sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Konsekvensen av dessa bör vara att minskningen av andra myndigheters ramanslag kan begränsas i motsvarande omfattning. Finansiering och övriga konsekvensanalyser SOU 2002:20 20.2.6 Sammandrag av förslag: kostnader och finansiering Kostnader (mkr) Finansiering (mkr) Kostnader ett normalt verksamhetsår () (mkr) Finansiering ett normalt verksamhetsår () (mkr) Minskning av övriga myndigheters ramanslag Kostnader (mkr) Finansiering 2003 (mkr) Minskning av övriga myndigheters ramanslag De förslag som presenteras i betänkandet är enligt vår uppfattning neutrala såvitt avser den kommunala självstyrelsen liksom för jämställdheten. Det finns inte heller anledning att anta att förslagen i betänkandet skulle ha någon effekt på brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Däremot gynnar förslaget små företag med begränsade resurser för egen informationsförsörjning. Förslagen kan också bidra till att uppnå de integrationspolitiska målen (se avsnitt 12.6). Finansiering och övriga konsekvensanalyser Förslaget avser en liten verksamhet. Några märkbara effekter på sysselsättningen uppkommer därför inte genom vårt förslag. Däremot har utredningsförslagen betydelse för de regionalpolitiska strävandena i ett större perspektiv. Genom den förstärkning av verksamheten inom SverigeDirekt som vi vill se förbättras möjlig- heterna för medborgare och företag att få kännedom om och ta del av offentlig service via Internet oavsett var de finns i landet. Utredningen behandlar viktiga frågor och det är angeläget att verk- samheten inom SverigeDirekt får en tydlig och fast organisatorisk form. För att minska antalet myndigheter beslutade om en ny myndighetsstruktur inom näringspolitikens område. är regeringens expertmyndighet inom entrepre- nörskap, företagsutveckling, finansiering och regional näringslivs- utveckling. En viktig uppgift för enligt instruktion och regleringsbrev är att tillhandahålla information och rådgivning till blivande och befintliga företagare i syfte att öka nyföretagandet och få befintliga företag att växa. arbetar med många andra informationstjänster, förutom Företagarguiden: Startlinjen, Finansieringsdatabasen, . ska också främja företagande inom grupper som kvinnor och invandrare. I arbete med att främja företagandet har informations- tjänsterna en central strategisk roll. har stor kunskap om blivande och befintliga företagares problem och informationsbehov och har breda kontaktytor mot näringslivet, företagarnas organisationer och offentliga verksam- heter med koppling till näringslivsutveckling. Det är därför som fått regeringens uppdrag att arbeta med information och rådgivning till företag och att utveckla Företagarguiden och det var därför som redan Småföretagardelegationen (SOU 1998:64) ansåg att var lämplig som ansvarig för ett statligt informations- system för företagare. Utredningen föreslår att Företagarguiden ska samordnas med SverigeDirekt, helt eller delvis. Företagarguiden är ur Sverige- Direkt-synvinkel en bland många underportaler: Livlinan produceras av , studera.nu av , Miljönätet av , osv. Jag anser att det finns stora fördelar med att ansvaret för utveck- ling och drift av olika fackwebbtjänster finns hos respektive fack- myndighet och inte hos en samordnande myndighet. Den kunskap och kompetens som finns hos fackmyndigheterna är nyttig och nödvändig för utveckling av funktionalitet och innehåll av hög kvalitet i webbtjänsterna. En webbtjänst bör därför utformas och placeras organisatoriskt utifrån ett användarperspektiv. Ämnesportalernas placering hos respektive fackmy ndighet ger dem legitimitet och förankrar deras verksamhet bland samarbets- partners och användare. Producenterna kan sina ämnen och känner så att säga de miljöer de verkar i, det ger bästa möjliga förutsätt- ningar för att informationstjänsternas form och innehåll optimeras. Det finns flera skäl till att jag är tveksam till utredningens förslag om att Företagarguiden i sin helhet ska