sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Kommittén skall föreslå de förändringar som behövs för att åstadkomma en enhetlig och tydlig terminologi och struktur i skollag, läroplaner och skolformsförordningar, så att dessa bättre harmonierar med varandra och speglar helheten i skolväsendet. Kommittén skall även utreda om det finns bestämmelser som är överflödiga och kan tas bort. I detta arbete utgör betänkande (SOU 1998:105) ett värdefullt underlag. utreda hur lagstiftningen kan anpassas till utvecklingen i kommu- nerna. Kommittén skall vid sin översyn av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i skollagen utreda hur struktur och bestämmel- ser kan utformas för att spegla synen på förskolan som det första steget i utbildningssystemet. Kommittén skall därvid bl.a. utreda om och föreslå hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Viktiga frågor i detta sammanhang är att definiera termer som skola och skolform, undervisning, pedagogisk verksamhet, elev m.m. Kommittén skall beakta det inledande arbete på dessa områden som BOSK-kom- mittén presenterat i betänkandet Att erövra omvärlden (SOU 1997:157). Elevens rätt till stöd formuleras på olika sätt i grundskole- respek- tive gymnasieförordningen och förordningen om vux- enutbildning. Kommittén skall i sammanhanget analysera hur termerna elevs rätt respektive kommuns skyldighet används i skollagen samt vid behov föreslå de förändringar som krävs för en ökad tydlighet av termernas innebörd. Vidare skall kommittén utreda behovet av en skyldighet för skolan att i vissa sammanhang informera myndiga elevers föräldrar, utan att lämna ut sekretes–skyddade uppgifter, t.ex. då eleven utan giltig orsak är frånvarande i sådan omfattning att detta kan komma att påverka rätten till studiebidrag. Kommittén skall göra en över- syn, och vid behov föreslå förändringar, av gällande regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten, särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Undersökningen skall även omfatta frågor kring kränkande behandling. Kommittén skall utreda om nuvarande lagstiftning ger de förut- sättningar som integrationen mellan förskoleklass, skola och fri- tidshem kräver eller om ytterligare harmoniseringar behövs. Kommittén skall utreda och föreslå hur målstyrningen kan förtyd- ligas och stärkas. I perspektivet av en stärkt målstyrning skall kommittén föreslå hur ansvaret på lokal nivå för kvalitet och lik- värdighet kan tydliggöras. En utgångspunkt för kommitténs arbete skall vara att ansvars- fördelningen mellan stat och kommun ligger fast. I skolformsför- ordningarna pekas rektor ut som ansvarig för en mängd frågor. Kommittén skall utreda om denna ansvarsfördelning behöver för- tydligas samt i vilken utsträckning och för vilka frågor rektor skall utpekas som ansvarig eller om ansvaret skall flyttas till t.ex. skolhu- vudmannen. Kommunens eget ansvar för styrning, uppföljning och utvärde- ring skall lyftas fram. Om en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt skollagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av denna, får regeringen enligt 15 kap. 15 § skollagen meddela föreskrifter eller, på kommunens bekost- nad, vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpa bristen. Kom- mittén skall utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Kommittén skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och pågående utredningar som har relevans för detta utrednings- uppdrag. Kommittén skall i sitt arbete beakta FN:s konvention om bar- nets rättigheter samt ta till vara det arbete som gjorts i Barnkom- mittén (SOU 1997:116). I arbetet skall kommittén samråda med Kunskapslyftskommit- tén (U95:09). Kommittén skall lägga fram förslag till de författningsföränd- ringar som föranleds av dess ställningstaganden. Ekonomiska konsekvenser av förslagen för såväl staten som kommunerna skall beräknas. Om förslagen leder till ökade kostna- der eller minskade intäkter skall kommittén visa hur dessa