sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — SPF är en ideell, partipolitiskt och religiöst obunden intresseorganisation för pensionärer. SPF hade över 214.000 medlemmar, fördelade på 886 föreningar och 27 distrikt. 55 Regeringens satsningar på IT för äldre 56 Informationen baseras huvudsakligen på en intervju med och , 2001- 11-12 Inställningen är att Internet inte får bli förbehållet ett fåtal, utan måste spridas och användas av så många som möjligt. Det ligger en fara i om vissa grupper, till exempel äldre, lämnas vid sidan av den nya teknikens utveckling. SPF verkar, bl.a. tillsammans med organisationen , för att medlemmarna skall skaffa sig dator och ta del i IT-kommunikationen. SPF har ett "elektronisk nät" innefattande förbundsstyrelsen, förbundskansliet, samtliga distrikt och ett stort antal föreningar. Föreningsdelen av nätet är under kontinuerlig utbyggnad. En fjärdedel av landets pensionärer har en månadsinkomst understigande . Kostnadsaspekten är därför betydelsefull. SPF har fått erbjudande om bl.a. paketlösningar bestående av begagnade datorer inklusive programvara och installation, till ett pris av 4000 vilket anses överkomligt. Problemet är att supportfunktionen inte ingår. Hur frågan om support kan lösas är troligen av avgörande betydelse. Ett system med en lånedator, alternativt låneköp kan vara ett alternativ. Att subventionera datorköpen fullt ut ger inte nödvändigtvis önskvärd effekt. Köparen bör i viss utsträckning bidra själv. Ett annat alternativ är att föra in datoranskaffning inom socialbidragsnormen. Vilket genomslag detta skulle få är tveksamt eftersom många äldre undviker att anlita av integritetsskäl. Här finns en skillnad med hälso- och sjukvård som man vet är en rättighet. Socialbidraget är däremot baserat på ett avgörande av respektive handläggare. Icke–organiserade äldre av landets pensionärer är medlemmar i en pensionärsorganisation. Skillnaden mellan olika distrikt i är stor, mycket beroende på de andra alternativ som ges för engagemang. utgör ett exempel där låg anslutning till pensionärsorganisationer uppvägs av ett högt engagemang inom annat föreningsliv. Som viktiga motiv för engagemang i ett pensionärsförbund anges 1) möjligheten till social gemenskap, 2) fördelaktiga gruppförsäkringar och 3) stöd till organisationens pensionärspolitiska arbete. Ett medlemskap ses ofta som en fortsättning på ett tidigare fackligt engagemang. De icke-organiserade utgör en heterogen skara som inte generellt bör betraktas som en problemgrupp. De fördelar som ett medlemskap erbjuder har här i många fall tillgodosetts på annat sätt. PRO är största pensionärsorganisation med c a 385 000 medlemmar i 1550 föreningar och 26 distrikt. PRO är en partipolitiskt obunden folkrörelse, där alla pensionärer (även förtids- och avtalspensionärer) med maka/make eller sambo är välkomna som medlemmar. Inom PRO ser man positivt på utvecklingen på IT-området men bevakar att ingen diskrimineras. Man kallar det för sina två ben, varav det ena är ett framtidsben och det andra är ett stoppben. T.ex. reagerar man på uppmaningen att gå in på vår hemsida, liksom mot omröstningar i stadsdelsnämnder som enbart riktar sig till Internet-användare. PRO har med hjälp av medel från utvecklat ett eget utbildningsprogram, PROsIT, som tar sikte på de äldre som haft någon kontakt med datorer. Syftet är 1) att väcka nyfikenhet, och 2) att våga pröva. En viktig skillnad jämfört med vanliga IT- kurser är tidsaspekten. Det som tar tid skall få ta tid, kursperioden är upplagd på 30 mötestillfällen. De aktuella kurserna kostar vilket är ett självkostnadspris som bygger dels på att lärarna arbetar ideellt, dels att man lånar ABFs datasalar. Utvecklingen har varit mycket stark, intresset har fullkomligt exploderat. Det har använts 10 000 kursmaterialpaket, och det är köer till utbildningarna lokalt. Man har fått mycket god bevakning i lokalpressen (80-åriga surfar) och nya medlemmar. Det finns därför ett stort behov av att utbilda fler kursledare. Dessa utbildas vid PRO:s folkhögskola i . En utvärdering av projektet skall göras . Ett mål är att kunna presentera kurserna i olika nivåer beroende på förkunskaper. Ett annat mål är att ha utbildare i varje kommun. 