samordnas organisatoriskt med SverigeDirekt. Företagarguiden är ett projekt som bara är finansierat , det innebär att samordningen med Företagarguiden ur finansiell synpunkt för SverigeDirekt inte är hållbar. Uppnådda och planerade samordningsfördelar inom , mellan Företagarguiden och informationstjänster riktade till företag och företagare skulle gå förlorade om Företagar- guiden flyttas från . ser dessa samordnings- fördelar som mer angelägna än en samordning med SverigeDirekt, särskilt ur användarnas perspektiv. En samordning mellan Företagarguiden och uppdrag på det regionalpolitiska området, som ännu visserligen befinner sig på planeringsstadiet, kommer heller inte att kunna räknas hem, om Företagarguiden flyttas från . Jag vill också peka på att en flytt av projektet i sin helhet till en annan myndighet innebär risk för att resultatet av projektet skjuts framåt i tiden. Flyttas Företagarguiden finns risk för att de investeringar i kompetens och teknik som projektet gjort för att skapa en webbplattform och driftmiljö för Företagarguiden inom inte kommer till användning. En flytt av projektet Företagarguidens kan också medföra ytterligare kostnader genom att Företagarguidens webbsystem kan behöva konverteras för att samordnas med SverigeDirekts webbsystem. Även om det således är viktigt att ansvaret för Företagarguiden ligger hos en myndighet med ett företagarperspektiv är det ytterst angeläget att det stora övergripande utvecklingsbehov som finns inom den offentliga sektorn samordnas. Många offentliga aktörer arbetar ju med webbprojekt och tekniska informationssystem och det är ett slöseri med resurser om alla dessa möter samma problem och tvingas lösa dem var för sig. Ett nära samarbete mellan myndigheter som arbetar med portaler och webbutveckling är önskvärd. SverigeDirekt bör därför ha riktlinjer för hur samordning generellt bör ske med myndigheter och andra offentliga informationstjänster. Mot bakgrund av erfarenheterna i arbetet med projektet har jag utarbetat följande schematiska illustration för hur samordning och samverkan kan ske, principen bör tillämpas även i fallet Företagar- guiden: Figur 1 Illustrationen visar schematiskt hur SverigeDirekt samordnats med Statskontoret och hur den nya aktören kan förhålla sig till myndigheter och deras informationstjänster i form av portaler. En viss delmängd av befintliga portalers verksamhet är sådan att det är önskvärt att den samordnas eller sköts i samverkan med en aktör med övergripande funktion snarare än av enskilda myndigheter. Andelen frågor som bör samordnas med SverigeDirekt varierar från portal till portal, generellt bör dock gälla att verksamhet som syftar till att producera information med anknytning till respektive myndighets kompetens inte ska flytta till en övergripande aktör som SverigeDirekt utan ska vara en integrerad del av respektive myndighets verksamhet. Exempel: Standards för sökning, adresser till offentliga sektorn hanteras av SverigeDirekt/Statskontoret i stället för av Företagarguiden. Utveck- lingen av standards för metadatamärkning och s.k. metadata-märkningverktyg för offentliga sektorn hanteras av SverigeDirekt/Statskontoret/i stället för av Miljönätet. Inrättandet av en övergripande informationstjänst som SverigeDirekt kan inte ersätta informationsverksamhet hos respektive underordnade myndig- heter. Fackmyndigheterna ska producera information, lagra och strukturera den osv. för att den övergripande vägvisaren enkelt uttryckt ska ha någon information att visa vägen till. I stället för att Företagarguiden i sin helhet flyttas till - Direkt kan det samarbete som redan nu sker fördjupas och utvecklas, det handlar bl.a. om kontaktuppgifter och sökning i Svesök. Företagarguiden och SverigeDirekt-redaktionen har också diskuterat möjligheterna av gemensamma utvecklingsprojekt när det gäller att göra det möjligt för projektet robot att söka i databaser och bland pdf-filer. Det finns flera utvecklings- projekt som SverigeDirekt kan genomföra i