kan finansieras genom förslag till effektiviseringar eller omprövningar av statens och kommunernas åtagande. Om de förslag som lämnas har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konsekven- serna i detta avseende särskilt redovisas. Kommittén skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till 1999 års skollagskommitté (U 1999:01) Beslut vid regeringssammanträde . skollagskommitté (U 1999:01) får genom detta tilläggsdi- rektiv ytterligare uppgifter samt förlängd tid med att redovisa sitt uppdrag till . Kommittén skall samverka med 2000 så att de förslag till författningsändringar som 2000 lämnar stämmer överens med strukturen på det förslag till ny skol- lag som skollagskommitté lämnar. Kommittén skall utreda och föreslå hur barn till utländska beskickningsmedlemmar kan ges lika rätt till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och utbildning som övriga barn och ungdomar i samt beräkna kostnaderna och föreslå finansieringsform för detta. skollagskommitté tillkallades enligt regeringsbeslut med uppgift att göra en översyn av skollagstift- ningen. Kommittén skall bl.a. föreslå hur skollagen (1985:1100) kan moderniseras genom att förenklas och förtydligas samt bättre anpassas till ett målstyrt skolväsende och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun (dir. 1999:15). Kommittén har fått förlängning till med att redovisa sitt uppdrag. 2000 tillkallades enligt regeringsbeslut med uppdrag att bl.a. utreda och lämna förslag till en fram- tida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud (dir. 2000:35). Kommittén fick genom regeringsbeslut i tilläggsdirektiv (dir. 2001:8) att föreslå bl.a. hur samverkan mellan skola och arbetsliv kan utvecklas samt hur ett ökat inslag av lärande i arbetslivet i gymnasieskolan bör utformas. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Samordning av de två kommittéerna skollagskommitté och 2000 arbetar båda med frågor som rör gymnasieskolan, men de har utifrån sina direktiv olika utgångspunkter. skollagskommitté arbetar i första hand med skolforms- övergripande frågor, t.ex. hur en ökad rättssäkerhet för elever kan åstadkommas, analys och definition av termer som används i skollagen och förenkling och förtydligande av lagstiftningen. skollagskommittés förslag till ny skollag kommer att innehålla förslag som rör samtliga verksamhets- och skolformer. Uppdraget för 2000 omfattar enbart gymnasieskolan. De förslag som 2000 lägger fram kommer sannolikt att kräva omfattande förändringar i nuvarande kapitel om gymnasieskolan i skollagen. Det gäller såväl gymnasieskolans inre struktur som terminologi och begrepp kopplade till denna, men kan enligt direktiven även beröra mottagande och intagning av sökande m.m. För att få kommittéernas två kommande betänkanden att harmoniera med varandra finns det skäl att samordna kommittéernas arbete. Kommittén skall därför samverka med 2000 så att de förslag till författningsändringar som 2000 lämnar stämmer överens med strukturen på det förslag till ny skollag som skollagskommitté lämnar. Rätt till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och utbildning för barn till utländska beskickningsmedlemmar Som huvudregel gäller enligt skollagen (1985:1100) att ett barn skall räknas som bosatt i för att tas emot i såväl försko- leklass, grundskola som gymnasieskola (och motsvarande skol- former). Vid tillkomsten av skollag anfördes i motiven att som bosatt i landet borde, liksom vid tillämpningen av den då gällande skollagen, räknas den som rätteligen skulle vara kyrkobokförd – numera folkbokförd – här (prop. 1985/86:10 s. 81). Diplomater – och vissa andra personer knutna till en utländsk beskickning – folkbokförs normalt inte i . har i ett tillsynsbeslut (dnr 2000:2595) konstaterat att barn till beskickningsmedlemmar från andra EU- länder har rätt till kostnadsfri skolgång i med stöd av EG- rättsliga bestämmelser. Kommunerna har däremot inte någon skyldighet att ta emot diplomatbarn (och motsvarande) som