1997 lade PRO fram ett erbjudande till sina medlemmar som hade likheter med LO:s personaldatorprogram. Det bestod av en möjlighet att införskaffa en komplett datorutrustning exklusive installation till priset av att betalas av . Mycket få medlemmar utnyttjade erbjudandet. Troligen var man för tidigt ute. Kostnadsaspekten anses viktig. Det finns också en påtaglig skillnad i betalningsförmåga mellan åldersgrupperna 65–75 och 75–85. I vissa fall handlar det om att medlemmarna har svag ekonomi, i andra att medlemmarna inte upplever något värde med datoranvändningen. 57 Informationen baseras huvudsakligen på en intervju med och , PRO, 2001- 11-14 PRO får ofta erbjudanden från olika kommersiella aktörer på IT-marknaden. har man varit mycket restriktiv med sådana arrangemang. I vissa fall beror det på att man bedömt mervärdet för medlemmarna vara för lågt. Vidare ser man sig inte ha möjlighet att ta ansvar för en samordnad anskaffning som med nödvändighet även måste omfatta en supportfunktion. Trots att stimulansmedel var av begränsad omfattning (/år och medlem), blev de positiva effekterna stora. Verksamheten skulle inte ha blivit lika framgångsrik utan detta stöd. En fortsatt satsning i motsvarande omfattning är därför välkommen. Definitionen bör ligga i huruvida personen känner sig isolerad eller inte. Inom PRO internt förs en återkommande diskussion hur de äldre skall kunna nås som nästan aldrig visar sig. SeniorNet är en partipolitiskt obunden förening som bildades med syfte att främja äldre personers användning av IT. Föreningen verkar för IT-tekniken anpassas till äldre personers behov i syfte att öka seniorernas livskvalitet och överbrygga generationsklyftor. Initiativet SeniorSurf startade . Genom SeniorSurf-dagar lockas seniorer att lära sig mer om nyttan med Internet. Omkring 550 bibliotek över hela landet deltog i SeniorSurf 2001. Seniorer i skolan syftade till att hitta vägar att genom datorresurserna i skolorna skapa kontakter mellan eleverna och den äldre generationen. var ett EU-projekt där SeniorNet medverkade som en av flera svenska "partners". Syftet var bland annat att utveckla nya och lättanvända konferenssystem. I ett utlåtande från 199758 pekade på skattesystemet som ett kraftfullt verktyg för att stimulera samhällets nödvändiga kompetensutveckling. Enligt utlåtandet borde IT-utrustning som införskaffas till en arbetstagare genom arbetsgivarens försorg kunna betraktas som skattefri förmån om detta sker enligt en överenskommen IT-plan. På motsvarande sätt borde arbetsgivarens utbildningskostnad kunna undantas från arbetstagarens beskattning. Principen har därefter kommit att tillämpas i systemet med s.k. personaldatorer. Vidare förespråkade i ett längre perspektiv att även personer som står utanför ett arbetstagare-arbetsgivareförhållande, skulle ges möjlighet till en reduktion på inkomstskatten för kostnader i samband med datoranskaffning, enligt en modell liknande det s.k. ROT-avdraget59. Stöd inom ramen för Socialtjänstlagen Enligt Socialtjänstlagen60 har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Försörjningsstöd lämnas för skäliga kostnader för 1.livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV-avgift, 2.boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. För att ha rätt till socialbidrag måste man själv försöka bidra till sin försörjning. Man har alltså i första hand ett eget ansvar för sitt liv. Det betyder att man måste utnyttja alla de möjligheter som står till buds innan man har rätt till ekonomisk hjälp. Principen är att man inte har rätt till ekonomisk hjälp om man har pengar på banken eller har andra tillgångar som lätt kan säljas. 