sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Av politiska partier var det bara KPML(r) som samarbetade med på ett mera eta- blerat sätt vilket ordföranden förklarade med att KPML(r) i praktisk handling visat att de stöder . Några principiella skäl att inte samarbeta med andra partier fanns inte fortsatte han. Visst samarbete hade även förekommit med VPK.391 Officiellt har Emmaus-Björkå förklarat sig vara en religiöst och partipolitiskt obunden förening. I praktiken har dock en nära relation funnits mellan föreningen och KPML(r). En av pionjärerna inom Emmaus-Björkå, , uttryck- te detta på följande vis i Proletären : Det var inte konstigt att föreningen efter lång tids ideologisk kamp då tog ställning för det kom- , KPML(r). Detta för att det var ett 391 Ny /8 1985. Akt (Emmaus-Björkå) löpnr 1. revolutionärt parti, som verkligen stod principiellt fast vid den proletära internationalismen, och som också tog kampen för socialismen i på allvar. Jag är övertygad om att det var ett bra ställnings- tagande, som har haft stor betydelse för båda par- ter.392 Av verksamhetsberättelsen framgår att föreningen fick hjälp av KPML(r) som tillhandahöll en studiehand- ledare.393 Det nära förhållandet till KPML(r) är också den huvud- sakliga förklaringen till säkerhetspolisens intresse för Emmaus- rörelsen och då särskilt Emmaus-Björkå. Det äldsta påträffade exemplet på att svenska underrättelse- och säkerhetstjänster intresserat sig för är . I en rap- port ang den kommunistinfluerade Europeiska fredsmarschen 1961 konstaterade att ett flertal organisationer var in- blandade i detta projekt, bl.a. i Lund.394 1968 betraktade försvarsstaben i en orientering Emmausrörelsen som en del av den försvarsfientliga verksamheten i Sverige.395 Förre IB-medarbetaren , nämnde i samtal med underrättelse- utredning också som ett exempel på att IB inte bara in- tresserade sig för den rent revolutionära delen av den svenska väns- tern.396 För säkerhetspolisens del ökade intresset att följa Emmaus- rörelsen . noterades bl.a. att en grupp medlemmar i deltog i ett i ar- rangerat av KFML. Enligt säkerhetspolisen besökte 1973 varvid det beslutades att medlemmarna i föreningen skulle ingå i KFML(r) som lokalavdelning. Samtliga medlemmar i uppgavs nu gå igenom KFML(r):s grundcirkel vil- ken därefter också blev obligatorisk för medlemmar i . Säkerhetspolisen menade också att förfarandet 392Proletären nr 25 21-27/6 1990. Akt löpnr 1. 393Kopia av verksamhetsberättelsen i akt löpnr 1 (ideologi och upp- byggnad). 394Källa 3130 10/6 1961. Akt P 5676 (Världsmedborgarrörelsen) löpnr A 1. 395Orientering om försvarsfientlig verksamhet. Fst/Säk 15/11 1968. Serie Ö VIII, vol 1. 396Lampers, : Det grå . 1974 godkänts av KFML(r):s centralkommitté och att Emmaus- Björkå nu erkändes som lokalorganisation till KFML(r).397 I de stadgar som Emmaus-Björkå antog 1974 hävdades emeller- tid att föreningen är partipolitiskt obunden. Om säkerhetspolis- ens uppgifter avseende status som lokalorganisa- tion inom KFML(r) var riktiga var detta förhållande i alla händelser dolt för omvärlden.398 Vilka belägg hade då säkerhetspolisen för att Emmaus-Björkå i hemlighet var en del av KFML(r)? I en PM date- rad skrev chefen för säkerhetspolisens sektion i , , följande: Genom en strängt förtrolig meddelare har erfarits, att och varit på be- sök hos representanter för Emmausrörelsen i Björkå. Sedan någon tid tillbaka har förhandlingar förts om rörelsens övergång till KFML(r) och vid det senaste besöket har man numera nått full enighet i frågan. Rörelsens medlemmar kommer att ingå i KFML(r) och bilda egen lokalavdelning och ställa sig under förbundets ledning på samma sätt som SKU (ml) gjort. Enigheten bland medlemmarna hade varit så gott som fullständig. är mycket belåten med utvecklingen och hade under de besö- ket varade flera lyckade politiska möten.399 Den förtrolige meddelaren som hänvisades till torde här innebära telefonavlyssning. Ytterligare ett belägg för kopplingen mellan och (r) fann säkerhetspolisen i en notis i Proletären med rubriken nya lokalorganisationer: beslutade på sitt 10:e plenarmöte, 4-6 oktober, att erkänna fem nya grup- per som lokalorganisationer till KFML(r). Det gäller orterna , , , Björkå och Ron- neby. Kamraterna på dessa orter har bedrivit studier av KFML(r):s material. 