sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Teorin om partiets ledande roll avvisades till förmån för tanken att partiet måste i praktiken vinna folkflertalets förtroen- de. Denna utveckling befästes i och med tillägg, de nio punkterna. SKP tog nu uttryckligen avstånd från kominterntradi- tionen och anslöt sig i praktiken till tanken att revolutionen skulle genomföras genom gradvisa reformer. En väsentlig del av arbetet inom KFML/SKP bedrevs inom ramen för s.k. enhetsfronter. Utan tvekan var FNL-rörelsen den enhets- front som kom att spela störst roll för KFML/SKP:s framväxt och inflytande. Stor vikt lades emellertid också vid som 1968 valde en styrelse där flertalet tillhörde KFML. Som enhetsfront kan också tidskriften i Bild/Kulturfront betecknas. FiB/Kulturfront bildades vid en kon- stituerande stämma varvid valdes till ordförande. Som platt- form för tidskriften tjänade försvar för yttrande- och tryckfrihe- ten, för en folkets kultur, antiimperialism. Under slutet av 1970- talet koncentrerade SKP krafterna till hyresgäströrelsen som partiet försökte driva som en enhetsfront.73 Idén om enhetsfronter fanns även kvar i Solidaritetspartiets program från 1988.74 72Vad vill Solidaritetspartiet? Partiprogram antaget vid kongress 31/10-2/11 1986, s. 37-41. 73Om hyreskampen se Partistyrelsens politiska rapport till SKP:s 3:e kongress 1980, s. 15-16. 74Detta uttrycktes i partiprogrammet under rubriken följande sätt: Ett socialis- tiskt parti kan inte vara sig själv nog. Det måste uppmuntra alla tänkbara diskussioner och samarbeta med andra politiska krafter i fronter för olika sakfrågor. Vad vill Solidaritetspar- tiet? Partiprogram antaget vid kongress 31/10-2/11 1986, s. 44. 2.3Övervakningen av KFML/SKP För de svenska säkerhetstjänsterna, både grupp B/IB och säker- hetspolisen, var det svårt att riktigt följa med och analysera den ideologiska utveckling som det gamla gick ige- nom . Detta trots att säkerhetstjänsterna höll sig förhållandevis väl informerade om den fraktionsverksamhet och splittring som pågick inom det gamla SKP. Till god hjälp var här den telefonavlyssning som bedrevs mot både i och i och som gav god insyn i de interna par- tiintrigerna. T.ex. framkom härigenom att partiledningen spelat in en agent i den Kinavänliga gruppen. Därigenom kunde parti- ledningen få kunskap om var och när fraktionsmöten skulle hållas. SKP-ledningen misstänkte dock att även Kinafalangen hade kun- skapare på eftersom möten sköts upp med hän- visning till att man fått kännedom om att partiet visste om vad som var på gång. inkom till säkerhetspolisen uppgifter från olika håll om att höll på att färdigställa ett ma- nuskript till en broschyr behandlande problemen inom SKP. Sä- kerhetspolisen i fick via en kontakt en kopia av manuskrip- tet och även IB fick tag i manuskriptet förmodligen från samma person.75 I intresserade sig säkerhetspolisen bl.a. för in- trigerna inom kommunistiska förening och för vilka som ställde sig bakom linje inom partiet.76 2.3.1Marxist-leninisterna håller hemlig konferens i kunde säkerhetspolisen avlyssna ett telefon- samtal mellan två politiska meningsfränder, dock verkande i olika partier. Mannen som blev uppringd var anställd av SKP och tillhör- de de vänstersocialistiska kretsarna inom partiet. Den uppringande parten, låt oss kalla honom , tillhörde vänstern inom SSU och hade allt haft goda förbindelser med kolleger inom SKP och Demokratisk ungdom. hade dessutom frikostigt delat med sig av uppgifter rö- rande interna socialdemokratiska partiangelägenheter. 75Rapport från 22/2 1965. Negativen finns i akt 5:73/288 s. 81. 