sou · GQB392d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Han tänkte inte på vem som betalade dessa kurser. Konferenserna omgavs av mycket hysch-hysch och det framhölls att det var otroligt viktigt att hålla tyst om dessa kurser. Han känner igen namnet , troligen från en konferens på . Det kan nog ha varit . Han hade intrycket att det var en rikstäckande konferens och det var inte många personer från varje ställe. Han vet inte vem som stod för kostnaderna i detta fall.77 Det tycks av vittnesmålen att döma som att det handlar om fler än en konferens där och/eller deltagit. 9.8SAP, vilda strejker och extremvänstern Med tanke på uppgifterna om verksamhet och Foresta- konferenserna finns skäl att närmare studera hur man inom SAP betraktade den politiska omgivningen på vänsterkanten. Det går väl knappast att föreställa sig vilken chock det var för socialdemokraterna och LO då gruvstrejken bröt ut . Måltavlorna för de strejkandes anklagelser utgjordes näm- ligen inte bara av det statliga utan kanske framför allt av det lokala facket, samt LO-ledningen. Gruv- strejken blev därför för vänstern en bekräftelse på den socialde- mokratiska arbetarrörelsens svek och klassförräderi. På förvintern 1969 protesterade gruvarbetarna i mot sänkningen av 77 Samtal med . ackordslönen och vägrade de att fortsätta arbeta. Strejken spred sig till gruvorna i och och nästan 5 000 arbetare deltog. Lönerna var inte enda orsaken till strejken, arbetarna protesterade också mot rationaliseringar, avske- danden, omplaceringar och skiftarbete. De strejkande arbetarna ställde omgående facket åt sidan och bildade en egen 27-manna- delegation som ställde mycket långtgående krav på arbetsgivaren. Strejkkassan var snart förbrukad och från fackföreningsrörelsen var naturligtvis inget stöd att vänta. Än mer generande för denna var att insamlingar över hela landet kunde göras för att garantera den fortsatta strejken. gjorde LO:s andre ordförande ett försök att få kontakt med de strejkande vilket småningom lyckades. Efter nästan två månaders strejk kunde man enas om ett bud och arbetet återupptogs. , då anställd vid LO, fick samband med strejkerna i malmfälten LO-ordföranden uppdrag att söka ta reda på om konflikten organiserats av finska kommunister. hade nämligen fått en sådan uppgift från . besökte många finska gruvarbetarfamiljer och fann att de finska kommunisterna inte hade kapacitet att organisera någonting, vilket han rapporterade till . Han misstänker att den rapport som föranlett oro kom från IB/03. Genom någon, antag- ligen eller , fick uppfattningen att var införstådd med IB:s verksamhet.78 IB-aktivitet i samband med strejken Journalisten och författaren skriver i sin biografi om (1989) att det dröjde innan denne förstod vad som egentligen hänt i samband med strejken. Detta, menar , framgick av hans förvirrade sidokommentarer om en kommunistisk konspiration och att en av strejkledarna skulle vara sexuellt avvikande.79 skrev att hade sänt egna medarbetare upp till för att spionera på de strejkande. Denna tråd togs upp av och i samband med IB-avslöjandet när de skrev att var själv uppe i /under gruvstrejken på spionuppdrag. Vid en presskonferens i samband 79Elmbrant (1989) s 93. med avslöjandet 1973 kommenterade försvarsminister påståendet: Det har jag inte kontrollerat, ja vi kan, jag har inte hunnit tala med honom, honom är jag personligen god vän med sedan gammalt, det är och han har varit i denna verksamhet tidigare. Men han har andra uppgifter som ger honom mycket stor anledning att befinna sig i ibland, det kanske jag kan tala om. Men det har jag faktiskt inte kontrollerat. Jag har frågat om han har skickat upp som tidningarna skrivit, han bara skrattade och sa att han aldrig, inte talat med Paues.80 Vid en riksdagsdebatt togs frågan åter upp och var då mer bestämd: Jag har sett tidningsuppgifter om det, men IB har ingen agent som har skickats till Kiruna.81 Det är dock helt klart att varit i under strejken. Den säkraste källan till detta är hans eget vittnesmål i ett förhör med där även datumet för vistelsen lämnas. I en sammanfattning av förhöret skriver : bestrider att han – vilket uppgivits i FiB/Kulturfront, under besökt i syfte att bevaka konflikten. Han besökte den 30 .12. 