samarbete med specialiserade portaler som Företagarguiden. I sådant samarbete kan SverigeDirekt och Statskontoret agera i roller som samordnande, sammankallande och motorer i sam- verkansprojekt. Men det bör dock inte ske på bekostnad av myn- digheters informationstjänster – eller utvecklingen av dessa – vilket den mest långtgående samordningen med SverigeDirekt skulle innebära för Företagarguidens och del, dessa konse- kvenser har inte beaktats av utredningen. SverigeDirekt - översyn av den fortsatta En särskild utredare skall föreslå hur den verksamhet som bedrivs i projektform under benämningen SverigeDirekt i sin permanenta form skall utvecklas och organiseras . Utredaren skall också överväga hur man tillgodoser behoven av samordning mellan denna verksamhet och annan närliggande IT-baserad samhällsinformation, som rättsinformationssystemet och Samhällsguiden. Utredaren skall under en övergångstid också ansvara för den löpande driften av verksamheten inom SverigeDirekt. Med anledning av ett förslag från Toppledarforum om att upp- rätta en gemensam ingångssida för det offentliga på Internet träffades ett avtal mellan staten, och om en gemensam webbplats för samhällsinformation från stat, kommuner och landsting. Staten företräddes av . träffades ett kompletterande avtal mellan de ursprungliga av- talsparterna och genom förvaltningskon- tor. Verksamheten drivs i projektform under benämningen Sve- rigeDirekt och finansieras gemensamt av avtalsparterna. Webbplatsen utformas och utvecklas av en redaktion under ledning av en styrgrupp med företrädare för avtalsparterna. svarar för den tekniska driften av webbplatsen. Tjänsten SverigeDirekt kan beskrivas som en gemensam in- gångssida – en portal – på Internet till den offentliga sektorn. Från denna sida kan en besökare länka sig till webbplat- serna hos alla statliga myndigheter, samtliga landsting och re- gionerna och samt samtliga kommuner. Om informationsproducenten uppfyller vissa kvalitetskrav som ställts upp av Toppledarforum kan producenten få ett kvali- tetsmärke på sin länk i SverigeDirekt. Från SverigeDirekts in- gångssida kan man också gå till Samhällsguiden och till ett an- tal andra offentliga . SverigeDirekt producerar således ingen egen information utan skall endast fungera som vägvisare till de ställen där informationen finns. Till SverigeDirekt-portalen hör dock ett mindre nyhetsblock och en mycket översiktlig beskrivning på svenska och engelska av den offentliga sektorns uppbyggnad samt en s.k. konferens för informationsproducenter. Gentemot informationsproducen- terna bedrivs också viss kontaktverksamhet genom seminarier m.m. för att sprida kunskap och erfarenheter om tjänsten och om hur webb-informationen om det offentliga kan ut- vecklas. Inom projektet planeras anskaffning av ett söksystem för den offentliga sektorn. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000: 86 s. 95) har regeringen anfört följande om Sveri- geDirekt. Behovet av en portal som inkörsport till offentlig sektor och med koppling till olika specialtjänster, t.ex. ingångar för att underlätta sökning för företagare och andra användar- grupper, kommer att öka i takt med att allt mera information produceras och publiceras i elektronisk form. Regeringen kommer därför att göra särskilda satsningar på att utveckla Sve- rigeDirekts sökmöjligheter. Regeringen har vidare gett i uppdrag att underlätta för företagare att söka information bl.a. genom att skapa en elektronisk sökväg till relevant företagsin- formation (N1999/12595/NL). Regeringens uppfattning är att offentlig information måste hålla hög kvalitet. Portalen Sveri- geDirekt bör därför användas för kvalitetssäkring av den infor- mation som är kopplad till portalen. Frågan om verksamhetens fortsättning ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100 s. 174) har regeringen slagit fast att projektet skall drivas vidare som en kommitté med uppgift att ytterligare utreda möjligheterna att samordna likartad verksamhet samt att sköta