76Se PM rörande utvidgat styrelsemöte med komm. förening den 14/9 1965, Sam- manställning rörande 30 – 31/10 1965 samt Anhängare till kinesiska linje. Göteborgssektionens handlingar JWK 15:4/1 vol 19. han anställd inom ungdomsverksamhet bl.a. med ansvar för lokalbokningar på . kunde nu be- rätta för sin kollega inom SKP att en ny partibildning var att vänta . En person som varken ville uppge sitt namn eller vilken organisation han tillhörde hade vänt sig till för att få hyra lokal till den 28:e. hade dock vägrat hyra ut med mindre än att han fick veta vad det var som skulle bildas. Så mycket hade han dock förstått att det nog var något Kinavänligt med inslag av fackföreningsfolk och clartéister. Efter att ha fått nej hos deklarerades att man i stället skulle vända sig till på . Upp- gifterna kom inte direkt som någon nyhet inom SKP. kontakt inom menade att man nog väntat sig nå- got i den stilen och att det kunde vara lika bra att de fick en egen fålla att verka i. Det man inom SKP var osäker över var dock vilka som just nu var i farten. Genom detta telefonsamtal från en socialdemokrat på vänster- kanten fick inte bara SKP utan också säkerhetspolisen in uppgifter om den prokinesiska fraktionsverksamheten inom kommunist- partiet. Med anledning av detta övervakades lokaler i samt ungdomsgården på . Ingen aktivitet kunde dock noteras och sä- kerhetspolisen kontrollerade även andra lokaler som , Strindbergssalen, Metallhuset, , Viktoriasalen och Folkets Hus, dock utan resultat.77 Telefonavlyssningen av det gamla SKP gav dock ytterligare upp- lysningar. avlyssnades ett samtal där SKP:s agent inom Kinafraktionen berättade att fraktionsmötet till slut ändå kunnat hållas varvid även representanter för SKA varit närva- rande. Mötet var strängt hemligt och hade lett fram till att beslut fattats om att bilda en redaktionskommitté och att anskaffa en lo- kal i . Delar av oppositionen skulle vara kvar inom SKP medan andra skulle verka utanför partiet.78 Från annan källa inkom uppgifter om att försökte ta makten över Svensk- Kinesiska Föreningens Göteborgsavdelning.79 Även IB bedrev spaning mot den prokinesiska fraktionen inom SKP. övervakades ett offentligt möte arran- 77Rapport från E 15/3 1965 samt anteckningar från den 30/3 på denna PM. Akt 15:4/1 löpnr 7. 78Rapport från E (telefonavlyssning) 25/3 1965. 79Rapport från 23/4 1965. personakt, löpnr 2. gerat av Marxistiska sällskapet i Göteborg.80 Rapporten som kom till säkerhetspolisen i via dess sektion i är in- tressant, inte så mycket för sitt innehåll, som för att den utgör ett exempel på de kontaktvägar som fanns lokalt mellan de två säker- hetstjänsterna . Kontakter mellan IB och säkerhetspo- lisen fanns också i och . Som nämnts ovan höll KFML sin första kon- gress. Säkerhetsåtgärderna var omfattande. skulle hållas hade inte delgivits deltagarna i förväg utan dessa hade instru- erats att ta sig till där besked om platsen skulle lämnas. intervjuade på kongressens öppningsdag som förklarade att hemlighetsmakeriet syftade till att hindra säkerhetspolisen från att kartlägga kongressdeltagarna. Särskilt lyckosamma var nu inte KFML:s ansträngningar i detta avseende – både polisen och pressen lyckades ta reda på var kon- gressen skulle hållas. Redan en månad före kongressen hade säker- hetspolisen i fått kunskap om var den skulle äga rum. I ett telex till chefen för byrå B, , redogjorde sek- tionschefen i , för läget: 4 – håller i , säkert en mycket intressant sådan. Det kan förmodas att planer för partibildning och fram- trädande vid nästa valtillfälle kommer att framläggas och diskuteras. Vi har rekognoserat kongresslokalen och funnit möjligheterna goda att följa händelserna.81 Vad Synnerman önskade från var dels sanktion för att utföra en buggningsoperation, dels hjälp med nödvändiga installa- tioner från tekniska roteln. Alternativt kunde sektionen i klara saken på egen hand, förutsatt att mikrofoner skickades ned från . Svaret från Frånstedt kom dagen därpå – ope- rationen godkändes och tekniska rotelns personal ställdes till för- fogande. Från Göteborgssektionens sida ordnades så att man dis- 80Axel , OG till RPS/säk, 14/10 1966. OG 232/66. Akt 15:4/5d löpnr 1. 