1969 men det var ett helt annat ärende. IB hade inget som helst intresse av gruvkonflikten.82 Den enda kommentar som fällt i saken är helt av- visande: var inte anställd vid IB när han var uppe i Malmfälten. Ointres- sant anledning till varför han var där.83 hävdar i förhör inför SÄKO att han inte var i för att övervaka strejken. Det var ett helt annat ärende; han skulle stödja en socialdemokrat i , , och vara med på en diskussion. Han träffade en person i ledningen för arbetarkom- munen som ville ha Paues´ stöd för dennes linje.84 åkte aldrig upp till Malmfälten fast han uppenbarligen gärna ville. I stället var det och 80Uppteckning från presskonferensen . Svar på interpellation nr 86 ang den s.k. informations- byråns verksamhet. 82Chefsåklagare förhör med . Förvaras i 3:7 402, löpnummer 4C. 83Häger & samtal med . som reste dit och det är sannolikt dessa som avses i Hem- mets Journal. Deras resa resulterade i några rapporter om strejken varav en rapport, skriven av , sändes vidare till säkerhets- polisen.85 har i samtal med underrättelseutredning berättat att IB faktiskt hade ett intresse av vad som skedde i sam- band med strejken. Han redogör för hur vi slog i våra register för att se om dom fanns där och en del fanns och andra fanns inte med anspelning på de aktiva i sammanhanget. På fråga om vad som föranledde detta svarade Isacson att det handlade om en operation som kallades Rödluvan. Denna innebar att det hade kommit till viss persons kännedom att den dåvarande ryske korrespondenten för Izvestia i , via vissa mellanhänder i , skulle vidarebefordrat pengar och moraliskt stöd till de strejkan- de. Misstankarna gjorde gällande att strejken mer eller mindre skulle ha blåsts upp och understötts av ryssarna. Isacson: Och denne korrespondent bodde på ett hotell här i som bara låg från operationsavdelningens lokaler på , han skulle där på hotellet ha haft kontakter med en flicka som var rödhårig, därav namnet på operationen och hon skulle i sin tur ha vidarebefordrat det hela till några andra personer. Det hela visade sig vara en flopp.86 Utöver denna operation hade Isacson ingen kunskap om ytterligare IB-intresse för gruvkonflikten. Isacson hade lämnat liknade upp- gifter om operation Rödluvan i en artikel i där viss ytterligare information framkommer. Det framgår att hotellet hette och att pengarna ursprungligen skulle ha kommit från ryska LO och rört sig om . Både den misstänkta kvinnliga agenten (som skulle ha arbetat på hotellet) och korrespondenten (som uppgavs arbeta i ) skuggades enligt Isacson . Några upp- gifter om att kvinnan skulle varit agent eller att pengar förmedlades kunde dock inte konstateras. Det finns ingen anledning att betvivla Isacsons uppgifter an- gående nämnda operation. Bland de IB-handlingar som inkom till säkerhetspolisen finns en rapport om en korres- pondent för APN:s stockholmskontor och dennes besök i Norr- botten. I rapporten förekommer också uppgifter om en rysk 85Mårten har i samtal med SÄKO berättat om resan till . underrättelseutredning, arkivmaterialet. Dnr YK 2866. kvinna som sägs varit turistvärdinna hos Intourist. I rapporten görs ingen koppling till gruvstrejken men det kan ha varit dessa upp- gifter som legat till grund för uppfattning.87 Inom SAP:s ledning var man mycket uppmärk- samma på extremvänsterns verksamhet, vilket bl.a. framgår av det faktum att lät sammanställa ett flertal rappor- ter om bl.a. vilda strejker, KFML och Kfml(r). Dessa rapporter gick sedan vidare till säkerhetspolisen, oklart dock vem som överlämnade dem (se mer om detta i kapitel SAP:s samarbete med säkerhetstjänsterna; Källa A.C). lät också upprätta ett formulär som sändes till partidistrikten, där man skulle fylla