58IT-kommissionens yttrande IT 97/51 59ROT står för reparation, om- och tillbyggnad Socialbidraget eller försörjningsstödet som det numera kallas är tänkt att fungera som ett sista skyddsnät för den som har tillfälliga försörjningssvårigheter. När man ansöker om socialbidrag gör en individuell prövning av behovet. Rätten till bistånd för sin livsföring sammanfattar en lång rad av olika behov. Någon uttömmande uppräkning av vilka insatser eller behov som skall anses ingå i begreppet ges inte. I sin proposition understryker Regeringen att det inte kan finnas en obegränsad frihet för den enskilde att välja sociala tjänster oberoende av kostnad.61 Det finns således inget lagligt hinder för en kommun att ge bidrag för anskaffning av en dator. har att göra en individuell prövning av den sökandes situation, d.v.s. behov, anskaffningskostnad etc. Det är däremot osäkert om det inträffat att sådant stöd beviljats. För den stödmottagare som redan har en dator med Internetuppkoppling bör det inte möta några hinder att få bidrag till abonnemangsavgifter motsvarande vad som gäller för dagstidning, telefon och TV-avgift. Det utgår ett betydande stöd från såväl staten som kommunerna till verksamheter inom folkbildningen. Syftet med statsbidraget är att möjliggöra för människor att påverka sin livssituation och till att skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen62. Vidare föreskrivs att verksamhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. Verksamheten bedrivs i form av studiecirklar, kulturprogram och övrig folkbildningsverksamhet. Studiecirklarna, som till omfattningen utgör den största delen, bygger enligt definitionen på deltagarnas eget kunskapssökande utifrån upplevda behov och intressen. Organisatoriskt är studiecirkeln en liten grupp människor som återkommande träffas och planmässigt bedriver studier eller utövar kulturverksamhet tillsammans med en godkänd ledare. För verksamheten svarar studieförbunden som rapporterar till . Statistik publiceras av Kulturrådet63. utgick 1 215 milj. kr i statliga och 463 milj. kr i kommunala bidrag64. Olika slag av datacirklar och datautbildning utgör numera en stor del av studieförbundens verksamhet. Den exakta omfattningen är svår att få grepp om eftersom systemet för indelning i ämnesområden inte är särskilt väl avpassat för IT-relaterad verksamhet. Det får bl.a. till följd att de olika kurs- eller cirkelanordnarna lokalt rapporterar verksamheten under olika rubriker. Tabell 15: Studiecirklar med anknytning till IT . Antal cirklar, deltagare och studietimmar Info, kommunikation, media Källa: Kulturen i siffor, 2001:3 62 SFS 1991:977 med ändring 1992:737 och 1998:973 63 Studieförbunden , Kulturen i siffror I de angivna ämnesgrupperna ingår annat än typiska datacirklar, t.ex. skrivarkurser eller cirklar med inriktning mot datorhårdvara. Med en grov uppskattning svarar datacirklarna för , d.v.s. i runda tal 20 000 cirklar med 150 000 deltagare. Om deltagarnas ålder saknas uppgifter. För att beräkna de statliga och kommunala bidragen till datacirklarna skulle krävas sammanställning från var och en. En grov överslagsberäkning indikerar en schablon på i statligt stöd och i kommunalt stöd. Datacirklarna skulle därmed erhålla totalt 65 milj.kr i statligt stöd och 25 milj. kr i kommunalt stöd. Vid hearing65 lyftes förenklade användargränssnitt fram som en viktig förutsättning i en framtida breddad användning av IT-mediet. PRO har utvecklat sin nya hemsida i samarbete med föreningen , en organisation vars medlemmar bestod av handikapporganisationer66. Användartester har bland annat gjorts på ett ålderdomshem. Hemsidan kommer att utrustas med vissa funktioner för att öka tillgängligheten. Man följer utvecklingen av hjälpmedel med anknytning till IT som till exempel