sou · GQB379 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredaren skulle därvid ge förslag till ny instruktion som preciserar rådets uppgifter (dir. 2001:115). förordnade chefen för departementet, statsrådet , f.d. departementsrådet att vara särskild utredare. Som experter förordnades fr.o.m. kansli- rådet , ämnesrådet och departe- mentssekreteraren . har rättssakkunnig varit förordnad som expert i utredningen. Som sekreterare förordnades fr.o.m. depar- tementssekreteraren . Utredningen har antagit namnet utredningen om Svenska unescorådet. Härmed överlämnas utredningens betänkande. Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. Så har utredningen arbetat....................................................... Svenska unescorådets verksamhet ........ 2.1Rådet – dess sammansättning, uppgifter, ekonomi och 2.2Unescos sexårsstrategi som grund för Svenska 2.3Unescorådets arbete inom de olika programområdena Undersökning utförd av ............................................ Förändringar i och omvärlden .................................... Svenska unescorådets uppgifter............................................... Uppgifter som bör utföras företrädesvis av myndigheter ..... Den permanenta delegationen i ............................ Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ......... Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................................ Bilaga 2 De nordiska nationalkommissionerna................................ Bilaga 3 Vissa FN-organ med kansli inom ........ Bilaga 4 En Sifoundersökning bland skolor, bibliotek och media om Svenska unescorådet.......................................... Bilaga 5 Företrädare för myndigheter som intervjuats som ett led i utredningsarbetet ........................................................ Bilaga 6 Förslag till ny instruktion i sin helhet................................ Uppdraget har varit att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredaren skall analysera och värdera Svenska unescorådets nuvarande verksamhet bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i , i omvärlden och i . Utredaren skall därvid ge förslag till ny instruktion som preciserar rådets uppgifter. arbete bör koncentreras till två huvuduppgifter. Den första uppgiften gäller den officiella svenska hållningen gentemot . Här skall rådets arbete inriktas på att vara rådgi- vande åt regeringen och åt den svenska delegationen till general- konferensen. Uppgiften bör vara att stödja och driva på det pågående reform- arbetet inom och därigenom förstärka den svenska Unesco-politiken. Den andra uppgiften skall vara att hjälpa till med nätverksbygge och kontakter framför allt inom och att sprida information i om uppdrag, mandat och verksamhet liksom om beslut av generalkonferensen. Uppgiften kan karaktäriseras som både upplysningsverksamhet, opinionsbildning och folkbildning. Den förutsätter att var och en av rådets ledamöter har både kraft- fulla kanaler att verka inom och sådan sakkunskap som ger aukto- ritet och legitimitet inom minst ett av programområden. Det nordiska samarbetet inom är reglerat i den nuva- rande instruktionen. är medlem i EU. samrådet inom Unesco-delegationerna ät etablerat och nödvändigt. Utredningen föreslår att rådet i viktiga frågor skall samråda med även nationalkommissionerna i EU:s medlemsländer. Enligt den nuvarande instruktionen skall bestå av högst 18 ledamöter. Utredningen föreslår att rådet skall bestå av högst 10 ledamöter varav en utses till ordförande. Professionella företrädare för fyra verksamhetsområden – utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – bör utses som ledamöter av Svenska unescorådet efter nominering av i första hand , , , Sida, , och . Utöver myndighetsföreträdare bör även företrädare för frivillig- organisationer som verkar inom områden ingå som leda- möter. De bör utses på grund av personliga meriter efter förslag från berörda organisationer etc. har mandatperioden