397PM 23/6 1983. Akt löpnr 3. 398Angående den eventuella förekomsten av hemliga medlemskap i (r), jfr följande bedömning gjord av säkerhetspolisen 1978: I motsats till andra vänsterextremistiska organi- sationers medlemmar är KPML(r)-medlemmen i allmänhet stolt över sin partitillhörighet som man öppet redovisar. Kvartalsrapport nr 3/1978. Akt 5:721d 1-28 löpnr 17. 399Ang Emmausrörelsen i Björkå, , anslutning till KFML(r). 16/10 1973, OG-SH 334- 73.Akt 15:4/6b löpnr 1. också utvecklat den politiska verksamheten på sina respektive orter så positivt att en tillräcklig politisk och organisatorisk grund har lagts för att den fortsat- ta verksamheten skall tryggas och därmed bädda för vidare framgångar.400 För säkerhetspolisen torde denna notis ha bedömts vara det slutgil- tiga beviset för att Emmaus-Björkå i formell mening utgjorde en lokalorganisation inom KFML(r). Men en sådan slutsats går egent- ligen inte att dra av notisen i Proletären. Av denna framgick endast att Björkå var en av de orter där en ny lokalorganisation . Däremot sades ingenting om att denna skulle vara identisk med or- tens . Det förefaller rimligt att anta, att merparten kanske rentav alla medlemmar som KFML(r) hade i Björkå även var medlemmar i . Däremot kan notisen inte läggas till grund för slutsatsen att samtliga medlemmar i också med automatik var medlemmar i (r). Det går heller inte att med stöd av uppgif- terna ovan dra slutsatsen att relationen mellan Emmaus-Björkå och KFML(r) var bestående . Men det var just dessa två slutsatser som säkerhetspolisen i praktiken kom att dra av de upp- gifter som förelåg 1974. Sedan detta år har säkerhetspolisen nämli- gen betraktat Emmaus-Björkå som en del av KFML(r) vilket, som framgår nedan, fick konsekvenser när det gäller att registrera an- ställda inom . status som oberoende förening upprepades i stadgarna § 1, vari stipulerades att föreningen skall vara obunden i förhållande till alla organisationer. Denna formella obundenhet kan dock inte undanskymma att det har funnits en klar ideologisk affinitet mellan Emmaus-Björkå och KPML(r). Detta framträder tydligt i föreningens antagna handlings- linje där det slås fast att föreningen är politiskt bunden till den ve- tenskapliga socialismen och baserad på den proletära internat- ionalismen. Föreningens uppgifter förklarades vara att förmedla materiellt och politiskt stöd till de nationella befrielserörelserna samt i samarbete med andra progressiva organisationer stödja ar- betarklassens objektiva intressen för ett socialistiskt Sverige.401 bedrevs knappast någon spaning mot Emmausrörelsen. Flygblad och liknande samlades in i den mån de kom i säkerhetspolisens händer. 400Kopia i akt löpnr 1. 401Stadgar och handlingslinje finns i akt löpnr 3. att växa och i en PM daterad förklarade sek- tionen i att man var överens med författningsskyddet i om att det var angeläget att respektive sektion följer upp verksamheten vid sin eller till denna närstå- ende organisation som finns inom sektionens område. Att detta var viktigt förklarades med kopplingen till KPML(r) och partiets nu intensifierade verksamhet.402 När Emmaus-Björkå firade 1990 fick säkerhetspolisen i uppgifter från en källa som var på plats. Bl.a. noterades att KPML(r) deltog med två officiella representanter vilka över- lämnade som gåva till Emmaus-Björkå. Källan lämn- ade också en lista på registreringsnummer på bilar som förekom i närheten.403 Även den av Emmaus-Björkå, KPML(r) och arrangerade ANC-maran övervakades varvid sedvanliga iakttagelser av bl.a. bilnummer gjordes.404 Genom källan, som enligt sektionen i ibland hade viss insyn i verk- samheten, fick också säkerhetspolisen 1990 tillgång till en lista