teknik för att kompensera för darrhänthet. Inom SPF understryks vikten av enkelhet i användargränssnittet och det viktiga i att optiska gränssnitt måste vara tillgängliga även om synen är försämrad. Animationer och rörliga bilder bör begränsas i de funktionella delarna. i följd redovisar offentliga insatser från föregående år som faller under rubriken för funktionshindrade och äldre. Redovisningen67 omfattar 27 myndigheter och andra offentliga organ. En genomgång visar att tyngdpunkten ligger i allt väsentligt på aktiviteter och åtgärder med inriktning mot funktionshinder. Regeringen gav 1996 dåvarande i uppdrag att utarbeta ett program för att skapa förutsättningar för ett mer samlat grepp inom området IT för funktionshindrade och äldre. I Institutets förslag till handlingsprogram för perioden –2002 redovisas i ett särskilt avsnitt situationen för de äldre. De äldre kan delas in i fyra undergrupper. 1.Det finns en stor grupp relativt friska människor. 2.En andra grupp är de med lite lättare, åldersbetingade funktionsnedsättningar, till exempel nedsatt syn, sämre hörsel och nedsatt rörelseförmåga. 3.En tredje grupp som kommer att bli betydligt större under är de äldre som är . Dessa har ofta relativt omfattande behov av stöd, vilket beror på hög sjukdomsfrekvens och funktionsnedsättningar. För denna grupp spelar personal och anhöriga en allt viktigare roll. 65IT-Komissionens hearing IT och äldre, försattes i konkurs . 67IT för funktionshindrade och äldre. 4.Den fjärde gruppen är de funktionshindrade som blivit äldre. Dessa har liknande behov som yngre med funktionshinder, dock ställs högre krav på att produkter ska vara lätta att hantera och förstå. De har dessutom ofta andra förutsättningar för inlärning och träning. I handlingsprogrammet konstateras att det är en myt att äldre skulle ha en negativ inställning till ny teknik. Däremot har många äldre ett begränsat intresse för IT-frågorna vilket hänger samman med förändrad inställning till nymodigheter som ofta följer med åldern. Framför allt måste den nya tekniken fylla ett behov och ha en praktiskt nytta. I programmet läggs följande åtgärdsförslag: -Äldre brukares kunskap om och användning av IT bör stimuleras genom en bred utbildningssatsning och försöksverksamhet. Verksamheten bör i första hand förläggas lokalt, exempelvis till bibliotek, föreningar och studieförbund. -Försöksverksamhet med IT för äldre bör genomföras. Det sker inom ramen för det tillämpningsprogram för utvecklings- och förnyelseprojekt som föreslås. Regeringen beviljade medel ur Allmänna arvsfonden för en programsatsning som bland annat innefattar följande delar: med syfte att öka kunskapen om betydelsen av IT för funktionshindrade och att medverka till en IT-utveckling för alla. 2.FoU-programmet IT för funktionshindrade och äldre som drevs och finansierades av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), () och HI. 3.En satsning på kompetensutveckling bland funktionshindrade brukare. Projektansökningarna har handlagts av . 4.IT i Praktiken - ITiP - är ett tillämpningsprogram med syfte att praktiskt utveckla och pröva IT för människor med funktionsnedsättning. Medel ur Allmänna arvsfonden får användas för att "främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder". Stöd till projekt inriktade mot äldre kan därför endast komma ifråga om det finns funktionshinder. Således har endast beviljats medel till äldreinriktade projekt inom ramen för programmet IT för funktionshindrade och äldre som bedrivits i samarbete med KFB och . Två projekt har beviljats stöd: -Nyttigt, Nöjsamt, Nödvändigt?! – Hur äldre tillägnar sig datorstödd informationsteknologi (/KTH, i samarbete med , och Tema K, ) -SENAV som studerar förutsättningarna för e-handel för äldre (i samarbete med vid och SeniorNET ). Vidare har KFB finansierat ett projekt där äldre människors användarmönster analyserades. -Intelligent