varit normalt . Utredningen före- slår att ledamöterna i rådet i stället normalt utses . Det främsta motivet är att harmonierar och kan synkroniseras med generalkonferenser. Ledamöterna bör alltså ha till- fälle att delta i två av generalkonferenser. Uppgifter som bör utföras företrädesvis av myndigheter Uppgifter som väl kan skötas av myndigheter bör överföras till myndigheterna. För gäller detta framför allt administ- rationen av skolnätverket om världsarven men även engagemangen i mässor, utställningar m.m. Regeringen bör uppdra åt den nya skolutvecklingsmyndigheten att i samråd med Riksantikvarieäm- betet överta administrationen av skolnätverket om världsarven från . Den personal som direkt och varaktigt skall ha till uppgift att arbeta för Svenska unescorådet bör framgå av Utbildnings- departementets arbetsordning. En kvalificerad handläggare bör svara för sekreteraruppgifter åt rådet och genom departementsbe- slut med ett tillsvidareförordnande utses som rådets sekreterare (generalsekreterare). Som registrator och ansvarig för rådets diarium bör finnas en assistent på halvtid. Övrig personal som tidigare tillhört bör användas flexibelt och efter politiska prioriteringar av det interna- arbetet. Den permanenta delegationen i Den permanenta delegationen i lyder administrativt under den svenska ambassaden och personalen är anställd av Utrikes- departementet. Ansvaret för Unesco-bevakningen ligger på den bilaterala ambassadören. På den permanenta delegationen finns numera endast en på heltid arbetande lokalanställd assistent. fanns också en handläggare som arbetade heltid , därefter halvtid på delegationen och halvtid på ambassaden. Under det svenska ordförandeskapet i EU arbetade denne heltid med Unescofrågor. Utredningen föreslår att resurserna vid den permanenta delega- tionen i återställs till den nivå som gällde fram till . I regleringsbrevet bör mål och återrapporteringskrav ses över. Utgångspunkten bör vara uppgift som rådgivande till regeringen. De långsiktiga prioriteringar som i generalkonferensen fattat beslut om bör följas upp i regleringsbrevet till . Det bör därför finnas en tydlig koppling till sexårsstrategi. Även rådets arbete inför generalkonferensen det år den äger rum bör framgå av regleringsbrevet eftersom den tar i anspråk stora delar av rådets resurser. Regeringen bör vidare uppdra åt Unesco- rådet att vara ett s.k. nationellt EFA-forum som enligt Dakarpla- nen skall bidra till att målen om utbildning för alla nås. Regeringen bör fatta beslut om ändringar i instruktionen för Svenska unescorådet. Nya ledamöter och eventu- ella omförordnanden bör beslutas därefter så att ledamöterna kan utses fr.o.m. . De ändringar som föreslås i regleringsbrevet beträffande mål, återrapporteringskrav och uppdrag bör beaktas i regleringsbrevet . Tilldelningen av resurser till delegationen i bör ske och . Uppdrag till den nya skolutvecklingsmyndigheten bör lämnas inför då den nya myndigheten börjar sin verksam- het. Eventuella tjänsteorganisatoriska konsekvenser till följd av att vissa uppgifter överförs till myndigheter bör genomföras fr.o.m. . Utredningen föreslår att medel motsvarande anslås för det nya rådets verksamhet. Jämfört med nuvarande anslag inne- bär förslaget en minskning med ca . De medel som frigörs genom rådets nya uppgifter bör omförde- las och tas i anspråk för att 1.till en del finansiera den kommitté inom som av en intern utredning inom föreslagits få ett samlat ansvar för vetenskapliga program, förslagsvis , 2.överföra vissa medel till de myndigheter som övertar uppgifter från rådet. Främst gäller detta den nya skolutvecklingsmyndighe- ten för övertagandet av arbetet med skolnätverket för världsarvs- undervisning. Men även myndigheter som åtar sig att svara för vissa arrangemang inför mässor m.m. bör kunna tilldelas vissa medel. Sammantaget föreslås förslagsvis , 3.finansiera den resurstilldelning till den permanenta delegationen i som föreslagits senast fr.o.m. , förslagsvis , 4.