med uppgifter om samtliga anställda. Källan lämnade vidare information som pekade på att kontakter fanns mellan Emmaus-Björkå och ut- omparlamentariska grupper som Plogbillsrörelsen. För säkerhets- polisen innebar detta en ny dimension i hotbilden: Dessa knapphändiga uppgifter tyder på att och därmed KPML(r) har goda förbindelser med de utomparlamentariska grupperna i landet. Om det finns en målmedveten infiltration och styrning från partiet är denna mycket svår att upptäcka. Det är önskvärt med ökad uppmärksamhet för att kunna do- kumentera dessa samband. Avspänningen och föränd- ringen i kommer sannolikt att innebära att man inriktar sig på mer inhemska frågor såsom kärn- kraftsavveckling, och EG etc. Uppgifterna måste dock sägas ha varit överdrivna. I själva verket tycks det ha handlat om att en av de anställda vid var mycket aktiv inom Plogbillsrörelsen. Detta faktum borde också ha gett en tankeställare: Plogbills- PM 3/4 1990. Akt (KPML(r) ). 403Emmaus Björkå 25-årsjubileum . PM 28/6 1990. Akt 829500- 1112 löpnr 1. 404PM, Sektion GV, 14/8 1990. Akt löpnr 1. rörelsens pacifistiska grundidé är nämligen i princip oförenlig med KPML(r):s leninistiska ideologi. Att en plogbillsaktivist kunde verka inom borde därmed ha lett till att omprövade frågan hur sambandet mellan och (r) egentligen såg ut. Så skedde emellertid inte och säkerhetspolisen lät registre- ra plogbillsaktivisten som medlem i KPML(r).405 Detta trots att det framstår som osannolikt att KPML(r) skulle acceptera en pacifist och plogbillsaktivist som medlem. Stöd för sambandet mellan KPML(r) och Emmaus-Björkå ansåg sig säkerhetspolisen dock ha funnit 1992 då det konstaterades att KPML(r):s kontaktperson i hade samma telefonnummer som Emmaus-Björkå.406 intresserade sig för de interna problem som kunde skönjas inom Emmaus-Björkå. i fick bl.a. information om att ekonomin var dålig vilket bl.a. var en följd av betungande energikostnader.407 intresse för Emmausrörelsen har i första hand varit rik- tat mot Björkå men även de andra avdelningarna har ägnats visst in- tresse. lade säkerhetspolisen upp en ny sakakt för den nybildade i . Trots att uppgifter saknades om eventuell koppling till KPML(r) registrerades före- ningen som lokalorganisation inom KPML(r).408 I samband med att sakakten lades upp konstaterades att föreningens ordförande var registrerad som medlem i KPML(r) samt att kassören fanns regi- strerad i arbetsanteckningar efter att ha deltagit i ett offentligt möte på där talade.409 Ytter- ligare en finns i . Liksom Emmaus- Björkå har inskrivet i stadgarna att föreningen är partipolitiskt obunden. Föreningen hade också vissa fastlagda riktlinjer som skulle ligga till grund för behandlingen av nya medlemskap i föreningen. Av dessa riktlinjer framgick att: Som medlem måste man - kunna ställa upp på föreningens målsättning som står i stadgarna, särskilt föreningens partipolitiska 405Se handlingar i personakt. 406Föreningen – Arbetsgrupp i KPML(r). PM, länssektionen i 25/8 1992. Akt löpnr 2. 407Ang förhållanden på . PM , , 3/12 1997. Akt löpnr 3. 408Detta framgår av registreringskoden: 3005-010504 - vilket betyder lokalorganisation till KPML(r). Akt (/KPML(r)). PM RPS/Säk, 23/8 1990. Akt (/KPML(r)). obundenhet, och stödet till antiimperialistiska organi- sationer.410 gjorde författningsskyddet i en översyn över Emmausrörelsen och hävdades följande om föreningarna i Björ- kå, och : De tre Emmausföreningarna arbetar relativt själv- ständigt gentemot varandra och har egna styrelser. Föreningarna är lokalavdelningar till KPML(r) och för att bli medlem måste man genomgå studier i marxism-leninism och i föreningens historia och mål- sättning. avsätts tid för detta.411 Till stöd för detta påstående anfördes inga som helst belägg. ingår Emmausföreningarna tillsammans med biståndsgrupp- erna Brödet och Fiskarna i , Biståndsgrupp samt Insamlingsgruppen i i paraplyorganisationen lidaritet. ansåg sig dock 1994 inte kunna peka ut även dessa grupper som lokalavdelningar inom