inte kan härleda en rätt till utbildning från EG-rätten eller . Kommunen får emellertid ta emot sådana barn i och gymnasieskolan. Det är angeläget att även barn och ungdomar vars föräldrar arbetar på beskickningar som tillhör andra länder än EU-länder får rätt till kostnadsfri utbildning under vistelsen i . Frågan om vilka kostnader detta skulle innebära samt hur det bör finansieras bör därför utredas. Det finns anledning att i detta sammanhang även se över rätten till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn till beskickningsmedlemmar från såväl EU-länder som från övriga länder. Frågan om vilka kostnader detta skulle innebära samt hur det skall finansieras bör därför utredas även beträffande denna grupp. Kommittén skall samverka med 2000 så att de förslag till författningsändringar som 2000 lämnar stämmer överens med strukturen på det förslag till ny skollag som skollagskommitté lämnar. Kommittén skall utreda och föreslå hur barn till utländska beskickningsmedlemmar kan ges lika rätt till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och utbildning som övriga barn och ungdomar i samt beräkna kostnaderna och föreslå finansieringsform för detta. Kommittén skall lägga fram förslag till de författningsändringar som föranleds av dess ställningstaganden. Arbetet skall redovisas i sin helhet . Kostnadskonsekvenser med anledning av förslag För samtliga förslag gäller att den s.k. finansieringsprincipen skall beaktas. Den s.k. finansieringsprincipen mellan staten och kommunsektorn som tillämpas innebär att statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten skall kom- penseras. Enligt finansieringsprincipen skall, i de fall en uppgift som tidi- gare varit frivillig görs obligatorisk, utgångspunkten vara att hela regleringen skall ske från botten, dvs. regleringen bör avse hela kostnaden, således även den del av verksamheten som har tillhandahållits av kommunerna på frivillig basis. En bedömning kan emellertid göras från fall till fall om kommunernas befintliga kostnader helt eller delvis skall avräknas kompensationen från sta- ten. Slutligen är detta emellertid en förhandlingsfråga mellan staten och företrädare för kommunerna respektive landstingen. Kostnaderna har beräknats till följande. (löne- och prisnivå 2001) Kostnadskonsekvenser med anledning av regleringen av modersmålsstöd i förskoleklassen: I nivå med undervisningen i förskolan, frivilliga stödet I nivå med grsk, inkl. frivilliga stödet Kostnadskonsekvenser av en förlängning av den obligatoriska särskolan (grundsärskolan): Extraår m. besparingar inom Kostnadskonsekvenser med anledning av betygsregleringen: Kostnadskonsekvenser av rätt till överklagande av särskilt stöd: Kostnadskonsekvenser med anledning av rätt för barn till beskickningsmedlemmar att delta i skola och barnomsorg: Exklusive EU/EES-länder Kostnadskonsekvenser med anledning av skyldighet för kommu- nerna att erbjuda förskola/fritidshem i stället för familjedaghem: 1–3 år 4–5 år 6–9 år 10–12 år Kostnadskonsekvenser med anledning av regleringen av modersmålsstöd i förskoleklassen föreslår att modersmålsstödet skall ha samma omfattning i förskoleklassen som i förskolan. Förskoleklassen (friv. ( -- i nivå med , inkl. frivilligt åtagande) Elevernas möjligheter att få stöd/undervisning i och på sitt moders- mål i förskoleklassen finns inte reglerad i lag. Regeringen beslutade att uppdra åt att bl.a. kartlägga frågor kring modersmålsstöd och modersmålsunder- visning. redovisade uppdraget i sin rapport språk – fler möjligheter – utveckling av modersmålsstödet och modersmålsundervisningen 2002. Rapporten behandlar i första hand situationen i förskolan, och gymnasieskolan, men även förskoleklassens förhållanden ingår i studien. Som underlag för rapporten genomfördes en enkätundersökning riktad till landets samtliga kommuner om moders- målsstöd och modersmålsundervisning. Undersökningen visade att av de berättigade eleverna (elever med annat modersmål än svenska) deltar i