i uppgifter om varje vild strejk.88 I arbetar- kommuns verksamhetsberättelser för åren 1971–1974 kan man se en tilltagande uppmärksamhet hos det socialdemokratiska partiet för vänsterextremisternas verksamhet i staden. (o)ron på arbetsmarknaden i kombination med de olika extremist- gruppernas aktiviteter gör att den politiska beredskapen på arbets- platserna även måste vara hög. Därför måste arbetet under det kommande verksamhetsåret inriktas på att ytterligare stärka fackklubbarna. utbröt en vild strejk vid Arendalsvarvet i . Det fanns ett flertal tecken som tydde på att strejken initierades av medlemmar i (r)89 . Detta föranledde följande notering verksamhetsberättelse: socialdemokratiska fackklubb visade under oroligheterna på Arendalsvarvet vilken viktig funktion en väl fungerande fackklubb fyller. Extremistgruppernas försök att slå sönder fackföreningsrörelsen måste stoppas. Skenbart har extremisternas aktiviteter på arbetsplatserna dämpats efter händelserna på Arendalsvarvet 1972. Det är dock bekant, att flera större arbetsplatser i är utsatta för en ständigt ökad infiltra- tion av extremister. Fackklubbarna kan här komma att spela en av- görande roll för händelseutvecklingen. 87Rapporten, daterad , förvaras i , löpnummer 41, s 1340-1341. 88Formuläret, avbildat i Kommunistjägarna (1990), är daterat . En viss avmattning av extremistgruppernas aktiviteter har kunnat iakt- tagas på vissa större arbetsplatser, men dyker grupper av detta slag upp på nya områden. Även fortsättningsvis måste fack- klubbarna ha en hög beredskap mot politiska motståndare av olika typ. Med början 1975 – då sjukhusspionen avslöjades – upphör note- ringar av ovanstående typ helt i årsberättelserna, åtminstone som överblickats i samband med den här undersök- ningen, d.v.s. fram till och med 1980.90 Den tudelade hotbilden – en blandning av nationellt säkerhets- ansvar och omsorg om det egna partiet – framgår av ett anförande som chef höll inför SAP:s verkställande utskott. hade KFMLr bjudit in företrädare för till ett antal valdueller. Partiet hade avvisat förfrågan men såg sig av olika skäl, antagligen sådana som och här anfört, nödgat att ta upp frågan om KFMLr i partiets verkställande utskott. Så skedde då inledde mötet med att berätta att redogörelser vi fått om KFMLr:s arbetsmetoder och framtidsplaner gör det nödvändigt att partiet och fackföreningsrörelsen mer aktivt och bestämt tar itu med KFMLr. Om man inte gjorde detta, menade , skulle man riskera att få en rad vilda strejker som utåt sett kommer att framstå som framsprungna ur reella missnöjesanledningar på arbetsplatserna, men som i själva verket organiserats av KFMLr. Därefter överlämnade han ordet till för en redovisning av de erfarenheter man inom den fackliga rörelsen i har av KFMLr:s agerande, bl.a. av .... , som tillsammans med och deltagit i en av de av arrangerade Forestakurserna, berättade initierat om KFMLr och den inträffade : Den vilda strejken vid Arendalsvarvet var en generalrepetition av vad som var meningen skulle fortsätta vid och Udde- vallavarven. Man siktade på att få en konfrontation, inte bara med varvsledningen och den fackliga organisationen utan också med ord- ningsmakten och eventuellt militären. Men konfrontationen uteblev och det har utlöst stor besvikelse bland Kfml(r)-arna. Den främsta anledningen till att Kfml(r) misslyckades med Arendalsaktionen var 90 Årsberättelserna har ställts till förfs förfogande av TV 4-journalisten som använde dem i sitt researcharbete rörande IB och det socialdemokratiska partiet i samband med . att vi hade vetskap om deras planer. Misslyckandet vid Arendalsvarvet ledde till självprövning och nya planer för framtiden.91 Hur det kom sig att vi som säger, kände till KFMLr:s planer framgår inte. Kommissarien vid säkerhets- polisens sektion i har dock berättat att han bistod någon inom ledning med informationer om var och när KFMLr tänkte sätta in vissa aktioner.92 har i samtal med SÄKO berättat att fick