personal assistants for (KTH, f.d. 68. Bland annat studerades adaptiva gränssnitt som anpassar sig efter användaren. I arbetet refereras kort till Morris69 som ger antal rekommendationer för utformning av gränssnitt för äldre. för Arbetsliv och Socialvetenskap (FAS) inrättades genom en sammanslagning av () och delar av (). inrättade SFR två nya om äldre och åldrande. Det ena är placerat vid och – – och det andra vid , Tema äldre och åldrande. Frågor om äldre, teknikutveckling och teknikanvändning kommer att behandlas inom samtliga programområden i . Statskontoret är ett stabsorgan till regeringen och . Uppgiften är att utreda och utvärdera på regeringens uppdrag samt att förnya statsförvaltningen med hjälp av IT. Det senare sker genom att samordna utvecklingsprojekt på IT- och teleområdet och att tillhandahålla ramavtal för förvaltningens IT- och teleanvändning. Statskontoret bidrar till att den elektroniska infrastrukturen inom offentlig sektor blir öppen och säker. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att stimulera och stödja utvecklingen av 24- timmarsmyndigheter. I uppdraget sägs att det ankommer på myndigheterna att se till att de elektroniska tjänsterna utformas och tillhandahålls på ett sådant sätt att de kan användas av alla och inte utestänger grupper av medborgare. Principen om Design för alla är en av utgångspunkterna för Statskontorets verksamhet i anslutning till 24-timmarsmyndigheten. Tillgänglighet för funktionshindrade och äldre är en del av detta. 69Morris, J. ; User Interface Design for Older Adults. Interfacing with Computers, Vol. 6, No. 4, 1994. pp. inrättades genom sammanslagning av KFB med delar av och delar av . VINNOVAs uppgift är att främja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling inom teknik, arbetsliv och transporter. finns två program med koppling till frågan om äldre och IT. Programmet syftar till att vidga användarbegreppet, synliggöra och tydliggöra användares villkor och förbättra de praktiska förutsättningarna för IT-användning och IT-baserade tjänster. Programmet fokuserar olika typer av IT-användning men betonar den ökade mobiliteten till följd av IT-användning och nyttjande av mobila tjänster. Programmet fokuserar oprofessionella såväl som professionella slutanvändare och inbegriper därmed också användare som tidigare betraktades som användare med särskilda behov – funktionshindrade och äldre – och arbetet med att utveckla design for all. Utlysningen av projektmedel riktar sig mot forskare, företag och offentlig förvaltning med intresse av kunskap som har direkt inflytande på utformningen och implementeringen av IT i människors vardagsliv. Medborgarinflytande och offentliga IT-tjänster Programmet utgör en grund för samhällets behov att utnyttja IT-stödet för att bredda och fördjupa den interaktiva dialogen mellan medborgare och de offentliga organisationerna på lokal, regional och nationell nivå. Utlysningen avser tillskapandet av goda exempel på demokratiutveckling och offentliga tjänster samt forskning om förutsättningar för ökad demokrati relaterad till IT. Programinsatsen skall ske i nära samverkan mellan de främsta aktörsgrupperna: Myndigheter (offentliga organisationer), IT-utvecklare (företag) och forskare, och med deltagande från användarsidan (medborgarna). för användarorienterad IT-design () finansierar ett antal kompetenscentra inom en rad olika teknikområden av strategisk betydelse för och svenskt näringsliv, bland dessa för Användarorienterad IT-design, . Utgångspunkten för CID:s verksamhet är den svenska traditionen av ergonomisk och användarorienterad forskning, som betonar användarnas roll i utvecklingsprocessen, helhetssyn på arbetsmiljön och trepartssamverkan mellan IT-industri, användare och forskning. I samarbetar experter från datateknik, beteendevetenskap, kommunikation, språkvetenskap, ergonomi, grafisk