81Om buggningen av 1969 se , och Lampers, : Buggning och andra former av teknisk avlyssning. Opublicerad sekretariatsrapport, SÄKO 2002. ponerade lokalen dagen innan och då installerade flera mikrofoner i taket. Buggningen blev lyckosam och resulterade i en 66 sidor lång, mycket detaljerad bitvis ordagrann, uppteckning från kongressen. Säkerhetspolisen fick därigenom god insyn i den interna debatten samt uppgifter om vilka personer som valdes in i exempelvis för- bundsstyrelsen.82 Buggning var naturligtvis inte den enda spaningsmetod som kom till användning i samband med kongressen 1969. Från en lokal mittemot kongresslokalen spanade 3-4 anställda vid säkerhets- polisen och registrerade vilka som deltog i kongressen. I samband med detta genomfördes också fotografering av kongressdeltagarna. Ett fotoalbum upprättades och skickades på cirkulation till säker- hetssektionerna i landet för att bereda personalen tillfälle att lära känna några av de ledande inom KFML.83 Enligt uppgift från en säkerhetspolis från som deltog i spaningen ska man ha fått tillgång till observationslokal genom att låta Göteborgspolisen omhänderta innehavaren av lokalen. Mannen uppges ha suttit fri- hetsberövad under hela kongressen för att sedan släppas ut när spaningen var avslutad.84 Spaning bedrevs även mot två utländska medborgare som besökte som KFML höll kongress. Det konstaterades då att de bl.a. besökte . senare lämnade IB-agenten över ett ganska intetsägande beslutsprotokoll från kongressen. I proto- kollet fanns visserligen namn på alla som förtroendevalts. Däremot saknades uppgifter om vad förändringarna i stadgar och handlings- program innebar.85 Uppgifter om detta hade dock säkerhetspolisen redan erhållit genom buggningen. 82Uppteckningen finns i akt 15:4/5d löpnr 1. Som kuriosa kan noteras att den person som gjorde utskriften från bandet ibland inte riktigt kunde höra vad som sades och därtill var kunskapen om kommunistisk ideologi uppenbarligen skral. har begreppet demokratisk centralism i utskriften kommit att feltolkas till demokratisk socialism respek- tive demokratisk kapitalism. Se även handlingar i Göteborgssektionens arkiv, JWK I, vol 83RPS/Säk, till samtliga säkerhetssektioner. OG 32/69, 27/1 1969. Göteborgs- sektionens handlingar, JWK I vol 22. 84Samtalsuppteckning nr 261. F.d. säkerhetspolisen17/1 2001. En säkerhetspolis från Gö- teborg som också deltog i spaningen har i samtal med SÄKO sagt sig inte ha någon kunskap om detta: Det har varit utanför min vetskap. Det skulle jag ha kommit ihåg om det hade va- rit så pass drastiskt. Det är väl inte helt otroligt, men det skulle väl ha kommit fram. Jag har inget minne av det. Anteckningar från bandupptagning av samtal nr 209 med x den 26/8 2002. Akt 15:4/5d löpnr 1. 2.3.3Vad var intressant att kartlägga? Säkerhetspolisens huvuduppgift är att förhindra och avslöja brott mot rikets säkerhet. I arbetet med detta kan det ofta vara svårt att med en gång bedöma en inhämtad uppgifts värde. Uppgifter som vid en första anblick kan verka ointressanta kan få stor betydelse. Detta får till följd att även om säkerhetspolisen enkelt kan peka ut företeelser som är av stort intresse att kartlägga, t.ex. kontakter med främmande makt, våldsamma upplopp och andra konkreta säkerhetshotande aktiviteter så är det inte lika enkelt att tala om vad som är ointressant. I praktiken synes det ofta bli så att säkerhetspolisens kartlägg- ning blir så bred att all verksamhet med beröring till visst objekt, t.ex. KFML/SKP i någon mening kan framstå som relevant. Efter- som man inte på förhand kan avgöra vilken betydelse enskilda iakt- tagelser kan ha tenderar alla iakttagelser som kan göras att tilldelas åtminstone något värde. Detta utgör ett problem både ur effektivitetssynpunkt och de- mokratisynpunkt. Effektiviteten i betydelsen bästa möjliga säker- hetsskydd riskerar att bli lidande om inhämtning, bearbetning och delgivning av uppgifter i alltför hög grad ägnas företeelser av ringa betydelse för rikets säkerhet. Likaså riskerar centrala demokrati- värden att skadas om stora delar av oppositionell politisk verksam- het och alternativkultur stämplas som hot mot rikets säkerhet. Detta problem finns latent i all övervakning