överföra vissa medel till internatio- nella verksamhet för resor m.m. som bl.a. kan avse verk- samhet, förslagsvis . förordning om ändring i förordning (1996:646) med instruktion för Svenska unescorådet att 2, 3 och 12 §§ förordningen (1996:646) med instruktion för Svenska unescorådet skall ha följande lydelse. 1.handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från eller som rör verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, insti- tutioner, organisationer eller en- skilda personer, 2.sprida kännedom om be- slut av generalkonfer- ens, 3.lämna regeringen förslag till delegater till gene- ralkonferenser, 4.föreslå eller utse represen- tanter till möten som anordnas av , 5.i sprida kännedom om och väcka intresse för 1.bistå regeringen med råd, förslag och yttranden i frågor som angår verksamhet och deltagande i denna ver- ksamhet, 2.sprida kännedom om och skapa intresse för verk- samhet i samverkan med andra berörda organ, 3.handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från eller som rör verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, in- stitutioner, organisationer eller enskilda personer, 4.verka för de åtgärder som anvisas av generalkonfe- rens och som är ägnade att främja syftet med rådets verksamhet och i samhet och i samverkan med övrigt ta initiativ till sådana andra berörda organ, 6. samarbeta med andra län- 5. föreslå eller utse represen- ders motsvarande nationella råd, tanter till möten som anordnas av särskilt i de övriga nordiska län- 6. samarbeta med andra länd- 7. verka för de åtgärder som ers motsvarande nationella råd, särskilt i de övriga nordiska och som är ägnade att länderna och i Europeiska union- främja syftet med rådets verk- samhet och i övrigt ta initiativ till sådana åtgärder. Rådet består av högst arton Rådet består av högst tio per- En av ledamöterna är En av ledamöterna är ordförande och högst två är vice ordförande och en är vice ord- Företrädare för Utrikes- och Företrädare för Kultur-, Ut- närvara vid sammanträden med mentet får närvara vid samman- rådet och arbetsutskottet. träden med rådet och arbetsut- Denna förordning träder i kraft . I bilaga 6 framgår den ändrade instruktionen i sin helhet. är organisation för utbildning, veten- skap och kultur. har som mål att bidra till fred och säker- het genom att främja internationellt samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. upprättades och blev medlem 1950. Majoriteten av 189 medlemsstater är . De flesta frågor som behandlas i har därför ett u-landsperspektiv. är dock inte en biståndsorganisation. har sett bl.a. som en mötesplats för erfarenhetsutbyte. I stadga finns en bestämmelse om att varje medlemsstat i organisationen skall inrätta ett nationellt råd för att samordna de viktigaste organen för utbildning, vetenskap och kultur med orga- nisationens verksamhet. Nationella råd skall tjänstgöra som rådgi- vande organ för sitt lands regering och för landets representanter i organ. En tanke bakom denna bestämmelse är att det internationella samarbetet inom de nämnda områdena behöver förankras i berörda intressegrupper. är sålunda en organisation som inte enbart berör regeringarnas ansvarsområden. Organisationen skall även uttrycka de intressen och bygga på den kunskap som de grupper vilka arbetar med utbildning, vetenskap, kultur och kommunika- tion kan ha – alldeles oavsett nationell tillhörighet. skiljer sig därmed från andra internationella organisatio- ner genom att särskilt föreskriva att ett speciellt nationellt organ skall finnas som rådgivande organ och som förbindelseled i frågor av intresse för organisationen. I har Svenska unescorådet dessa uppgifter. Svenska unescorådet inrättades 1951. Rådet har alltid varit knu- tet till . Uppdraget har varit att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Direktiven ger följande riktlinjer för utredningen: Utredaren skall analysera och värdera Svenska unescorådets nu- varande verksamhet bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i , i omvärlden och i . Det kan t.ex. gälla rådets satsning på utbildning om mänskliga rättigheter och rådets utåtriktade verksamheter. Det kan även gälla rådets arbete inom olika programsektorer och kontakterna med de nationella kommittéerna för de vetenskapliga programmen. I direktiven nämns även rådets arbete med uppföljningen av Stockholmskonfe- rensen 1998 om Kulturpolitik för utveckling och frågor om upp- följning av konventioner. Personalen vid rådets kansli är anställd av och rådets kansli är en integrerad del av internationella sekretariat. är en fristående myndighet. Utredaren skall redovisa för- och nackdelar med kans- liets placering och lämna förslag till dimensionering. Utredaren skall också studera samarbetet mellan den permanenta delegationen vid högkvarter och , departe- ment, myndigheter och frivilligorganisationer samt resursbehovet vid den permanenta delegationen. håller tät kontakt med de nordiska Unesco- kommissionerna bl.a. inför möten med och gene- ralkonferens. Utredningen skall bedöma hur rådets arbetsinsatser inför styrelsemöten påverkar den nationella verksamhe- ten. Utredningen skall vidare studera och värdera resultaten av rådets samarbete och kontakter med olika departement, myndigheter och frivilligorganisationer och med andra nationella kommissioner. Mot bakgrund av de bedömningar utredaren gör, skall redovis- ningen också innehålla förslag till ny instruktion för Svenska unescorådet. Utredningens direktiv har tagits in som bilaga 1. 1.3Så har utredningen arbetat Utredningsarbetet har bedrivits i nära kontakt med de experter inom och som biträtt utredningen. Jag har även inhämtat synpunkter och erfaren- heter från myndigheter såsom , Riksantikvarie- ämbetet, Sida, och . har bidragit med värdefull information. Ordföranden och ledamöterna i har liksom hela kans- lipersonalen haft möjlighet att framföra erfarenheter och syn- punkter med anledning av uppdraget. Utredningen har tagit del av rapporten vetenskapliga program i – en översyn som utarbetats inom den forskningspolitiska enheten vid . En del av uppdraget har varit att studera andra nationella kom- missioner, särskilt de nordiska. Detta har skett genom studiebesök i , , och och där över- läggningar ägt rum med representanter för de nordiska Unesco- kommissionerna och berörda ministerier. I bilaga 2 beskrivs närmare de nordiska nationalkommissionerna. Vidare har jag - genom en av experterna - inhämtat information om hur några andra FN-organ med kansli inom arbetar. Informationen återges i bilaga 3. Utredningen har låtit genomföra en Sifoundersökning om syn- ligheten och kunskapen om och Svenska unescorådet. En närmare redogörelse för resultatet finns i bilaga 4. I frågor som gäller den permanenta delegationen i har jag samrått med ansvarig handläggare i UD. Sekreteraren och en av experterna har också besökt i och träffat represen- tanter för den permanenta delegationen. En förteckning över de personer som utredningen överlagt med finns i bilaga 5. 2.1Rådet – dess sammansättning, uppgifter, ekonomi och kansli Enligt den nu gällande instruktionen kan rådet bestå av högst 18 personer. Det nuvarande har 16 ledamöter. De är ut- sedda för perioden –2001. I samband med att beslutet fattades om översyn av rådet förlängdes mandatperioden med . Sju av ledamöterna är företrädare för riksdagspartierna. Fem ledamöter är verksamma inom media. Av de övriga kommer en från vardera utbildnings- resp. vetenskapsområdet, en från ungdomsor- ganisationerna och en från en facklig organisation. Inom rådet finns – förutom ett arbetsutskott – en arbetsgrupp för utbildning och en grupp för att göra och rådet mer synliga. Rådet sammanträder 8–10 gånger . ser som en av sina viktigaste uppgifter att göra verksamhet liksom sitt eget arbete mer känt i och har fokuserat verksamheten på utbildning om mänskliga rättigheter. Vid rådsmötena rapporteras från de möten som ledamöterna och