modersmålsstöd. Undersökningen visade också att av kommunerna erbjuder modersmålsstöd i försko- leklassen. I de allra flesta kommuner som anordnar modersmålsstöd i för- skoleklass () finns undervisningen i samma organisation och med samma bestämmelser som i . I är det av de berättigade eleverna som deltar i modersmålsunder- visning (/01). Finansierinsgprincipen mellan staten och kommunsektorn Om undervisningen görs obligatorisk för kommunerna skall verk- samheten, eftersom den inte är reglerad, finansieras av staten. Även det frivilliga stödet kan komma att inkluderas i finansierings- diskussionerna. Antalet lärare i grund- och gymnasieskolan (inklusive förskole- klass, fritidshem och särskola) uppgick enligt rapporten om modersmål till 2 584 (). Det frivilliga stödet i förskoleklas- sen kan med hjälp av uppgifter om antalet lärare upp- skattas till ca . fick, enligt , av barnen med annat modersmål än svenska modersmålsstöd i förskolan. Eftersom den frivilliga delen i förskoleklassen uppskattas till ca vid 2001-års nivå på deltagande, bör ersätt- ningen för den frivilliga delen i förskoleklassen ge kompensation upp till förskolenivån, dvs. upp till en nivå som motsvarar stöd för av de berättigade barnen. Ersättningen till kommunerna begränsas därmed till ca . Som ett alternativ kan beräkningarna grunda sig på samma nivå i förskoleklassen som i . Skillnaden mellan andel elever som har modersmålsundervisning () och försko- leklassens nuvarande andel elever med modersmålsstöd () uppskattas till ca . Därtill kommer ersättning för den frivilliga delen, (se ovan). Den totala kost- naden enligt finansieringsprincipen blir därmed . Kostnaderna enligt förslag uppskattas till ca . Enligt finansieringsprincipen bör kommunerna kompenseras om en verksamhet görs obligatorisk. Kommunerna skulle därmed vara berättigade till ersättning trots att kommunerna ger många fler barn möjlighet att delta i modersmålsstöd än vad den föreslagna nivån anger. hade föreslagit samma nivå för modersmålsstödet som gäller för modersmålsundervisningen i hade ersättningen uppgått till , varav den frivilliga delen utgjort ca . Lagregleringen innebär inga kostnader. I läroplanen för förskolan sägs att förskolan skall bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Eftersom modersmålet inte är lika tvingande i förskolan som i får det till följd att kommunerna inte anordnar modersmålsstöd i samma utsträckning i förskolan som i grundsko- lan. I rapporten anges att av landets kommuner inte erbjuder något modersmålsstöd alls i förskolan. Innebörden i skollagen föreslås bli densamma som i läroplanen. Lagregleringen medför därför inga kostnadsförändringar. Kostnadskonsekvenser av en förlängning av den obligatoriska särskolan (grundsärskolan) Kommittén föreslår en förändring av skollagen så att det finns möjlighet att gå i grundsärskolan i förhållande till vad som gäller. Kostnadsökningen kan därmed uppskattas till följande. Möjlighet till ytterligare 1 år Enligt gällande skollag skall grundsärskolan och träningsskolan ha tio årskurser. Vidare har enligt lagen de elever som slutfört årskurs 9 i särskolan rätt att få utbildning i årskurs 10 i den obligatoriska särskolan. Kommittén överväger att ändra bestämmelserna så att grundsär- skolan (inklusive nuvarande träningsskola) omfattar nio årskurser. Elever som slutfört årskurs 9 skall ha möjlighet att få sin utbildning i grundsärskolan under därefter. Förslaget kan innebära en förlängning av elevens skolgång i grundsärskolan med . Det fanns , enligt rapport1, 14 261 elever i den obligatoriska särskolan. I antalet ingår även integrerade elever. Antalet elever i grundsärskolan uppgick till 9 918 och eleverna i träningsskolan till 4 343. I årskurs 10 fanns 738 elever, varav grund- särskolans elever uppgick till 440. Andelen elever som utnyttjar det tionde året är högre i träningsskolan än i grundsärskolan. Förklar- ingen är att grundsärskolans elever efter årskurs 9 i större utsträck- ning går till gymnasiesärskolan än vad träningsskolans elever gör. Kostnaderna för den obligatoriska särskolan var 2001, inklusive skolskjuts, nära . Kostnaden per elev var exklu- sive skolskjuts . Därtill kommer skolskjutskostna- den, per elev (folkbokförd i kommunen). Trä- ningsskoleeleverna är troligen mer resurskrävande än grundsärsko- leeleverna, vilket dock inte kan utläsas ur statistik. Det kan antas att om det finns möjlighet att gå , kan denna möjlighet komma att utnyttjas av hälften av de elever som fullföljer ett tionde år, dvs. ca 350 elever. Merkostnaden för dessa elever blir, om kostnaden per elev är , ca . 