informationer från en f.d. säkerhetspolis i om detta säger att troligen förväxlat honom med just som på en kurs hade berättat att han i samband med en strejk vid hade haft kontakt med Axel . hade själv ingen kontakt med Axel eller någon annan person från säker- hetspolisens sektion i Göteborg.94 har i förhör inför SÄKO förnekat någon sådan kontakt.95 Paues´ uppgifter förtjänar dock viss tilltro. har nämligen i samtal med berättat att Axel – via dök upp när det var som jävligast på . kunde, enligt förse oss med informationer om hur den våldsamma urladdning, som planerades, var organiserad, till exempel varifrån i det skulle utgå bussar med KFMLr:are. säger dock att han vid tillfället inte själv hade någon kontakt med Eriksson.96 Det förefaller således fullt logiskt att vid kursen på Foresta skulle ha berättat om den då avslutade strejken vid och roll i samband med denna. Dessutom har berättat att Axel hjälpte till med att katalogisera vilka hot som riktats från KFMLr mot bl.a. just . Det är rimligt att anta att också en sådan uppgift ursprungligen lämnats till av just . Per har lämnat uppgifter som visar vad det egent- ligen handlade om för uppgifter som man fick från . Vid någon av de konferenser om den fackliga situationen, där Fager- ström deltog, berättade en facklig företrädare från , , om hur man i hanterat Arendals- strejken. strejken skulle börja hade någon, vet inte vem, stulit ett körschema för strejken ur en bil. 91SAP: VU protokoll , . 92Förfs samtal med . 96Kokk (2001) s 263. tror inte att det var någon med anknytning till partiet som ordnade detta. Av körschemat framgick att strejken skulle börja med att ett antal strejkvakter skulle placeras vid huvudin- gången till varvet. Av det skälet lät man spärra av vägen fram till varvet och i stället fick arbetarna åka med buss in på området. Man fick också reda på att ett strejkmöte skulle hållas vid en viss tid- punkt i den s.k. skrovhallen. Man såg till att några personer arbetade över och skramlade med stora plåtbitar så att mötet blev omöjligt att genomföra. Dessutom framgick av körschemat att strejkledningen skulle ringa GT kl. 8.00 en viss dag och säga att strejken var ett faktum. berättade att man därför såg till att ringa GT redan 7.45 för att säga att det inte var aktuellt med någon strejk. hade tillgång till dessa uppgifter då han tillsammans med författade en pamflett om KFMLr och deras arbetsmetoder men eftersom han förstod att informationen härrörde från stulet material ville han inte använda sig av det.97 Inför SAP:s VU berättade 1973 vidare att vilda strejker nu planerades vid bl.a. där de fackliga valen förväntades bli ett trekantsval, d.v.s. det kommer att utkämpas mellan oss, Kfml(r) och vissa borgerliga grupperingar.98 Gjorde Kfml(r) som allmänt agiterade för att ställa facket åt sidan, ändå anspråk på att vinna fackliga förtroendeposter? I samtal med författaren 1997 hävdade att så inte var fallet med Kfml(r), visserligen fanns inom SAP en viss oro för sådan inbrytning men menade att r-arna inte var ute efter att komma över poster inom facket. De ville nog inte bli komprometterade med aktiva roller i facket för det skulle kunna innebära att de tappade sin revolutionära framtoning och trovärdighet, hävdade han.99 Ändå uttryckte mycket tydligt sådan oro inför VU 1973 då han påpekade att det på arbetade över 10 000 man och det skulle vara ett svårt bakslag för oss om vi förlorade den arbetsplatsen. Som synes finns det ett klart partipolitiskt tänkande hos i enlighet med vad som hävdats inför SÄKO av bl.a. . Detta understryks vidare då beskrev situationen på sin egen arbetsplats där situationen var något annorlunda än på : På arbetar en annan Kfml(r)-grupp. Där ställer man inte upp några motkandidater till oss. Inte heller vpk ställer upp utan har 97Samtal med Per . 98SAP: VU protokoll . 