kansliet deltagit i, i och utomlands. Som regel finns också skriftliga rapporter från dessa möten. Deltagande i mässor, främst bok- och biblioteksmässan, återkommer också regelbundet på rådets dagordning. Rådet diskuterar bl.a. vilka seminarier och möten som skall anordnas, vilka som skall medverka och vilka marknadsföringsinsatser som behövs. Andra ärenden på dagordningen är planeringen av olika Unesco- dagar som t.ex. , pressfrihetsdagen och internatio- nella poesidagen. deltar med egna aktiviteter eller stö- der andra organisationer som medverkar. Till rådets kansli inkommer regelbundet ansökningar om eko- nomiskt bidrag för olika projekt, deltagande i konferenser m.m. Ansökningarna gäller bl.a. bidrag för reskostnader för enskilda per- soner och experter som bjudits in av till möten eller lik- nande. Det kan också vara föreningar och organisationer som arbetar med frågor inom områden, som söker stöd till projekt då man också medverkar till att göra eller rådet mer kända. Ett förslag till beslut vid rådsmötet föreligger för dessa ärenden från rådets arbetsutskott eller ordförande. Dessutom inkommer från i begäran om nomineringar till olika priser och utmärkelser som har inrättat. Rådet tar ställning till om förslag till kandidater skall lämnas. De av rådet särskilt prioriterade frågorna – satsningen på synlig- het och utbildningen om mänskliga rättigheter – tas upp vid varje rådsmöte. Rådet värderar de initiativ som tagits och diskuterar vilka ytterligare satsningar som bör ske. De år generalkon- ferensen äger rum är denna en stående punkt på rådets dagordning. fattar beslut om program och budget och väl- jer hälften av de 58 länder som skall ingå i . fattar också beslut om rekommendationer och konventioner. Rådet medverkar i arbetet inför generalkonferensen bl.a. genom att ge förslag till instruktion till den svenska delegationen. Vidare ingår flertalet av rådets medlemmar i den svenska delegationen och deltar i programkommissionernas arbete. Rådet har ett omfattande samarbete med övriga nordiska natio- nalkommissioner. Rådet samarbetar med tjänstemän inom departement och myn- digheter samt med frivilligorganisationer. De departement som rådet oftast har kontakter med är Utrikes-, Kultur- och Utbild- ningsdepartementen men rådet har även i vissa frågor kontakter med Justitie-, Närings- och Miljödepartementen. Bland myndig- heterna är det främst , , Sida och . Rådet har också kontakt med ett 60-tal frivilligorganisationer. Kontakterna tar sig olika former. Ett exempel är när Unesco- rådet inbjuder myndigheter och organisationer att lämna syn- punkter på ett från utsänt frågeformulär med förslag till kommande verksamhet. Synpunkterna tas upp i det svenska svaret som bereds med UD och innan föredragning sker för ansvarig statssekreterare i . Det händer också att vänder sig direkt till en person, myndighet eller organisation och ber om medverkan i ett projekt. Rådet informerar då den tillfrågade om uppdraget och också om eventuella svenska ståndpunkter av betydelse för uppdraget. Dessutom har rådet stort behov av samarbetspartners i sin egen verksamhet. När rådet t.ex. anordnar konferenser och seminarier genomförs de som regel tillsammans med en myndighet eller en organisation. har regeringen anvisat totalt för medlemskap i m.m. Av anslaget avser års- bidraget till samt övriga bidrag och avgifter. Återstoden, , utgör förvaltningsdelen av anslaget och är avsedda för utrednings-, informations- och programverksamhet inklusive möten samt resor. Anslaget uppgick till ungefär samma belopp. Ungefär en tredjedel av förvaltningsdelen av anslaget används för ordförandens, ledamöternas och kanslipersonalens resor och delta- gande i olika möten. Kostnader för information såsom skrifter, prenumerationer, översättningar och webbsida samt deltagande i mässor kan uppskattas till knappt en tredjedel av det totala ansla- get. Den resterande delen av anslaget används för möten, skolnät- verk, deltagande i olika