av s.k. subversiv verk- samhet. fanns ingen fast instruktion för hur och vad sek- tionerna skulle rapportera till säkerhetsavdelningen i . kunde dock kontrasubversionsroteln presentera ett förslag till mall för sektionernas rapportering. Vid en konferens en månad senare fastställdes enligt nedanstående: A ORGANISATION - PARTIVERKSAMHET A 2 Inre förhållanden A 3 Ekonomi, affärsverksamhet A 6 Anställda i offentlig tjänst A 7 Kontakter med andra organisationer A 8 Verksamhet inom vänskapsföreningar A 9 Internationella kontakter B 2 Press, utgivning av lokalt tryckta alster B 3 Försäljning av tidningar B 4 Offentliga möten och demonstrationer C 2 Facklig verksamhet, vilda strejker, celler/grupper på arbetsplatser C 3 Verksamhet i bostadsområden, husagitation, cel- ler/grupper i bostadsområden C 4 Verksamhet bland värnpliktiga, celler/grupper på militära förband C 5 Våld i samband med demonstration/ockupation C 6 Övrigt86 Genom detta förfarande kunde insamling och redovisning av upp- gifter till ske i likartade former. Det blev nu också full- ständigt legitimt för sektionerna att göra en mycket bred inhämt- ning av informationer om de övervakade organisationernas verk- samhet. tillkom en punkt under C nämligen för- troendeposter i fackföreningar med hänvisning till att SKP visat sig eftersträva just sådana. Analysfunktionen var dock fortfarande eftersatt och ombads sektionerna att gärna avsluta sina redovisningar med en personlig kommentar, som kan ge en vägvisning om vad ni tyck- er och tror beträffande organisationernas verksamhet och utveck- ling. Från en av sektionerna framfördes dock en maning till försik- tighet i detta avseende då det hänt att bedömningar som fästes på papper hamnat på regeringens bord.87 Möjligen tog många varning- en till sitt hjärta – det är nämligen ganska ont om bedömningar i de 86Se bilaga 3 till Protokoll fört vid konferens angående uppföljningen av de politiska ytterlighets- gruppernas verksamhet m m . AS-SH 2100-73, 15/1 1974. Akt 5:720/6 löpnr 5. 87Protokoll från arbetsmöte rörande uppföljning av politiska ytterlighetspartiernas verksamhet 10/12 - 12/12 1974. AS-SH 2332-74, 8/1 1975. Akt 5:720/6 löpnr 6. kvartalsrapporter som producerades från sektionerna. I den mån sådana förekommer är det vanligen från sektionerna i och , där också en mycket alarmistisk hotbild frodades rörande de revolutionära vänsterorganisationerna. 2.3.4En svensk kulturrevolution? Många av de rapporter och PM som säkerhetspolisen upprättade handlade om verksamhet som kunde vara säkerhetshotande. Det kunde röra sig om verksamhet på de militära förbanden eller kon- takter med främmande makt. Men ett stort antal av de handlingar som upprättades rörande KFML/SKP behandlade för rikets säker- het mer perifera företeelser som teaterframträdanden och den pro- gressiva musikrörelsen. Uppenbarligen ingick det i bilden av SKP:s verksamhet att allt som partiet eller dess medlemmar/sympatisörer var på något sätt inblandade i var värt att rapportera om. Enligt rapporteringsmallen skulle också sektionerna rapportera om kon- takter med andra organisationer. I kvartalsöversikt nr 1 1974 från togs exempelvis upp att Röd Ungdom ordnat popgalor i , och . Huvudattraktion hade varit och det hävdades att bandet framfört politisk propaganda från scenen. Som ytterligare försvårande omständigheter nämndes att det på ett par platser inte framgått av affischerna att Röd Ungdom var in- blandat. hade dragit fulla hus under sin Små- landsturné vilket säkert uppfattades som ett oroande tecken.88 konstaterade sektionen i att SKP har med hjälp av sin och FiB/Kulturfront bildat Musikforum på flera platser i länet. Sek- tionen i fortsätter: Allmänheten bibringas den uppfattningen att tillställ- ningarna är helt opolitiska och anordnade endast för allmänhetens trivsel. För att få så fin kritik som möj- ligt i ortspressen har man ordnat så att SKP- medlemmar skrivit recensioner av musikfesterna.89 88Översikt HT 19 . FJ-SH 121-74, 28/3 1974. Akt 15:4/5a löpnr 21. 