sou · GQB366 · 2003-01-01 00:00:00 — Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter Till statsrådet och chefen Regeringen beslutade att tillkalla en kommission med uppgift att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissionen skall verka för att åtgärden får fullt och bestående ge- nomslag i det pris som konsumenten betalar för böcker, tidskrifter mm. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. Kommissionen skall slutligt redovisa sitt uppdrag i en rapport . Del- rapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; , , , resp. . Genom beslut förordnade chefen för , statsrådet , projektledaren som ord- förande i kommissionen. Som övriga ledamöter förordnades direktören , förlagschefen , redaktören , kommunalnämndsordföranden , direktören , controller , andre vice ordföranden , jour- nalisten och bibliotekschef Som sakkunniga förordnades skatte- direktören , enhetschefen , avdelningschefen och programchefen . Genom beslut förordnades förläg- garen som ledamot i kommissionen. Genom beslut förordnades som experter hovrättsassessor och departementssekreterarna . generaldirektören var kom- missionens sekreterare – . Som huvudsekreterare fr o m förordnades departementsrådet . är kommissionens assistent. Kommissionen har engagerat journalisten för att biträda som redaktör och layout- ansvarig. Kommissionen har tagit namnet Bokpris- kommissionen. Kommissionen överlämnar härmed sin första del- rapport Det skall vara billigt att köpa böcker och tid- skrifter I. Rapporten kommer även att finnas tillgäng- lig på Bokläsning i den digitala tidsåldern .............. Professorn om priset .................................... Läsvanor i EU: ligger bra till ..................................... Böcker och läsning är viktiga element i det kulturpolitiska arbetet. Därför omfattar den statliga kulturpolitiken en rad olika åtgärder för att stimulera en varierad ut- givning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till litteratur och intresset för läsning i alla grupper. Sänkningen av mervärdesskatten är ett kom- plement till andra litteraturpolitiska insatser och syf- tar till att öka läsandet i alla grupper. Om en mervärdesskattesänkning skall bli kultur- politiskt effektiv förutsätter den dock ett långsiktigt engagemang av förlag, bokhandel, bokklubbar, varu- hus och andra aktörer på marknaden så att de pris- sänkande effekterna av skatteändringen blir bestå- ende. Effekterna på läsandet är vidare något som be- höver klarläggas. Det är med dessa utgångspunkter som Bokpris- kommissionen nu har satt igång sitt arbete. Inrikt- ningen av detta arbete kan delas upp i följande hu- vudmoment: För det första skall Kommissionen följa och gran- ska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skattesänkningen. Den skall också verka för att åtgärden med sänkt mervärdes- skatt skall får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar. För det andra skall Kommissionen bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter mm, liksom om den löpande prisutvecklingen på dessa varor. För det tredje skall Kommissionen verka för att läsandet ökar i alla grupper och redovisa vilka effekter som har uppnåtts genom sänkningen av mervärdes- skatten. Slutligen ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår gransk- ning. Kommissionen konstaterar att dess uppgifter är av långsiktig karaktär. Bakgrunden härtill är förstås att de långsiktiga effekterna av skattesänkningen – både vad gäller prisutvecklingen och läsandet – förutsätter att sektorn granskas och bevakas under en längre tidsrymd. Först efter de som direktivet uppställt kan man klarlägga om tidsperspektivet har varit till- räckligt. Kommissionens arbete inom de huvudmoment som vi har redovisat har – åtminstone inför denna första rapport – byggt på följande förutsätt- ningar: Ett viktigt underlag för kommissionen för att kunna följa och bedöma prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m, samt för att kunna bedöma dess ef- fekter på läsningen inom olika grupper utgörs av sta- tistik. Sålunda har regeringen genom beslut uppdragit åt () att mäta och analysera denna prisutveckling. Uppdraget innebär att SCB inom ramen för ett belopp om totalt skall förse kommissionen med relevanta uppgifter om och ana- lyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. Enligt uppdraget skall mätningarna av konsument- priserna ske – 2004 inkl. en mätning i begränsad omfattning retro- aktivt för . Mätningar och bedömningar av bok- respektive tidskriftsläsandets