Unesco-dagar, bidrag till projekt m.m. Exempelvis utbetalades för ca i projektbidrag. En verksamhetsplan upprättas . Således planeras bl.a. följande utåtriktade verksamhet för . Rådets hemsida skall utvecklas Fem titlar skall ges ut i skriftserien Satsningen på utbildning om mänskliga rättigheter fortsätter, bl.a. genom en utställning i Under bok- och biblioteksmässan bör rådet anordna två seminarier. Svenska unescorådets verksamhet SOU 2002:79 Kostnaderna för den utåtriktade verksamheten uppskattas till ca . Inom ramen för rådets programverksamhet, som bl.a. syftar till att hämta in kunskaper och erfarenheter om program, föra fram åsikter om programmen och därmed också utveckla dem, pla- neras medverkan i flera möten och konferenser i och utanför inom samtliga verksamhetsområden till en kost- nad av . I detta belopp ingår t.ex. deltagande i nordiska och europeiska möten, möten och seminarier i (bl.a. för- beredelsearbete inför uppföljningen av , se s. 29). Dessutom planeras samarbeten med nationalkommissionerna i och om vuxenutbildning och utbildning för alla. Samarbetet kan ta olika former som gemensamma projekt, samar- bete kring utveckling och uppföljning av nationella EFA-planer etc. Rådet avser också utveckla och förbättra sitt samarbete med nationalkommissionerna i och inom kulturom- rådet, främst i förberedelsearbetet inför uppföljningen av Stock- holmskonferensen. Inom rådet pågår också diskussioner att förstärka samarbetet med andra nationalkommissioner, t.ex. genom att inbjuda dem att medverka i förberedelsearbetet inför . Kostnaderna för dessa samt övrigt planerat internationellt inklu- sive nordiskt samarbete uppskattas till ca . Nya initiativ, buffert Personalen vid rådets kansli är anställd av och kansliet är en integrerad del av inter- nationella sekretariat. På kansliet arbetar fem personer motsva- rande knappt fyra årsarbetare. Dessutom arbetar en handläggare på Gymnasieenheten med Unescorelaterade frågor . Även och andra sakenheter inom är i begränsad omfattning involverade i En kanslichef, generalsekreteraren, leder kansliets arbete och har det administrativa ansvaret för rådets verksamhet. (Generalsekreterare är den vedertagna benämningen på den person som är administrativt ansvarig för nationalkommissionen. Det är den term som används i den charter som antagit och som beskriver nationalkommissionernas roll och uppgifter). Kansliet planerar, genomför och följer upp rådets möten. Kansliet deltar också i generalkonferensen samt i många möten i och utomlands. Administrationen av ett av skolnätverk ligger också på kansliet. har ett eget diarium och en egen registrator. Årli- gen inkommer ca 200 ärenden. De flesta ärendena kommer från avsändare utomlands, främst och andra nationalkommis- sioner. Det handlar t.ex. om begäran om uppgifter, överlämnande av rapporter och inbjudningar till möten och konferenser. Knappt en tredjedel kommer från avsändare i . Av dessa utgör an- sökningar om bidrag till olika projekt av ärendena. I övrigt handlar de inkomna ärendena från ofta om förslag till samarbete med och förfrågningar om medverkan av rådet vid olika evenemang, intresseförfrågningar om arbete inom och begäran om studiebesök. 2.2Unescos sexårsstrategi som grund för Svenska unescorådets arbete arbetar med dels tvåårsprogram, dels en mer långsiktig in- riktning för organisationen för de kommande sex åren, sexårsstra- tegin. generalkonferens beslutade om en ny sexårsstrategi. En mycket kort sammanfattning av denna kan ut- tryckas så här: För vart och ett av fyra programsektorer – utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – har strategiska mål angi- vits. När det gäller utbildning är en av viktigaste uppgifter att leda uppföljningen av om utbildning för alla (EFA, education for all). I fastställdes ett handlingsprogram där regeringarna för- binder sig att se till att de mål som formulerats om utbildning för alla skall uppnås. Målen gäller inte bara utbildning för barn och