89Kvartalsrapport angående SKP, tredje kvartalet 1974. WF-SH 230-74, 30/9 1974. Akt 15:4/5a löpnr 22. Särskilt omnämndes gruppen Arbete och Fritid som betecknas som en av hörnpelarna i den progressiva svenska musiken. Sektionen i framhöll 1974 att i fanns en radiosändare som till att börja med skulle varva progressiv popmusik med politiska budskap för att i ett kritiskt läge gå över till ren propaganda och desin- formation.90 konstaterade säkerhetspolisen i att SKP hade bokbord vid . Be- hållningen sades ha redovisats till bokhandeln I kvartalsrapport nr 2 konstaterade sektionen i att Röd Ungdom ordnat stor musikfest på Hagaskolan i . Bland publiken delades ut stenciler om Musikforum och på scenen fanns bl.a. gruppen . För sektionen i rådde ingen tvekan om att den musikaliska verksamheten ingår som ett led i SKP:s infiltrations- och värvningstaktik.92 Även i tycktes säkerhetspolisen hitta SKP-infiltration i musikrörelsen. Ordföran- den i Föreningen var nämligen medlem i SKP.93 I den andra kvartalsrapporten rapporterade säkerhetspoli- sen i att den misstänkta SKP-styrningen av Musikfront fått en mindre grupp ungdomar att lämna föreningen. Sektionen rap- porterade också om att ett nytt popband, Kackebicklas, med pro- gressiv musik har introducerats i ett radioprogram.94 När skivbo- laget Silence planerade att flytta verk- samheten till bedrev sektionen i inre och yttre spaning för att närmare undersöka omständigheterna kring detta.95 Rapporterna om den progressiva musiken roll i SKP:s subversiva verksamhet var vanligast . rappor- terade dock sektionen i följande under rubriken redo- görelse för SKP verksamhet : Tre musiker varav en känd SKP:are har öppnat en ski- vaffär i . Man satsar på kvalitetsmusik och den ev vinsten skall bli ett skivbolag. Musiklitteratur kommer att tillhandahållas och i ett rum i anslutning 91Redovisning av SKP:s verksamhet i och , tredje kvartalet 1974. Akt 15:4/5a löpnr 22. 92Kvartalsrapport angående SKP. WF-SH 140-74, 4/6 1974. Akt 15:4/5a löpnr 22. 93Uppföljning av de politiska ytterlighetsgruppernas verksamhet . HK- SH 6-74, 11/6 1974. Akt 15:4/5a löpnr 22. 94ACU, 2:a kvartalet 1974. ACU SH 223-74, 19/6 1974. Akt 15:4/5a löpnr 22. Trots vissa ansträngningar har gruppen Kackebicklas vidare öden inte kunnat följas. Kanske har den gått till historien enbart genom denna rapport från säkerhetspolisen i . 95Musikförlaget , Musiknätet , , . SK-SH 178-74, 18/2 1975. Akt 5:73/347 löpnr 1. till butiken kan Uppsalakonstnärer ställa ut sina als- ter. och handlade rapport- erna om kulturell subversion framför allt om de fria teater- grupperna. I en kvartalsöversikt för säkerhetspolisens region syd 1980 framhölls att en fri teatergrupp i , Byteatern, har markant inslag av SKP-are. Det nämndes också att Byteatern fått kulturnämndens socialdemokratiske ordförande med sig i arbetet med att skaffa en lokal för verksamheten och att kommunen skulle hyra och rusta upp en gammal biograf. Filmbolaget ändrade sig dock och lokalen blev därför inte tillgänglig.97 1983 konstaterade säkerhetspolisens region syd att den kommunalt understödda tea- tergruppen Byteatern i turnerat med den egna teaterbåten . Enligt säkerhetspolisen innehöll de pjäser som spelades oftast politisk propaganda.98 Så sent som i en sammanställning redovisade säkerhets- polisen en mängd uppgifter om fria teatergrupper och progressiva musikgrupper. T.ex. rapporterades att fi- rade 5-årsjubileum med stor musikfest i Folkets Hus. De omkring 750 åhörarna fick bl.a. höra och spela. Även mindre kända, lokala artister antogs ingå i SKP:s stall av kulturarbetare. Följande skrevs om sånggruppen Sånggruppen i består till större delen av SKP-folk. De framför med framgång Falkö- pingsskalden dikter på västgötadialekt. Även om det inte förekommer politisk propaganda under uppträdandena, torde partiet kunna dra nytta av gruppen, genom att åhörarna vet med sig att det är kommunister som agerar. De många engagemangen tyder på att gruppen lyckats fånga upp en intresse- riktning, som ingen tidigare ägnat sig åt.99 96Redogörelse för SKP verksamhet . CU-SH 60-78, 12/1 1979. Akt 15:4/5a löpnr 34. 