KPML(r). Några fakta som belägger att alla organisationer som ingår i PS [Praktisk Solidaritet] skulle vara lokalorg- anisationer till KPML(r), med krav på partiskolning för medlemmar, finns dock inte även om det inte kan anses för helt otroligt.412 När Biståndsgrupp registrerades med egen sakakt gjor- des detta med följande formulering: Org bedriver enl uttalanden i massmedia bistånds- verksamhet i . Det har emellertid klart fram- gått att biståndsverksamheten utgör en mindre del därav och att den politiska aktiviteten med klar an- knytning till KPML(r) är den mest dominerande.413 410Riktlinjer för medlemmar i föreningen som ligger till grund vid bedöm- ning av ansökan om röstberättigat medlemskap. Akt löpnr 1. , författningsskyddet 6/5 1994. Akt () löpnr 1. 413Akt (Biståndsgrupp). I akten finns dock inga handlingar som visar hur i kommit fram till att det klart framgått att biståndsverksamhet mera är en biverksamhet och den politiska verksamheten till för- mån för KPML(r) dominerar. Sammanfattningsvis kan sägas att bedömning att Emmausföreningarna utgör dolda lokalav- delningar till KPML(r) inte vinner entydigt stöd i det källmaterial som gåtts igenom. Artikeln från Proletären utgör inget belägg för att Emmaus-Björkå som sådant och skulle vara att betrakta som en lokalavdelning. Beträffande övriga två före- ningar, och , har över huvud taget inga belägg för detta återfunnits i . framträdde en ny politisk organisation på vänsterkan- ten med följande paroller på sitt program: -För en rättvis fördelningspolitik! -Stoppa nedskärningarna inom skola, vård och om- sorg -Dela på jobben - 6 timmars arbetsdag! - sänk pensi- onsåldern till ! -Återställ ersättningsnivåerna till ! -Tafsa inte på ATP och arbetsrätten! -ut ur EU!414 Organisationen var en partipolitiskt obunden enhetsfront och in- neslöt personer från såväl KPML(r) som och socialdemokraterna. Enligt vad uppgivit i sina memo- arer kom dock initiativet till bildandet från KPML(r).415 höll Enhetsinitiativet sin konstituerande kongress och antog då stadgar samt beslutade om en politisk plattform. I samband med kongressen skrev föl- jande om den nya organisationen: Till skillnad från den närmast gängse trenden att byg- ga upp nätverk mellan olika enskilda, grupper och organisationer, har Enhetsinitiativet valt en annan väg och bygger upp en organisation med individuellt 414Se flygblad i akt (Enhetsinitiativet). 415Baude, : Mot strömmen i svensk politik under s. 290-295. Omkring 1 000 medlemmar lokalgrupper har Enhetsinitiativet vid sitt grundande. Redan från början har KPML(r) haft ett stort infly- tande inom Enhetsinitiativet, vilket också avspeglas såväl i programmet som i valet till ny styrelse. Men det stora inslaget i styrelsen av oberoende aktivister, som från Safe i , , fackordförande vid i Jönkö- ping och , stridbar fd socialdemokrat i , för att Enhetsinitiativet verkli- gen kommer att kunna spela en roll som bred enhets- rörelse.416 Att KPML(r) utövade ett stort inflytande över Enhetsinitiativet var också den huvudsakliga anledningen till att kom att intres- sera sig för organisationen. I en PM daterad konstaterade att ingenting framkommit som pekade på att verksamheten var helt eller delvis styrd av KPML(r) men ett visst inflytande över verksamheten bör partiet ha eftersom ledande per- soner inom partiet engagerat sig så starkt inom Enhetsinitiativet. Det noterades också att ingick i interimsstyrelsen.417 bedrevs viss övervakning mot torgmöten med Enhetsinitiativet och kartlade också vilka i ledande ställning som tillhörde KPML(r), vilket visade sig vara en mindre andel av organisationens lokala kontaktpersoner.418 övervakade en demonstration i riktad mot regeringens högerpolitik. I den spanings-PM som därefter upp- rättades betecknades den man som sökt polistillstånd för demon- strationen som en politiskt oberoende aktivist och debattör med klar vänsterprofil. Vidare rapporterades att inga incidenter inträf- fat i samband med demonstrationen.419 Vid det här laget torde det ha stått klart för de flesta att Enhets- initiativet var en inrikespolitiskt orienterad vänsterorganisation med profilering mot frågor som fördelningspolitik och nedskär- ningar inom vård, skola och omsorg. Den enda fråga av utrikespoli- 416Artikeln i finns att läsa på Internet: () PM 1/10 1996. Akt (Enhetsinitiativet). 