighet att antingen själv avlyssna kongressen eller ge möjlighet åt polisen att direkt på plats sköta övervakningen. Det kan heller inte uteslu- tas att polisen buggade kongressen även om det förefaller osanno- likt.202 Att endast en kommunistisk infiltratör identifierats på kongres- sen behövde naturligtvis inte betyda att de andra som inte öppet bekänt färg inte var kommunister de också. hade säkerhetspolisen fått klart för sig att en av de närvarande var an- ställd på AB Atomenergi i Studsvik. Vid anställningstillfället hade inget ofördelaktigt framkommit. har härstädes blivit känt, att han var närvarande vid Världsmedborgarrörelsens kon- gress i , . Denna omständighet utgör i och för sig in- tet belastande i politiskt avseende för honom. Emellertid har det visat sig att kommunister i viss utsträckning ansluta sig till nämnda rörel- se, och det synes som om kommunisterna strä- va efter att få inflytande över rörelsens verk- samhet. Den omständigheten att C var närva- rande vid rörelsens kongress kan sålunda tyda på att han som kommunist är intresserad av rö- relsen.203 Resonemanget är egentligen halsbrytande. Att delta i VMB:s kong- ress var i sig inget belastande ur politisk synvinkel men det faktum 201PM rörande Världsmedborgarrörelsens andra kongress i , . , Statspolisen sektion 3, . Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 202Övervakningen förefaller ha genomförts helt i lokal regi av statspolisen i som knappast hade egen teknisk utrustning för att genomföra en lyckad buggningsoperation. 203Fkra J Farup till Fkra i 18/9 1958. Akt P 5676, (VMB), löpnr A att kommunister visat intresse för rörelsen kastade en skugga över alla som inte kunde identifieras som icke-kommunister. Eftersom mannen inte var känd av polisen kunde han ju vara en av de kom- munister som försökte infiltrera Världsmedborgarrörelsen. Säker- hetspolisen i önskade nu upplysningar om mannen samt även om hans föräldrar. kom svaret från statspolisen i . Genom förfrågningar hos verkmästaren på faderns arbetsplats kunde konstateras att familjen hade god ekonomi och gott renommé på arbetsplatsen. Inget ofördelaktigt var känt. Fadern sades vara socialdemokrat, medan sonen lutar åt högerhåll, vilket verkmästaren visste efter att ha åhört politiska diskussioner dem emellan.204 hade ungefär gått sedan Världsmedborgarrörelsen etablerade sig på allvar i och sä- kerhetspolisens övervakning inleddes. Vad hade då polisen kommit fram till? Var Världsmedborgarrörelsen infiltrerad av kommunister och var verksamheten ett hot mot rikets säkerhet? Efter att övervakat ett möte i esperantisternas lokal som till arrangörernas stora besvikelse endast lockat ett fåtal in-tresserade gjordes inom statspolisen i en sammanställ-ning över vad man fått fram. har VMR [Världsmed- borgarrörelsen] haft mindre kontakter med olika kommunistiska organisationer. Dessa förbindelser avbröts emellertid av på ett tidigt skede, varför det synes full troligt, att rörelsen följer den helt neutrala linje, som den också officiellt hävdar. Från kom- munistiskt håll följer man dock och hans anhängares verksamhet med ett visst intresse, troligen i avsikt att på något sätt ut- nyttja rörelsens aktivitet för egen räkning. Världsmedborgarrörelsens nuvarande verksam- het, som nästan uteslutande utövas av Oskars- son, kan utan tvivel bedömas som betydelsel- ös.205 204Arne och till J Farup 29/9 1958. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 205Sammanställning över Världsmedborgarrörelsen - VMR. 19/2 1959. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. Den bild som tonar fram här får anses vara fullt rimlig med hänsyn till det material polisen hade till förfogande. Ingenting hade fram- kommit som tydde på att VMB var ett prosovjetiskt propaganda- organ. Däremot fanns det skäl att anta att det kommunistiska rige hyste visst intresse för rörelsen. Inte minst information som framkommit genom överskott från telefonavlyssning pekade i den riktningen. Intressantast är dock den avslutande meningen, att verksamheten utan tvivel kan bedömas som betydelselös. Om världsmedborgarnas verksamhet kunde betraktas som betydelselös borde rimligtvis övervakningen av den ha lagts ned eller åtminstone inskränkts till ett absolut minimum. Att bevaka möten för att för- söka se tecken på kommunistiskt inflytande i betydelselösa organi- sationer torde knappast vara att betrakta som effektivt polisarbete eller väl använda skattepengar. Frågor som dessa bör rimligen ha dryftats inom säkerhetspolisen. Om detta vet vi emellertid mycket lite. Allt tyder emellertid på att övervakningen fortsatte efter unge- fär samma mönster som . Den som hyste tvivel om huruvida det var meningsfullt att över- vaka världsmedborgarna bör ha stärkts i sin uppfattning efter ett möte i . När från statspolisens särskilda verksamhet kom till platsen kunde han en- dast se fyra personer, uppenbarligen tillhörande arrangörerna, sys- selsatta med att ordna plakat och liknande. Förutom de fyra världs- medborgarna fanns även en ditkommenderad konstapel från ord- ningspolisen på plats. Konstapeln kunde på direkt fråga från Ham- merby meddela att såvitt han kunde se hade inte en enda åhörare infunnit sig. fortsätter i sin PM: började de fyra männen packa ihop plakaten. Jag frågade en av dem om det inte skulle bli något möte. Vi måste tyvärr ställa in på grund av begränsat publikintresse svarade han.206 Säkerhetspolisens intresse för Världsmedborgarrörelsen var möjl- igen större än allmänhetens. övervakades VMB:s tredje kongress i Lillienhoffska huset på i med uttrycklig hänvisning till att kommunisterna gjort vissa försök till infiltration hos världsmedborgarna. Några kända kommunister kunde dock inte iakttas på platsen.207 När VMB höll 206PM av 3/5 1959. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 2. 207PM av och 12/10 1959. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. möte på sensommaren 1961 var säkerhetspolisen på plats för att få kännedom om några kända kommunister voro när- varande, vilket dock inte var fallet.208 Världsmedborgarrörelsen var otvivelaktigt en liten rörelse. Kommissarie konstaterade i ja- nuari 1961 efter förfrågan från försvarsstaben att rörelsen måste anses av obetydlig omfattning. Enligt VMB:s egen tidning, Mon- dialisten, hade man 880 registrerade medlemmar varav dock endast 133 betalt medlemsavgiften. Paradoxalt nog blev den svenska Världsmedborgarrörelsen föremål för ökat intresse från de svenska säkerhetstjänsternas sida. erhöll statspolisen en förfrågan från UD angå- ende European for Disarmament. Det var den holländska be- skickningen i som väckt ärendet och begärde polis- intendent , chef för säkerhetspolisen i , utred- ning om vad det är fråga om för organisation, dess program, verk- samhet, medlemmar etc.209 Utredningen gav vid handen att det inte var fråga om någon ny organisation utan om en stor europa- marsch för fred med start i där den svenska Världsmedborgarrörelsen stod som arrangör och initiativtagare.210 Inspirationskällan till marschen var de förekommande påskmarscherna i Aldermaston i . Efter den senaste påsk- marschen hade tanken uppstått att hålla en större marsch, från tvärs igenom till och därifrån via Helsing- fors till . Det huvudsakliga budskap som skulle föras gick ut på ensidig avrustning i varje land.211 En sak som inte framgår av till UD angå- ende Europamarschen är att säkerhetspolisen redan innan förfrågan inkom hade viss information om marschen. tidigare hade överskottsinformation från telefonavlyssningen av Demokra- tisk Ungdom (DU) sammanställts där det framgick att man inom ledningen för diskuterat Europa-marschen varvid bl.a. hävdats att man måste försöka eliminera dirigentskap över det hela.212 Storleken på marschen och inte minst det interna- perspektivet ledde till ökat intresse för Världsmedborgar- rörelsen från säkerhetstjänst-ernas sida. 208PM ang Världsmedborgarrörelsens möte. och 30/8 1961. personakt, löpnr A 2. 209PM av 1/12 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. 210PM av 5/12 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. Se även memoarer: Världen mitt fosterland. , 1969 s. 51. 211Se Mondialisten nr 3 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr T 1. 212E 31/10 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. Det av mig citerade avsnittet står även inom citationstecken i den av statspolisen gjorda sammanställningen. rapporterades att affischer fanns uppsatta med reklam för ett dis- kussionsmöte angående Europa-marschen. Mötet som anordnades av VMB skulle hållas i Lillienhoffska huset vid i och över-vakades av polisen på direkt begäran av polis- intendent grund av dålig uppslutning från världsmedborgare och allmänhet, endast drygt 10-talet personer in- fann sig, kunde polisens övervakare dock inte närvara vid mötet utan fick nöja sig med att konstatera att det hela såg ut att gå lugnt till.214 Europamarschen kom senare att utvidgas även till och döptes därmed om till Amerikansk-Europeiska marschen för avrustn- ing. Eftersom marschen var av internationell karaktär var den en angelägenhet för flertalet västerländska säkerhetstjänster. I finns också ett antal handlingar om marschen som härrör från utländska motparter. Från svensk sida intresserade sig även för- svarsstaben för marschen. Vid ett besök hos statspolisen överlämnades ett antal frågor rörande kommittén bakom marschen för utredning inom polisen: Hur är kommittén sammansatt personellt? Är det en underavdelning av ? Kontakter till SKP eller av SKP dirigerade frontorganisationer? Är det känt hur kommit- téns arbete finansieras? Kan man påstå att kommittén är kommuniststyrd direkt eller in- direkt? Vilken roll anses spe- la?215 Återigen var det alltså eventuella kommunistiska kopplingar som utgjorde hotbildens kärna. I säkerhetspolisens svar framhölls att kommittén inte tillhörde Världsfreds- rådet och inte heller var direkt kommunistdirigerad. Däremot framhölls att bland världsmedborgarna fanns flera kända kom- munister eller kommunistsympatisörer och därigenom ett visst kommunistiskt inflytande över marschen. Kommissarie för- klarade vidare att Världsmedborgarrörelsen i sig i var av 213PM av 15/12 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. 214PM ang Världsmedborgarrörelsen. 16/12 1960. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. 215Kapten till kommissarie 6/6 1961. Akt P 5676, (VMB), löpnr A 3. mycket ringa omfattning och skulle säkerligen upplösas, om icke höll samman det hela.216