97Redogörelse för extremistisk verksamhet region syd II kvartalet 1980. MM-SH 313-80, 1879 1980. Akt 15:4/5a löpnr 38. 98Ang halvårsöversikt rörande ytterlighetsrörelsernas verksamhet inom region för tiden – . MM-SH 382-83, 29/9 1983. Akt 15:4/5a löpnr 40. 99Sammanställning rörande HT 19 verksamhet - - . SH 572-84, 22/5 1984. Akt 15:4/5a löpnr 40. Att Fria Proteatern framträtt på i noterades också. Föreställningarna uppgavs ha gjort succé och lockat stor pu- blik men, framhölls det, de interna recensenterna har dock inte va- rit lika entusiastiska. Fria Proteatern hade en lång bakgrund som progressiv teatergrupp men säkerhetspolisen noterade även ny- komlingar på scenen. sammanställning nämndes således att en ny fri teatergrupp kallad Unga Dramatiska Gruppen bildats av åtta ungdomar i Karlskrona.100 Utan tvekan var musikrörelsen i i hög grad politiserad. Olika revolutionära vänstergrupper, kanske främst SKP, försökte vinna inflytande eller rent av ta över rörelsen.101 Det är dock svårt att se att rikets säkerhet på allvar skulle ha varit i fara. En stor del av säkerhetspolisens övervakning av KFML/SKP be- drevs genom öppna källor. Främst förbundets/partiets egna organ som Gnistan och Soldatfront men även annan press klipptes och relevanta artiklar placerades in i säkerhetspolisens aktsystem. Av stort intresse var naturligtvis även flygblad, broschyrer och parti- program. Ytterligare en kategori öppna källor var handlingar kring KFML/SKP:s deltagande i val. I samband med valet lät säker- hetspolisen omgående göra en kartläggning av KFML:s deltagande och uppgifter begärdes in från samtliga sektioner. Det som intres- serade bearbetningssektionen i var uppgifter om i vilka landsting och kommuner som KFML ställde upp, vilka som kandi- derade samt valresultat.102 Rutinmässigt sparades valsedlar för regi- strering av kandidaterna. Beträffande Solidaritetspartiet var öppna källor den klart dominerande inhämtningsmetoden. 101Om proggen som politisk musikrörelse se Lagher, : Proggen. , 2002 s. 177-203 och , : 1968 – när allting var i rörelse s. 136-137. 102Sektionernas svar finns i akt 15:4/1 löpnr 8-9. Yttre spaning användes flitigt framför allt . Av sär- skilt intresse var sammanträffanden med företrädare för den kine- siska representationen i . övervakades t.ex. en filmförevisning på den kinesiska ambassaden i syfte att kartlägga besökarna.103 Genom den rutinmässiga övervakningen av kinesiska ambassaden kunde ofta noteras kontakter mellan företrädare för /SKP och personal vid ambassaden. En ledande företrädare för i var föremål för mer eller mindre kontinuer- lig spaning . Säkerhetspolisen övervakade ofta mannens bostad i där medlemmar brukade samlas för möten eller samkväm.104 Mittemot lägenhet på i hade säkerhetspolisen en fast övervakningslokal. Från denna lägenhet övervakades Bylins lägenhet samt vilka som passe- rade in och ut. Ursprungligen var säkerhetspolisen mest intresserad av en inneboende hos Bylin, som var mycket engagerad i FNL- rörelsen. När denne flyttade ut och flyttade in spana- de säkerhetspolisen på Baude i stället.105 spanade säkerhetspolisen flitigt mot bokhandeln på Kungsgatan.106 Vanliga övervakningsobjekt var också sammankomster och möten, både öppna och interna. I den mån säkerhetspolisen fick kännedom om att ett sammanträde skulle hållas inom arbetsutskottet eller förbundsstyrelsen sattes spaning in om det var möjligt av resursskäl.107 Genom den telefon- avlyssning som bedrevs i framkom ofta uppgifter om att medlemmar i i skulle besöka . Vanli- gen arrangerades då så att säkerhetspolisen i mötte vid tåget och följde sedan besökarna runt i staden.108 Andra vanliga övervakningsobjekt var Röd Frontdemonstra- tionerna vilka regelmässigt övervakades. 103PM 5/8 1969. Akt 15:4/5a löpnr 3. Se även PM 21/1 1974. Akt 15:4/5a löpnr 19. 104Se t.ex. PM 9/6 1969. 105Hjort, : Den farliga fredsrörelsen.