418Lokala kontaktpersoner för Enhetsinitiativet. PM 19/11 1996. Övervakning av torgmöte 5/10 1996. PM 20/11 1996. Lokala kontaktpersoner för Enhetsinitiativet 1997. PM 22/4 1997. Akt (Enhetsinitiativet). 419Enhetsinitiativets demonstration i . PM 15/9 1997. Akt (Enhetsinitiativet). tisk karaktär som drevs var ut ur EU. Däremot fanns inga revolutionära målsättningar uttryckta och inte heller fanns någon koppling till främmande makt eller till utländska befrielse- eller ter- rorgrupper. Inflytandet från KPML(r) var sannolikt betydande, vilket också tidningen konstaterat.420 Var då detta något för att ägna sig åt? Ja, uppenbarligen ansåg man det även på hög nivå inom organisationen. formulerades av Sektion Väst inom säkerhetspolisen en begäran om spaningsinsats mot ett torgmöte i med Enhetsinitiativet. Den begärda spaningsinsatsen motiverades på följande sätt: är en organisation som bildat grup- per på en mängd olika platser i landet . Man räknar med ett tusental medlemmar spridda över . Medlemmarna har sina rötter i olika vänsterorganisationer, från socialdemokrater till KPML(r). Det är anmärkningsvärt att sistnämnda or- ganisation är med då de tidigare inte allierat sig med andra grupperingar. Enhetsinitiativet riktar sin verk- samhet mot högerpolitiken som de anser förs i landet. Enligt ett tillstånd för Enhetsinitiativet om appell- möte i framgår att en N.N. [namn borttaget, MH] tillhörande KPML(r), är sökande. Mötet skall hållas på i , ovanför Torggrillen. Det är av vikt att få en uppfattning om intresset för appellmötet, vilka som agerar och att få personer som deltar fotograferade.421 Spaningsinsatsen godkändes av huvudenhetschefen i och gavs därmed sanktion på mycket hög nivå inom . Torg- mötet blev dock inställt och spaningen därmed resultatlös. Säker- hetspolisens intresse för Enhetsinitiativet var som framgått ovan kopplat till KPML(r):s verksamhet inom organisationen och synes ha avvecklats i samband med att de hemliga tjänsteföreskrifterna upphörde . I akt över Enhetsinitiativet finns dock en del flygblad som samlats in . 420Miljöpartiet i skulle 1999 gå än längre och beteckna Enhetsinitiativet som KPML(r):s täckorganisation. EU-aktuellt 10/6 1999. 421Begäran om spaningsinsats. Sektion V, 29/9 1997. Akt (Enhetsinitiativet). 3.6Registrering - regelverk och praxis I likhet med vad som gällt för andra organisationer som säker- hetspolisen har intresserat sig för har registrering av medlemmar och sympatisörer till KPML(r) skett dels i centralregistret, dels i arbetsregister som förts både lokalt och centralt. KFML(r) fanns med redan i den första förteckningen över organisationer som sä- kerhetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet, bilaga 1 till HT 16, vilken trädde i kraft . När systemet med hem- liga förteckningar över organisationer upphörde var KPML(r) den enda organisation som fanns kvar på listan. Ned- an följer en genomgång av de principer som varit gällande för regi- strering i centralregistret samt i olika arbetsregister. Dessutom re- dogörs för registreringen av medlemmar i och . 3.6.1Centralregistret (CR) Regelverket för registrering av medlemmar och sympatisörer till KPML(r) har granskats av i dess rapport nalkontroll - som publicerades . anförde här att både HT 15 och HT 16 i sin praktiska tillämpning kunde leda till registre- ringar som stod i strid med det personalkontrollkungö- relse införda förbudet mot registreringar enbart på grundval av ut- tryckt politisk åsikt. fattade RPS i plenum beslut om att medlemskap i (r) skall leda till registrering. Detta motiverades med att medlemskap i förbundet alltid krävde genomförd utbildning i partiskola eller liknande. Detta