utveckling ingår dessutom i uppdraget. Inom ramen för sitt uppdrag har SCB träffat avtal med och SOMINSTITUTET, båda knutna till , och om att utnyttja viss statistik framtaget av dessa. SCB:s redovisning till Kommissionen utgör det huvudsakliga underlaget för våra bedömningar i föreliggande rapport. I redovisningen ingår också ett underlag från NORDICOM om bokläsningen i den digitala tidsåldern. Där redovisas vissa iakttagel- ser om bokläsandets utveckling . Kommissionen räknar alltså med 2002 att till SCB anvisa ytterligare att också i de kommande halvårs- för att under pe- rioden –2004 mäta prisutveck- lingen på kurslitteratur inom uni- Som ett led i arbetet med kon- versitet, högskolor och sumentinformationen men också för vuxenutbildning i enlighet med en att stimulera och fördjupa debatten kompletterande offert från SCB. inom vissa sakområden planerar Kom- Uppgiften att bidra till konsu- missionen att genomföra en serie semin- mentinformationen om den sänkta mervärdes- arier med deltagande av olika aktörer skatten på böcker och tidskrifter avser Bokpris- inom de berörda branscherna. Vi hoppas kunna ge- kommissionen att hantera på olika sätt. nomföra det första seminariet Sålunda har Kommissionen funnit det angeläget att redovisa sina iakttagelser i en rapportform som Uppgiften att bidra till konsumentinformationen förhoppningsvis underlättar spridningen av informa- om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tidskrifter tion både om den sänkta mervärdesskatten och om m m, liksom om den löpande prisutvecklingen på de effekter som denna sänkning har inneburit. dessa varor förutsätter enligt Kommissionens uppfatt- formningen av föreliggande rapport skall alltså ses i ning ett aktivt förhållningssätt från Kommissionens Detsamma gäller vårt kulturpolitiska uppdrag, Vi tycker också att det är viktigt att rapporterna – dvs att verka för att läsandet generellt ökar och att förutom redovisningen och analysen av det statistiska detta också leder till ökat läsande hos grupper som är materialet – skall omfatta olika typer av tematiska mer läsovana och hos barn och ungdomar. redovisningar som syftar till att belysa sakområdet gan om hur läsandet fördelar sig geografiskt finns från olika utgångspunkter. Därför har vi till denna med i detta perspektiv. rapport fogat ett par artiklar som tar upp några cen- Seminarieverksamheten kan som nämnts uppfattas som ett led i denna aktiva marknadsföring av böcker Professor tar i en intervju Vår ambition är att försöka hitta också med journalisten upp frågan om andra former för att fullgöra dessa uppdrag. prisernas magi och betydelse för böcker och tid- tigt moment är att mobilisera flera parter i detta ar- Vi räknar sålunda med att genom kontakter Journalisten sätter in bok- och med skolan, biblioteken, bokhandeln, ideella organi- tidskriftsfrågorna i ett internationellt perspektiv när sationer, folkbildningen, konsumentorganisationen han redovisar bl a genomförda statistik- m fl sprida kunskaper om prissänkningarna på bok- undersökningar i EU:s regi. och tidskriftsområdet och skapa ett engagemang för Det är förhoppning att att den åtgärden blir långsiktig och berör alla grupper dessa bidrag, som avspeglar artikelförfattarnas syn- punkter i frågorna och inte nödvändigtvis Kommis- har vi inlett kontakter med ett antal sionens, skall ge en värdefull relief åt de områden möjliga partners i detta angelägna arbete för att son- som vi har att bevaka och bidra till debatt om dessa. dera möjligheterna till samarbete och insatser. ser att återkomma med en redovisning i vår nästa rapport om hur arbetet utvecklas. Enligt Kommissionens direktiv skall den vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av dess granskning. Den delen av uppdraget räknar vi med att åter- komma till när tillräckligt underlag finns för att göra mer säkra bedömningar av utvecklingen inom de be- rörda områdena. Låt oss nu övergå till att kortfattat sammanfatta iakt- tagelserna av efter mervärdesskatt- ens sänkning. Kommissionens preliminära bedömning är att åt- gärden med sänkt mervärdesskatt på böcker sannolikt har givit det resultat som önskades, dvs fått ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. För tidskrifterna gör vi bedömningen att momssänk- ningen generellt sett inte har fått samma genomslag som på boksidan utan till viss del utnyttjats för att förstärka tidskrifternas egen ekonomi. Vi betonar att underlaget ger möjlighet till säkrare be- dömning av utvecklingen på tidskriftssidan än på bokområdet. Uppgifterna