99Lampers: Granskningsmakten och sjukhusaffären i , bilaga 1 s 6. C-uppsats, (1997). förklarat att man har för avsikt att driva politik vid sidan av verk- stadsklubben. Deklarationen beror på att vpk befarar att lida ett svidande nederlag i valet. kommer således även efter valet att ha en helt socialdemokratisk styrelse. Därefter kom in på förföljelsen av enskilda inom facken, faktorer som också påtalat: Genomgående för Kfml(r) är lögnen och det systematiska förtalet av fackliga förtroendemän. Klubbordförandena är personligen svårt ut- satta och förföljda. Det är därför viktigt att partiet tydligare och bestämdare än visar att det står bakom och odelat stöder klubbarna. Bland Kfml(r):s övriga aktiviteter kan nämnas att man gör en noggrann kartläggning av industrivärnet. Man ställer mycket långt- gående krav på sina medlemmar. En arbetare som vill flytta får inte göra det utan partiets godkännande. Partiet har en egen arbetsför- medling och bestämmer till vilken arbetsplats den arbetssökande ska flytta. Liberalism medges inte som det står i ett av cirkulären. Medlemmarna uppmanas uppträda som mönsterarbetare och på alla sätt söka vinna sina arbetskamraters förtroende innan de börjar agera politiskt. Kfml(r) har startat sin första partiskola och ett stort antal studie- cirklar kommer att organiseras. Det rör sig om 20–30 cirklar på och lika många på och i hamnen och på SKF. Kfml(r) är bara men deras första maj-tåg var det största i – och det yngsta. Kfml(r):s nämnda planer går ut på att engagera medlemmarna starkt i arbetsmiljöfrågorna. Särskilt aktiva avser de att vara på varven, där arbetsmiljön lämnar mycket i övrigt att önska. Naturligtvis kommer man att hävda att den fackliga rörelsen och socialdemokratin bär en stor del av skulden till att arbetsmiljöerna är sådana trots regeringsinnehav. Här kan infogas att i samtal med nämner att ett av de problem som socialdemokraterna ställdes inför var att de nya revolutionära grupperna i sin propaganda knöt an till ett berättigat missnöje och därav en berättigad radikalism eftersom det fanns både klasskillnader och arbetsmiljöfrågor att anspela på.100 Detta är ett exempel på vad som uppenbarligen kunde te sig utmanande för SAP. Men där fanns även utnötningstaktiken gentemot partiets fackliga företrädare och också våldsdimensionen. Detta återkommer till i sitt anförande inför partiets VU 1973: 100 Kokk (2001) s 259-260. Vi som tvingats följa Kfml(r):s verksamhet och som börjar få grepp om deras metoder och planer, har den bestämda uppfattningen att vi nu måste gå till motattack. De kan inte få fortsätta sin aggression bland invandrare och missnöjda svenskar. Det skulle skada tilltron till vår rörelse om Kfml(r) får hållas utan att partiet och fackförenings- rörelsen reagerar. Klubbordförandena och andra aktiva kommer då inte att orka hålla stånd. Kfml(r) är beredda att använda våld för att nå sina syften. Vid den s.k. Hagaockupationen var t.ex. Kfml(r)-arna beväpnade med långa boll- trän genom vilka man slagit spikar. Dessutom hade man plastpåsar med makadam avsedda att användas om man råkade i slagsmål. Kfml(r):s tidning har använt ytterst grova till- mälen mot socialdemokratin och den fackliga rörelsen. I det senaste numret talar man om socialdemokratin, ett stinkande lik och beskyller oss för systematiskt förräderi e.t.c. Då vi går till motattack bör vi koncentrera oss på sådant som vi kan belägga och inte göra som militären som beskyllde Kfml(r) för sabo- tage utan att kunna med ett enda exempel belägga sina beskyllningar. Ett lämpligt tillfälle att starta attacken mot Kfml(r) är vid det jätte- möte som arrangeras i med och som talare. Efter föredragning var det tur. Ock- så han hade ju varit involverad i den del av IB:s återupptagna verk- samhet som skötte och han närvarade enligt uppgift också vid någon av Forestakurserna. hade varit kommunsekreterare i och beskrev nu inför partiets VU hur Kfml(r) agerade inom socialförvaltningen i . Därefter avslutades mötet med att samtyckte till att något borde göras och att mötet var lämpligt datum. Arbetarrörelsen avvisar de olika extrema sekternas