beslut re- sulterade 1974 i HT 20. Även denna föreskrift kritiserades av som inte ansåg det klarlagt att medlemskap alltid föregicks av utbildning i partiskola eller motsvarande. Att medlem- skap i sig bedömdes vara grund för registrering fick också till följd att personer som enbart deltagit i föreningsmöten ibland kunde re- gistreras. Detta eftersom säkerhetspolisen i vissa fall presumerade att deltagarna även var medlemmar. Även detta förhållande kritise- rades av Registernämnden.422 Vidare utredning i ämnet styrker bedömning i denna fråga. I allmänhet krävdes partiskola för att medlemskap 422 Personalkontroll - . Rapport till regeringen av beslutad s. 40-63. skulle beviljas men det var inget formellt krav och det går inte att fastslå att alla medlemmar genomgått sådan utbildning som före- skrivs i tjänsteföreskrifterna.423 Den avgjort vanligaste registreringsgrunden var ledande ställ- ning följt av partiskolning och verksamhet i hemliga celler. framhöll i sin rapport att såvitt nämnden kunnat be- döma hade registreringen på grundval av medverkan i hemliga celler skett helt i enlighet med gällande regler.424 Denna bedömning visar sig dock vid en närmare granskning tveksam. Frågan är: Var celler- na verkligen hemliga? En kommunistisk particell kan vara antingen öppen eller hemlig. I de av Komintern och SKP utfärdade instruktioner- na, vilka även publicerades av KFML(r) 1975, varnades bestämt emot allt hemlighetsmakeri. Hemligt arbete ansågs kunna skada partiarbetet och borde endast förekomma i tider av illegalitet. Där- emot rekommenderades restriktivitet med att nämna namn på per- soner med förtroendeuppdrag på arbetsplatserna med hänvisning till risken för svartlistning.425 I den instruktion för driftcellsarbetet som KFML(r):s driftcells- utskott utfärdade nämns inget om hemlig cellbildning. Där- emot talades i instruktionen mycket om agitation och propaganda på arbetsplatserna vilket i längden svårligen låter sig kombineras med hemlighetsmakeri.426 I Proletären publicerades ofta uppmuntrande artiklar om celler på olika företag. Det förekom även att bilder publicerades som t.ex. i nr 15/1974 där driftcellen på Uddevallavarvets månatliga bokbord i matsalen pre- senterades, eller i nr 12/1975 när ordföranden i fraktionsledningen för driftcellerna i intervjuades. , när det efter sjukhusaffären blivit känt att myndigheterna försökt kartlägga hemlig cellbildning, presenterades den hemliga cellen på Sahl- grenska sjukhuset med namn och en glatt leende gruppbild.427 423I en appell från KFML(r):s organisationsbyrå uppgavs följande: Studiet av grundkursen (som fortfarande i allmänhet är ett krav för medlemskap) måste skiljas ut från det övriga sympatisörarbetet och bedrivas för sig. Se: artikeln måste genomföra övergången till . Proletären nr 27/1972. 424Registernämndens utredning , s. 71. 425Instruktion för driftcellsarbetet. HS-Offset , 1975. 426Detta förhållande synes även säkerhetspolisen ha noterat. I en kvartalsöversikt nr 3/1978 hävdades att: Partiet ägnar sig inte åt vad som normalt avses med facklig verksamhet. Tvärt- om försöker man störa och skada det reguljära fackliga arbetet. Man har på olika ar- betsplatser s.k. hemliga arbetsplatsceller. Det säger sig självt att sådana celler för att ha någon framgång i sin kamp inte kan förbli hemliga. Akt 5:721 d 1-28 löpnr 17. 427Här är den hemliga cellen!. Proletären nr 45/1975. Även GT uppmärksammade det märkliga i att KFML(r):s celler betraktades som hemliga: Cellerna – okända för vem?. GT 1/11 1975. GT publicerade också en bild som visade r-are som tågade med stan- dar från driftcellerna på och . Trots dessa påpekanden kan det naturligtvis inte uteslutas att det vid någon arbetsplats förekommit cellbildning som varit hemlig i formell mening. Det finns dock inget som tyder på att säkerhets- polisen någonsin har utrett detta. KPML(r):s driftceller har regel- mässigt och rutinmässigt bedömts vara hemliga celler i tjänstefö- reskrifternas mening även om de verkat helt öppet.