driften av det befintliga systemet. Nuvarande avtal om verksamheten inom SverigeDirekt gällde ursprungligen till och har förlängts automa- tiskt till utgången av . Som underlag för parternas fort- satta ställningstaganden har en översyn av projektet genomförts inom och . Översynen bekräftar att det är angeläget att verksamheten fortsätter i en mera perma - nent form och att det är naturligt att staten svarar för finansie - ringen och driften av den centrala portalen. Med hänsyn till kommunernas och landstingens stora andelar av den samlade samhällsinformationen är det viktigt att samarbetet med Svens- ka och fortsätter. För- bundens insatser är särskilt viktiga i fråga om samordning och sådant utvecklingsarbete som kan behövas när det gäller ut- formningen av och innehållet hos kommunernas och landsting- ens webbplatser. Översynen har visat att det finns ett stort antal rade informationsprojekt inom den offentliga sektorn vars verk- samhet i större eller mindre utsträckning är av intresse vid den fortsatta utvecklingen av SverigeDirekt. De viktigaste är rättsin- formationssystemet och Samhällsguiden som drivs av respektive . Därutöver pågår inom många myndigheter projekt för en utveckling av samhällsin- formation i elektronisk form. Det har inte varit möjligt att inom ramen för den begränsade översyn som genomförts närmare kartlägga alla de olika aktiviteter som pågår på olika håll och som kan vara av intresse för den fortsatta verksamheten inom SverigeDirekt. Det är därför inte heller möjligt att nu närmare bedöma vilka samordningsbehov som kan finnas. För att insatta resurser skall kunna utnyttjas effektivt och för att informa- tionsanvändarna snabbt och enkelt skall kunna finna den infor- mation de söker är det emellertid angeläget att samordningsfrå- gorna närmare uppmärksammas i det fortsatta arbetet. En särskild utredare skall nu som ovan sagts fullfölja utred- ningsarbetet om hur den verksamhet som bedrivs i pro- jektform under benämningen SverigeDirekt skall ges en perma- nent form och därvid överväga hur verksamheten skall organi- seras och utvecklas . Utredaren skall också överväga hur man tillgodoser behoven av samordning mellan denna verk- samhet och annan närliggande IT-baserad samhällsinformation, som rättsinformationssystemet och Samhällsguiden. Utredaren skall övergångsvis också svara för den löpande driften av verk- samheten inom SverigeDirekt. Utredaren skall föreslå vilken roll SverigeDirekt bör ha i fram- tiden i förhållande till olika databaser med information om det offentliga . I utredningen ingår vidare att kartlägga vilka andra informationssystem med söktjänster som finns när det gäller information om det offentliga och som har en verksamhet eller inriktning som liknar eller angränsar till den verksamhet som bedrivs inom SverigeDirekt. Med utgångs- punkt i en sådan kartläggning skall utredaren överväga vilka samordningsbehov och rationaliseringsmöjligheter det finns. Utgångspunkten för sådana överväganden bör vara intresset av en tydlig och användaranpassad struktur på samhällsinforma- tionen med så goda sökmöjligheter som möjligt. I detta sam- manhang är det viktigt att integrationsaspekterna beaktas. Be- hövs t.ex. översättningar av informationen under SverigeDirekt till andra språk än engelska. En annan utgångspunkt är att in- satta resurser används så effektivt som möjligt. Utredaren skall överväga vilka samordningsbehov och sam- ordningsmöjligheter som finns för verksamheterna inom Sveri- geDirekt, rättsinformationssystemet och Samhällsguiden i såväl utvecklings- som driftsfrågor. Därvid skall också övervägas vilka för- och nackdelar som finns med en organisatorisk sam- ordning av dessa verksamheter. När det gäller samordningsfrå- gor i förhållande till andra verksamheter skall utgångspunkten för utredaren vara att främja informations- och erfarenhetsut- byte mellan olika offentliga organ samt att belysa olika sam- verkansmöjligheter och att medverka till att de vid behov tas upp till behandling av