våldsideologi och kommer inte att acceptera den brutalisering i ord och handling av det svenska samhällslivet, som dessa grupper företräder, deklarerade stats- minister i en ursinnig uppgörelse med främst kfml(r) vid den västsvenska arbetarmässan i på lördagseftermid- dagen. Deras förakt speglar deras nederlag, fortsatte och för- dömde med skärpa gruppernas torftiga och eländiga ideologi. rapporterar om i frän attack mot extremvänstern när han tillsammans med LO-chefen inför 7 000 personer i drog igång socialdemo- kraternas valrörelse i . Palmes hårda angrepp siktar in sig på Kfml(r) som ett våldsromantiserande odemokratiskt parti men inget i hans framställning bär spår av den oro för partiets och fackföreningsrörelsens politiska ställning och anseende som Teng- roths inlägg i VU till viss del präglades av. kan inte minnas det ovan nämnda VU- mötet. Han ger dock en beskrivning av situationen inom partiet som stämmer väl in i bilden: Det är närmast sannolikt att vissa potentiella fackliga förtroendemän avstod från att kandidera till fackstyrelser, därför att de inte ville utsätta sig för förlöjliganden och hot om våld. Inom socialdemokrater- na i tyckte man att det var djupt otillfredsställande att man inte lyckades blidka framför allt de yngre grupperna av arbetare, utan att de istället anslöt sig till r:arna vid första maj demonstrationerna. Man diskuterade problemet och orsakerna därtill med den social- demokratiska ledningen.101 hade dock uppfattningen att man från SAP och LO cen- tralt inte riktigt förstod problemen och kulturerna i gruvorna och på varven. Också vittnar om detta; I förstod man aldrig riktigt allvaret i hotet från KFML(r).102 Det är möjligt att och framträdande inför VU motiverades av den kurs på Foresta som arran- gerade . är själv inne på denna tanke i sitt samtal med i dennes . Han menar att – vill minnas att denne deltog i Forestakursen – då kan ha fått idén att kalla några av kursdeltagarna också till VU.103 lämnade sitt arbete vid AMS/IB för att istället bli informationssekreterare hos försvars- minister . arbetade på ännu ett tag tills något mycket drastiskt inträffade – efter att varit sysselsatt inom den hemligaste av världar, fann han sin bild och sitt namn publicerat i en mängd svenska tidningar. Det var och FiB/Kulturfront hade just avslöjat IB:s exístens. fotograferades utanför såväl som och . Detta som ett led i FiB/Kulturfronts kartläggning av IB. 103Kokk (2001) s 459. avslöjades blev namn och ansikte alltså känt för en bredare allmänhet. Detta innebar att inrikesverksamheten åter upphörde. hade fr.o.m. formellt sagt upp sig som chef för . Det har uppgivits att han då genom- gick canceroperation. Frågan om vem som egentligen skulle efter- träda dryftades med departementsrådet vid försvarsdepartementet. Denne, som arbetat vid IB under , var dock tveksam till att själv ta över chefskapet och eftersom statssekreteraren motsatte sig för- slaget blev det inget av det.104 Ännu en person som av blev tillfrågad om han var intresserad att ta över som IB-chef var men också han avböjde.105 anställdes en person som troligen var påtänkt som Elmérs efterträdare eller åtminstone souschef. Det var den f.d. säkerhetschefen på . Denne slutade dock redan efter endast ett drygt år. Flera personer har i olika sammanhang berättat att de uppfattade att skulle efterträda . sekre- terare har uppgivit att skulle bli ny chef men hans nerver höll inte.106 , som sedan tidiga fungerat som siffergranskare av Grupp B/IB:s verk- samhet, berättade för försvarsutskottet att han personligen kände till , dennes sekreterare , dir samt ytterligare några personer. Uppenbarligen nämnde han för utskottet något om att var chef eftersom det i en samtalsuppteckning, gjord av utskottssekreteraren , något förvånat står Ny chef dir ? ?.107 , som var chef för , har hävdat att möjligen var souschef – d.v.s. den funktion som haft . utbildades i underrättelse- och säkerhetstjänst och informerade sig om organisationen.