1 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror, del 2 Kostnadskonsekvenser med anledning av angelägna framtida reformer Kostnadskonsekvenser med anledning av utökad rätt till förskola Om samtliga barn i åldern 1–får tillgång till förskola ökar kostnaderna med ca . 1–3 år Kommittén har övervägt att låta alla barn i åldern 1–få tillgång till avgiftsbelagd förskola motsvarande eller . Beräkningarna bygger på uppgifter från föräldra- undersökning1. Rapporten visar resultaten från föräldra- enkät som genomfördes (en ny föräldraundersökning genomförs under innevarande höst och skall presenteras ). Uppgifterna anger barn i åldrarna 1–respektive 6–. Det finns inga tabeller i rapporten som särskilt visar åldersgruppen 1–. Enligt tabell 2, i ovan nämnda rapport, kan man utläsa att totalt 7 700 barn har föräldrar som är hemarbetande. Det finns dessutom 15 600 barn till föräldrar som inte anser sig vara hemma, förvärvs- arbeta/studera, vara arbetslösa eller föräldralediga. Av den först- nämnda gruppen är det och i den andra gruppen som redan har förskola eller familjedaghem. Det återstår därmed ca 6 000 i den första gruppen och ca 5 000 i den andra gruppen, som inte har sådan omsorg, sammanlagt ca 11 000 barn. 1 Barns omsorg, tillgång och efterfrågan på barnomsorg för barn 1–med olika social bakgrund. Kostnaden per plats, för eller , beräknas enligt samma principer som den allmänna förskolan och arbetslösas och föräldraledigas barn (prop. 1999/2000:129 Max- taxa och allmän förskola m.m.). I denna proposition beräknades barnen kosta per plats. Eftersom de nu aktuella barnen är yngre och därmed mer vårdkrävande uppskattas kostnaderna till och plats. Det är enligt föräldraundersökningen endast ett mindre antal barn till de hemarbetande föräldrarna som efterfrågar plats i för- skoleverksamheten. I beräkningarna antas att högst av de ca 11 000 barn som inte redan har plats, dvs. 1 650 barn vill ha det. Kostnaderna för dessa barn blir ca . Avgifterna per barn beräknas enligt propositionen Maxtaxa och allmän förskola m.m. I förskoleverksamheten skall avgifterna vara högst av hushållens avgiftsgrundande inkomst för det första barnet, för det andra barnet och för det tredje barnet i familjen. Avgifterna får dock inte överstiga för det första barnet, för det andra och för det tredje barnet. Det fjärde barnet är avgifts- fritt. Kommunerna kan själva besluta om lägre avgifter än propo- sitionen föreskriver. Den beräknade månadsavgiften för dessa barn blir i genomsnitt ca (uppskattning enligt uppgifter från Finansdeparte- mentet). Antalet avgiftsmånader uppskattas och ger därmed totalt för 1 650 barn nära . Netto- kostnaderna blir ca . Eftersom kostnaderna enligt ovanstående uppgifter, hämtade från föräldraundersökningen, inkluderar även en del 4–5-åringar, kan kostnaderna för endast 1–3 åringar uppskattas till netto ca . Vill kommunerna minska föräldraavgifterna för dessa barn, efter- som de inte förväntas kunna kräva heltidsomsorg, är det upp till kommunerna själva. Därmed får de också finansiera denna del utan statlig ersättning. Som jämförelse kan nämnas att i en promemoria, daterad , har beräknat att det finns 6 000 barn i åldern 1–som inte har rätt till förskola och inte heller har förskoleplats. Källan anges vara , 1999. Enligt uppgift har bland de 6 000 barn som saknar plats ca 1 000 sagt sig vilja ha en barnomsorgsplats. antar att efter- som