berörda myndigheter eller organisationer. Det handlar också här i hög grad om att skapa en informations- struktur som är anpassad till medborgarnas och användarnas behov. Utredaren bör alltså vara oförhindrad att, om så bedöms lämpligt, lägga fram förslag som också berör andra organ än de som nämnts i det föregående. Ansvaret för den löpande verksamheten inom SverigeDirekt Som tidigare berörts är det angeläget att verksamheten inom SverigeDirekt kan övergå från den nuvarande projektformen till en fastare organisatorisk form. behöver vissa frågor om samordning med andra närliggande verksamheter utredas ytterligare innan slutlig ställning tas till vilken framtida organi- sation som är lämpligast. För att erfarenheterna från den verk- samhet som bedrivs inom SverigeDirekt skall kunna tillgo- dogöras i utredningsarbetet och för att synpunkter utifrån samti- digt skall kunna tas om hand vid utvecklingen av SverigeDirekt skall utredaren under den övergångsperiod som utred- ningsarbetet avser också ansvara för den löpande verksamheten inom SverigeDirekt. Uppläggning av och tidsplan för utredarens arbete Som tidigare nämnts svarar för den tekniska driften av webbplatsen SverigeDirekt. Webbplatsen utformas, underhålls och utvecklas av en redaktion under ledning av en styrgrupp. Organisationen bör i sina huvuddrag kunna behållas och redaktionen inordnas därför i utred- ningens sekretariat och styrgruppens medlemmar förordnas att biträda utredaren som sakkunniga. Ansvaret för den tekniska driften förs över till . För det egentliga utredningsarbetet kan det vara lämpligt att ytterligare personer knyts till den särskilde utredaren. I utred- ningsarbetet bör bl.a. företrädare för kommun- och landstings- förbunden ingå och för de myndigheter och organisationer i övrigt som direkt berörs av arbetet. Det är även viktigt att till utredningen knyta personer med integrations- och mångfalds- kunskap. Olika invandrarorganisationer är här viktiga kontakter för att belysa användarperspektivet. Utredaren skall lägga fram för- slag till framtida organisation för den verksamhet som be- drivs under benämningen SverigeDirekt. Resursbehov, förslag till verksamhetens finansiering och verksamhetens närmare in- riktning skall då redovisas. Vidare skall redovisas förslag vad gäller samordningen mellan denna verksamhet och verksamhe- terna inom rättsinformationssystemet och Samhällsguiden samt de förslag i övrigt som utredningsarbetet kan leda till när det gäller bl.a. samordning med andra organ. Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa grunddra- gen i förslaget om den framtida organisationen, dess verksam- het och finansiering. Vad gäller utredarens uppdrag i den del som avser ansvaret för den löpande verksamheten inom SverigeDirekt är utgångs- punkten att arbetet fortsätter till dess att en permanent or- ganisation tar över ansvaret eller annat bestäms. Regeringen kommer senare att besluta om när utredarens arbete i denna del skall slutredovisas. Utredaren skall , dock , redovisa en arbetsplan dels för det egentliga utredningsarbetet, dels för den löpande verksamheten under återstoden av . Utreda - ren skall därefter lämna förslag till arbetsplan och kostnadsberäkning för den löpande verksamhe- ten och lämna redovisning för verksamheten under det senast avslutade verk- samhetsåret. Tilläggsdirektiv till utredningen om SverigeDirekt (SB 2000:01) Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2000:38) tillkallade statsministern en särskild utredare med uppdrag att se över den fortsatta verksamheten inom SverigeDirekt. Utredningen skall enligt direktiven i ett delbetänkande redovisa grunddragen i förslaget om den framtida organisationen, dess verksamhet och finansiering. Med ändring av denna tidpunkt skall utredningen avlämna delbetänkandet . Tilläggsdirektiv till utredningen om SverigeDirekt (SB 2000:01) Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2000:38) tillkallade statsministern en särskild utredare med uppdrag att se över den