design, industridesign, konst och dramaturgi. har knutits till och datalogi, , vid KTH. Inom forskningsområdet Användarorientering deltar man bland annat i internationellt standardiseringsarbete inom ergonomi. I Connected Communities studeras hur digitala nätverk kan användas för att upprätthålla olika former av gemenskap mellan människor. (och kompetensutveckling) verkar för en bred användning av IT i samhället och stödjer forskning vid mindre/medelstora högskolor och nya universitet. Stiftelsen främjar också kunskapsutbyte mellan universitet, högskolor, forskningsinstitut och det svenska näringslivet. Genom att sammanföra aktörer från olika områden vill som ett led i att stärka konkurrenskraft medverka till att skapa nya idéer och utveckla ny kunskap och kompetens. På IT-området syftar att utveckla användningsområden som bidrar till demokrati, regional utveckling, kompetensutveckling inom arbetslivet och förstärkning av såväl svenskt näringsliv som svensk forskning och högskoleutbildning. har anslagit bidrag för utvärdering av verksamheten inom SeniorNet. Följande två programområden innefattar äldre: IT i ett socialt sammanhang IT kan användas för att ge stöd till svaga grupper i samhället, öka närheten mellan medborgare och vitalisera den demokratiska processen. stödjer i synnerhet projekt som riktar sig till grupper som inte haft samma möjligheter som andra att ta till sig den nya tekniken, till exempel invandrare. Några projekt med inriktning mot äldre finns ännu inte. IT inom hälso- och sjukvård Specialistkompetens inom sjukvården kan inte vara jämnt fördelad över ett långt och glesbefolkat land som , men med hjälp av IT kan medicinsk kompetens bli tillgänglig snabbt, oavsett geografiska avstånd. IT kan också underlätta uppbyggandet av väl fungerande vårdkedjor. har tillsammans med besluta att göra en satsning på området med fokus mot regional samverkan, distanssjukvård, hemsjukvård och äldreomsorg. (och allergiforskning) har till uppgift att stödja forskning och forskarutbildning med inriktning mot vårdområdet samt mot allergier och annan Stiftelsen delar ut 40–i olika former av forskningsstöd till dessa båda områden. samarbetar med inom området IT. Ett informationssamhälle för alla I propositionen 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla uttrycker regeringen målsättningen att skall erbjuda det första informationssamhället för alla. Med detta avses en bred IT-kompetens i samhället och ett starkt förtroende att använda denna teknik, med målet att lyckas med detta före andra länder. För detta krävs insatser inom alla politikområden. Med utgångspunkt i uppdragsbeskrivningen från kan vissa områden lyftas fram: För demokrati och rättvisa genom att: -öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet i beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU genom användningen av IT -bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheter att använda yttrandefriheten För livskvalitet genom att: -öka individens välfärd genom användning av IT i vardags- och arbetslivet -höja utsatta gruppers livskvalitet genom användningen av IT -äldre kan bo kvar hemma längre. -underlätta boende i glesbygd -människor med funktionshinder kan få arbete. -utnyttja den betydelse IT kan få för sjukvården. För jämställdhet och mångfald genom att -öka människors förutsättningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder För en effektiv offentlig förvaltning genom att: -låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT -bidra till att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myndigheter, människor och företag Insatserna från staten skall, inom ramen för regelsystem, utbildning och infrastruktur, framförallt vara inriktade på tre områden. -Tillit till IT. Att alla kan lita på att det är säkert att använda IT. -Kompetens att använda IT. Att alla på en grundläggande nivå kan använda tekniken.