om prissänkningarna för olika bok- och tidskriftskategorier (skönlitteratur, barnböcker, facklitteratur resp familje- och damtidningar och ett antal specialtidskrifter) tyder på att utvecklingen inte har varit enhetlig inom resp grupp. Det har inte varit möjligt att närmare analysera orsaken bakom dessa differenser eller om de är uttryck för skilda attityder vad gäller ambitionen att låta momssänkningen få fullt genomslag för konsumenten. Momssänkningen på bokområdet har uppmärk- sammats väl i konsumentledet och lett till ökade bok- inköp. Om den har påverkat läsvanorna är ännu för tidigt att uttala sig om. Också på tidskriftsområdet har konsumenterna noterat prissänkningen även om det skett i mindre utsträckning än för böckerna. Också inköpen av tid- skrifter har ökat, även om ökningen är relativt mått- lig. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter SCB:s redovisning till , Underlag för uppföljning av effekter av sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, redo- visas i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Mervärdesskatten på böcker och tidskrif- ter sänktes från . Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån (1–1,06/1,25). vecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i rela- tion till momssänkningen, men även till den allmänna prisutvecklingen för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelser görs (se diagram 2.1–2.4 i av- snitt 2.1). Observera att prismätningarna för böcker sker med annan metod än för prismätningarna 2002 till 2004 (se avsnitt 2.1.2). Re- dovisning av branschens omsättningsutveckling enligt företagens mervärdesskattedeklarationer se avsnitt 3. Prisutveckling på böcker och tidskrifter SCB har beräknat prisutvecklingen på böcker . Följande resultat kan redovisas: Priserna på böcker i bokhandelns reakataloger har minskat med 12,8 ± . Priserna på böcker i bokhandelns vårkataloger har minskat med 14,9 ± . Priserna på böcker i bokklubbarnas kataloger in- klusive expeditionsavgifter har minskat med 10,5 SCB har beräknat prisutvecklingen på tidskrifter 2002. Följande resultat kan redovisas: Priserna för 106 momssänkta tidskrifter, lösnum- mer och abonnemang, har minskat med 10,8 ± . Ekonomisk utveckling i branschen Sammantaget för branschen1 , har omsättningen för ökat i löpande priser med mellan . var omsätt- ningen högre jämfört med . omsättningen i branschen högre jämfört med , medan preliminära siff- ror visar på en nedgång jämfört med föregående år. har bokförlag, bok- och pappers- handel och postorderhandel haft en positiv omsättningsutveckling. Tidskriftsförlagens omsätt- ning är relativt oförändrad jämfört med föregående år. Boktryckerier och bokbinderier har däremot minskat sin omsättning något. I är andelen som läser böcker större än ge- nomsnittet för EU-länderna, och antalet böcker i hemmet är fler. Svenskarna läser också litteratur av annan orsak än arbete och skola i större utsträckning än i andra europeiska länder. Generellt läser kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. I SCB:s omnibuss framkom att kvin- nor läser böcker oftare än män. Män läser mer ofta tidskrifter än böcker. Läsning på Internet är vanligast bland de yngre. Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker, anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Det är få ickeläsare som anger något som skulle kunna få dem att läsa – bland dem är tid det vanligaste svaret. 1 I branschen ingår här bok- och tidskriftsförlag, tidskriftstryckerier, bok- och övriga tryckerier, bokbinderi och industri för övrig trycksaks- behandling, bok- och pappershandel och postorderhandel med media- varor. Se vidare under avsnitt 3 nedan. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Hälften av de svarande har lagt märke till att böcker har blivit billigare, jämfört med tidskrifter där en fjärdedel av de svarande lagt märke till det. Av de som uppmärksammat prissänkning på böcker respek- tive tidskrifter, är det en större andel som ökat sina inköp av böcker än av tidskrifter. biföll regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera2 från . Sänkningen trädde i kraft . Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av . Uppdraget innebär i hu- vudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på böcker och tidskrifter –2004. I begränsad omfattning mäts även priserna retroak- tivt . Med de möjligheter som statistiken ger kommer SCB att följa ekono- misk utveckling för tillverkare, distributörer och återförsäljare av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s 2 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. omnibussundersökningar och i SOM-Institutets opinionsundersökningar. Därutöver ställs två tilläggsfrågor i Statens kulturråds undersökning Kulturbarometern 2002. I rapporterna från SCB kommer också att finnas information om läsandet från andra relevanta undersökningar. Rapportering till och kommissionen för bokprisfrågor kommer att ske totalt sex gånger, pre- liminärt –2004. Prisutveckling på böcker och tidskrifter SCB:s huvudsakliga uppgift är att mäta konsument- priser på böcker och tidskrifter – 2004. I begränsad omfattning mäts även konsument- priserna . Vid fastställande av metodik och praktiskt tillvägagångssätt har en refe- rensgrupp med deltagare från bokbranschen medver- kat. 2002–2004 observeras bok- priser () i fysiska butiker (50 bok- handlar varav de flesta sortimentsbokhandlar, ett mindre antal varuhus/stormarknader, en livsmedels- butik och en pressbyrå), i bokklubbskataloger och på Internet. För uppföljning av prisutvecklingen på böcker mellan –2002 observeras bokpriser i kataloger (rea-, vår-, höst- och julkataloger) samt bokklubbskataloger. Priser på tidskrifter noteras för perioderna 2001– 2002 och 2002–2004 genom observation i butik eller information från Internet, kompletterat med telefon- samtal till tidningsutgivare. Nedan redovisas prisutveckling för böcker i rea-, vår- och bokklubbs-kataloger samt tidskrifter. Rea–februari. Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna för reaperioden i ge- nomsnitt 12,8 ± lägre jämfört med . Priset på skönlitteratur i butikskataloger var i genomsnitt 15,2 ± lägre under rean 2002 jämfört med rean 2001. För barnböcker under mot- svarande period var priserna i genomsnitt 12,8 ± lägre och för facklitteratur i genomsnitt 10,1 ± lägre jämfört med . Vår–april. Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna i butikskataloger i genomsnitt 14,9 ± lägre jämfört med . var priserna för skönlitteratur i genomsnitt 16,5 ± lägre än 2001. För barnböcker var priserna 18,3 ± lägre och för facklittera- tur 12,0 ± lägre jämfört med . Tabell 2.1 Prisutveckling på böcker –2002 –12,8 –15,2 –12,8 –10,1 –14,9 –16,5 –18,3 –12,0 –10,5 –9,6 –6,7 –12,9 3 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Se vidare avsnitt 4.4. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna i bokklubbar 10,5 ± lägre jämfört med . Priset på skön- litterära böcker i bokklubbar var i genomsnitt 9,6 ± lägre januari – jämfört med januari – . För barnböcker var priserna i genomsnitt 6,7 ± lägre och för fackböcker i genomsnitt 12,9 ± lägre. Diagram 2.1 Prisjämförelse Reakataloger -5,0 -10,0 -15,0 -12,8 Bokpriser i reakataloger har mellan sjunkit , att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt där priserna ökat . Diagram 2.2 Prisjämförelse Vårkataloger -14,9 Bokpriser i vårkataloger har mellan sjunkit , att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt där priserna ökat . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Diagram 2.3 Prisjämförelse Bokklubbar -5,0 -15,0 -10,0 -10,5 Bokpriser i bokklubbar har för perioden januari–till januari–sjunkit med 10,5 pro- cent, att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt där priserna ökat . (Denna beräkning inkluderar genom- snittlig expeditionsavgift som bokklubbsköparen er- lägger. Även expeditionsavgiften omfattas av moms- sänkningen Om prisutvecklingen räknas exklusive denna expeditionsavgift uppmäts prissänkningen till ). Rea och vår. Vid mätning av priser i butikskataloger för tidsperioderna rea och vår 2001 jämfört med , har bokhandlar valts ut genom ett systematiskt urval från tidskriften matrikel 2001/2002. Totalt ingår 64 stycken bokhandlar i ur- valet. De bokhandlar som ingår i urvalet har kontak- tats för information om hur bokpriser sätts i den spe- cifika bokhandeln. Prisnivåer för och jämförelsematerial för har inhämtats från de bokhandlar som ingår i urvalet och som har egenskaperna: är sortimentsbok- handlar och lokaliserade i , samt kan ange butikskatalog vars priser man följer. Dessa utgör 54 av de 64 ursprungliga bokhandlarna. Det inhämtade prismaterialet består av samtliga bokkatalogpriser med undantag av priser för paketerbjudanden och samlingsvolymer. Prisjämförelsen görs mellan åren för jämförbara bokkategorier för respektive aktör. Till exempel jämförs medelpriser för faktabarnböcker i en viss aktörs reakatalog 2001 med medelpriser för fakta- barnböcker i samma aktörs reakatalog 2002. Agg- regering (sammanvägning) till redovisade uppgifter görs så att antalet titlar samt katalogernas och litteraturtypernas ekonomiska betydelse (omsättning i kronor) beaktas. I prismätningen för bokklubbar ingår de 12 största bokklubbarna i . Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstid- ningar som utkommit januari – respektive januari – . I pris- mätningen beaktas även bokklubbarnas expeditions- avgift. Urvalet av titlar ur respektive bokklubbs medlems- tidning utgörs i princip av samtliga titlar som presen- teras . Bokpaket (utom i de bok- klubbar där de regelmässigt är huvuderbjudande) och pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisjämförelser mellan tidsperioderna görs för de tre huvudkategorierna skönlitteratur, barnböcker och fackböcker för respektive bokklubb och vägs ihop för de tre kategorierna över samtliga bokklubbar efter ekonomisk omfattning. Liksom alla statistiska undersökningar kan även denna prismätning vara behäftad med felkällor. Tre möjliga felkällor förtjänar särskilt att påpekas: a)Katalogpriserna överensstämmer inte alltid med priset i butik. b)Vissa litteraturkategorier och försäljningskanaler ingår inte i undersökningen. c)Böckers beskaffenhet och kvalitet förändras över tiden så att den valda metoden inte helt förmår skilja prisförändringar från kvalitetsförändringar. De momssänkta tidskrifterna har ok- tober 2001–i genomsnitt minskat i pris med 10,8 ± . Skillnaderna mellan lösnum- merprisernas och abonnemangsprisernas genomsnitt- liga utveckling redovisas inte här då de är mycket små. Prisförändringen på tidskrifter presenteras i tabell 2.2. De avser en sammanvägning av lösnummer- prisernas och abonnemangsprisernas utveckling. Tabell 2.2: Tidskrifternas prisutveckling , efter kategori. –10,8 –12,0 Hem, bostad, trädgård –10,6 Ekonomi, teknik, hobby, foto –8,4 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 –7,3 –11,2 –10,5 –9,3 Totalt ej momssänkta tidskrifter 4 På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. Mindre tidskrifter som är momspliktiga ingår ej i urvalet. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter delningen av tidskrifterna grundas på en indelning av men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en grupp. Skillnaderna mellan grupperna är i allmänhet inte statistiskt signifikanta. Datortidskrifternas prissänk- ning är dock signifikant mindre än genomsnittet. De tidskrifter som ej påverkats av momssänkningen har ökat i pris . Diagram 2.4 Prisjämförelse Tidskrifter -10,8 Tidskriftspriserna har sjunkit . Konsument- prisutvecklingen generellt har ökat . Prisförändringen för tidskrifter redovisas för en sexmånadersperiod. För att kunna redovisa pris- förändringen för en tolvmånadersperiod – vilket görs för böcker – kan SCB:s ordinarie KPI för tidskrifter användas som komplement. KPI för tidskrifter base- ras på ett urval om ett tjugotal tidskrifter. Om för- ändringen av tidskriftspriser enligt KPI för perioden –länkas samman med den nu uppmätta prisförändringen mellan , får vi en tolvmånadersförändring av priserna på tidskrifter på –8,. 113 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst inkluderas. Såväl lösnummer som abonnemangspris beaktas. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter I syfte att mäta prisutvecklingen görs prismätningar i butik (april samt oktober/november). Vi beskriver kortfat- tat dessa mätningar nedan. Resultat från dessa mät- ningar redovisas första gången . Utöver dessa mätningar fortsätter bokklubbs- samt tidskriftsmätningar på samma sätt som beskrivits ovan. Tillvägagångssätt – i butik Bokprismätningar har genomförts i butik och kan delas in i tre grupper: A – Prismätning i 50 stycken slumpmässigt ut- valda sortimentsbokhandlare och en pocketbutik. B – Prismätning i några större varuhus C – Prismätning i medelstor kiosk och livsmedels- butik Prismätning A har genomförts av SCB:s fältarbetare i ett urval av sortimentsbokhandlar plus en pocket- boksbutik, samtliga valda med sannolikhetsurval ur SCB:s företagsregister. Den totala målpopulationen av titlar som uppfyller villkoren för att ingå i pris- mätning A (kommersiella titlar som är utgivna av svenska förlag –2002) är cirka 6 000. Prismätning A omfattar ett urval av 1 000 boktitlar, som har fördelats mellan bokhandlar enligt ett sär- skilt mönster. Vid redovisning av prismätning A kommer hänsyn att tas till att en titel som är inbunden kan ges ut som kartonnage och ännu något senare som pocket. I möjligaste mån är det den senaste bandtypen för en specifik titel som prismäts.