fortsatta verksamheten inom SverigeDirekt. Den särskilde utredaren skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Enligt direktiven skulle den särskilde utredaren i ett delbetänkande redovisa grunddragen i förslaget om den framtida organisationen, dess verksamhet och finansiering. Genom tilläggsdirektiv ändrades tidpunkten för avlämnande av ett delbetänkande till . En betydande del av utredningsarbetet återstår innan slut- betänkandet kan redovisas, bl.a. frågor om ytterligare samordning, kvalitetssäkring och finansiering. Utredningens arbetsplan är ansträngd och det är inte möjligt att genomföra de återstående övervägandena till . Den särskilde utredaren har därför begärt förlängd tid för uppdragets genomförande till . Den särskilde utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Bilaga 4 Kartläggning av vissa svenska offentliga portaler Webbplatsen De mokratitorget startades ursprungligen av Demo- kratiutredningen. Demokratienheten på är huvudman för verksamheten. Webbplatsen är en del av utvecklingsprojektet för demokrati. Verksamheten finansieras genom budgeten för projektet för demokrati. är inriktat på frågor som gäller demokrati och mänskliga rättigheter, främst i . Webbplatsen vänder sig till allmänheten, studenter och specialintresserade av frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. På webbplatsen presenteras , arbetet med en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter, projekt som fått demokratibidrag av och nyheter. Därutöver finns det ett kalendarium avseende aktiviteter som berör demokratifrågor och ett diskussionsforum. Ett nyhets- brev skickas ut en gång . Det går att fritextsöka på webb- platsens information. Webbplatsen har i genomsnitt 6 000 besökare . Till webbplatsens "kontakta oss-funktion" inkommer ca 40-50 förfråg- ningar . Demokratienheten mottar också många frågor per telefon. Det går dock inte att urskilja vilka som ringer för att de har läst på webbplatsen. En årsarbetskraft beräknas behövas för för- valtningen. Avsikten är att Kulturnät ska vara ingången till all kultur i , oavsett kulturverksamheternas huvudmannaskap, organi- sations- eller finansieringsformer. Syftet med verksamheten är att väcka intresse och lust hos svenska folket för att såväl ta del av kulturutbudet i som själva delta i kulturskapandet i vårt land. Portalen vänder sig enligt uppdraget från Kultur- departementet i första hand till svenska folket. är det enbart möjligt att söka på webbplatsen, som i sig består av olika databaser för webbplatsens olika funk- tioner såsom länkarna, evenemangskalendern, anslagstavlan, notiserna, artiklarna, e-postlistorna och länktipset. Inter- operabilitet och samsökning med andra databaser avseende kultur- området ska undersökas med början . bedrivs Kulturnät som en per- manent verksamhet hos . Statens kulturråds anslag har utökats för att portalen ska kunna drivas, utvecklas och marknadsföras. Anslaget är beräknat att täcka tre årsarbetskrafter. När kartläggningen genomfördes hade portalen cirka 40 000 unika besökare . Det är inte uttalat att det i tjänsten ingår att besvara frågor per e-post. Redaktionen mottar emellertid mycket e-post. Trots att två av de tre personerna i redaktionen har oreglerad arbetstid räcker inte tiden till för att både driva och utveckla webbplatsens många funktioner och ta hand om den svenska och utländska allmänhetens många frågor. Kulturnät har också startat ett samarbete med Fråga som är en frivillig verksamhet där bibliotekarier vid 23 folkbibliotek svarar på allmänhetens frågor om mycket olika ämnen. Tjänsten har anslutits till Kulturnät genom att en ny databas har byggts. När denna verksamhet kommer igång hoppas man att en del av redaktionens problem med att hinna besvara e-post ska vara lösta. Databasen innehåller kontaktuppgifter m.m. till statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter och statliga bolag. Webbplatsen vänder sig till Internetanvändarna och främst ägare och ledare av små- och medelstora företag.