frågan är ställd om barnomsorgsplats överhuvudtaget, kan det vara fler som är intresserade av 3 timmars förskola om detta blir möjligt. De har därför antagit att hälften, dvs. 3 000 barn är intres- serade av en förskoleplats. antar vidare att det i gruppen arbetslösa finns 1 000 som inte är aktivt arbetssökande, men vill ha plats om möjligheter finns. Den totala nettokostnaden för 4 000 barn uppgår enligt till . Avgifterna är beräknade till och plats. visar också alternativa beräkningar. Kostna- den för 2 000 barn beräknas till . Avgifterna bedöms då till per plats. Kostnaden för 6 000 barn beräknas till . Avgifterna har då uppskattats till och plats. I samtliga alternativ är platskostnaden beräknad till 40 800 kro- nor . Kostnadskonsekvenser med anledning av utökad rätt till fritidshem Kommittén har övervägt att ge samtliga barn i åldern 9–till- gång till fritidshemsverksamhet. Om kommitténs överväganden resulterar i förslag om skyldighet för kommunerna att tillhanda- hålla denna form av verksamhet kan de ökade kostnaderna för kommunsektorn beräknas till nära enligt följan- de fördelning. 6–9 år (se kommentarer i texten) 10–12 år Barn i öppen fritidsverksamhet 6–9 år var, enligt , skola och vuxenutbildning i siffror 2002, del 2, 316 129 barn, dvs. av samtliga barn i åldersgruppen 6–inskrivna i någon form av barnomsorg. Enligt föräldraundersökningen, som redovisas i rap- port 2032, var det , av alla barn i åldersgruppen 6–som inte hade men ville ha en plats (tabell 21). Det motsvarar 13 825 barn, vari ingår även de barn som inte har plats p.g.a. att deras föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga3. Kostnaden i fritidshem var 20014 (senast kända kostnaden) per inskrivet barn. Den årliga bruttokostnaden för kommun- sektorn beräknas, om de hemmavarande barnen erbjuds fritidshem, till ca . Fritidshemsverksamheten är avgiftsbelagd. Enligt bestämmelser- na om maxtaxa skall man betala högst av hushållets avgifts- grundande inkomst för det första barnet och av inkomsten för det andra respektive tredje barnet. Avgifterna får dock inte över- stiga för det första barnet och för det andra respektive tredje barnet. Från och med det fjärde barnet betalas ingen avgift. Enligt beräkningar (underlag från ) blir avgiften i genomsnitt för dessa barn . Som utgångspunkt kan det antas att avgift betalas , dvs. per plats och år. Avgif- terna för 13 825 barn blir därmed ca . Den ökade kostnaden, för att låta alla barn få tillgång till fritids- hemsverksamhet, uppgår därmed till netto ca . Kommentar: Föräldraundersökningen genomfördes före maxtaxe- reformen. En ny undersökning genomförs , men resultatet presenteras inte förrän . Genom att mer noggrant 2 Barns omsorg, tillgång och efterfrågan på barnomsorg för barn 1–med olika social bakgrund. 3 I propositionen Maxtaxa och allmän förskola inkluderas inte skolbarnsomsorgen i reform- en om rätt till omsorg när föräldrar är föräldralediga eller arbetslösa. 4 Kostnader för barnomsorg, skola och vuxenutbildning, . studera de svar som erhölls i den föräldraundersökning som genom- fördes 1999 finner man att ca 7 000 barn avstår från fritidshem/ fam.daghem därför att det är för dyrt eller på grund av kommunens regler. Vad dessa barn har för omsorg framgår inte (de kan t.ex. delta i öppen fritidsverksamhet). Ett par tusen barn anges dessutom av samma skäl inte ha öppen fritidsverksamhet fast de så önskar. För övrigt anges platsbrist, inte möjligt eller annat som skäl till att barnen inte har den verksamhet som efterfrågas. Om begräns- ningen görs så att bara hänsyn tas till de fall där föräldrarna anger att verksamheten är för dyr eller att det beror på kommunens regler skulle nettokostnaderna kunna reduceras , dvs. 10–12 år var av barn i åldern 10–inskrivna i någon form av barnomsorg, dvs. 32 206 barn. Enligt föräldraundersök- ningen 1999 (tabell 21) var det av det totala antalet barn i den- na åldersgrupp, som inte hade, men ville ha barnomsorg. Det mot- svarar drygt 26 500 barn .