sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — En del av det arbetet består i att utveckla och använda bättre deflatorer, exempelvis för datorer. De har experimenterat med att använda prisindex för dato- rer. De har också försökt ta fram egna, hedoniska prisindex. Vidare arbetar ONS med att lägga till fler kapitaltillgångar i be- räkningarna av kapitalstockar. En del av arbetet går ut på att för- söka sortera ut vad som skall räknas som IT-kapital. ONS har ut- gått från definition av IT-sektorn och även den mer detal- jerade definitionen av IT-sektorn, som de nordiska länderna tagit fram. På startade statistikbyrån en ny enhet, Business Performance under , . Syf- tet är att ta fram nya undersökningar, inte minst på IT-området, för att få fram underlag för analyser om den nya ekonomin, produkti- vitetsberäkningar, kapitalstockar m.m. Större delen av arbetet del- finansieras av externa intressenter, vilket upplevs som ett potenti- ellt problem när det gäller att kunna göra återkommande undersök- ningar och uppföljande analyser. Enheten försöker bygga upp kun- skap om företagens utvecklingsstrategier, metodfrågor etc. Önske- mål och behov från nationalräkenskaperna inverkar också på in- riktningen av arbetet. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Även statistikbyrå, ABS, har startat en ny verksam- het, Integration & New Economy Statistics Branch. ABS vill utöka IT-statistiken med bl.a. nya undersökningar, men även samla in data om IT från olika redan befintliga undersökningar. Vidare finns planer på att komplettera existerande undersökningar med tilläggs- frågor om IT. Både Statistics och ABS har tagit fram egna definitioner av IT-sektorn. ABS kommer också att bygga upp satelliträkenskaper för IT uti- från input-output-statistiken. Detta görs i samarbete med national- räkenskaperna. publicerades input-output-statistik för IT-sektorn för /1999. För att förbättra dataunderlaget påpekar ABS att det behövs bättre statistik för IT- investeringar (mer detaljerad samt bättre mått på dessa, exempelvis med bättre deflatorer). tar ABS fram ny statistik om hur företag använder IT. Statistiken visar personalens IT-användning totalt sett och är inte indelad efter vilken typ av yrkeskategorier som använder IT inom företaget. ABS kommer också att undersöka om det finns ett samband mellan företagens vinstutveckling (business performance) m.m. och deras IT-användning. ABS saknar mikro- och registerdata över individers kompetens eller utbildningsnivåer, som skulle kunna kopplas till exempelvis företagens IT-användning respektive produktivitetsutveckling. Här har SCB betydligt större möjligheter med tillgången på denna typ av registerdata. 7.2Önskemål om ny statistik på ett antal områden Utredningen gjorde i sitt delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) bedömningen att det var särskilt angeläget att utveckla statistiken på fyra områden där aktuell statistik sakna- des eller hade stora brister. Dessa områden var prismätningar för den privata tjänstesektorn, IT-statistik, input-output-statistik samt kapitalstockar. Dessa områden behandlas i separata avsnitt i kapitel 6 och kapitel 7. Utredningen noterade vidare att det finns ett stort antal andra förslag till statistik på områden där sådan saknas. Det gäller bl.a. korttidsindikatorer för tjänstebranscher, statistik rörande utrikes- handeln med tjänster, finare indelning av företagstjänster i natio- nalräkenskaperna, statistik över den regionala utvecklingen, löne- statistik som täcker nya löneslag som optioner och bonus och som Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt redovisas sammanhållet, detaljerad statistik på hälso- och sjukvårds- området samt mer statistik avseende den offentliga sektorn. Utred- ningen diskuterar i detta avsnitt förutsättningarna för en utbygg- nad av statistiken inom dessa och vissa andra områden. En stor del av den statistik som användarna saknar speglar expan- sionen i tjänstesektorn. Det är en samlad uppfattning att den växan- de privata tjänstesektorn, som står för av BNP, måste beskrivas bättre och utförligare i statistiken än vad som är fallet. Många användare vill ha tillgång till bl.a. korttidsindikatorer, som motsvarar vad som finns på varusidan. För att få en likartad uppsättning indikatorer för tjänstenäringarna behöver statistiken utökas med ett tjänsteproduktionsindex, orderstatistik, heltäckan- de leveransstatistik på månadsbasis samt statistik över kapacitets- utnyttjande. För framtagandet av ett tjänsteproduktionsindex på månad mot- svarande industriproduktionsindex för varor krävs dels underlag om produktionen i olika delbranscher, dels deflatorer. Tillgången till acceptabla deflatorer är det största problemet. Bristen på prisindex för tjänstesektorn har i utredningen identifierats som ett av de vik- tigaste problemen i den ekonomiska statistiken. Utvecklingen av ett tjänsteproduktionsindex begränsas således av takten i utveck- lingen av relevanta prisindex. På detta område pågår ett utvecklings- arbete. Tillgången till månadsinformation avseende tjänsteproduktion är begränsad till detaljhandeln för vilken omsättningsstatistik finns. I övrigt finns endast kvartalsdata över omsättningen. En möjlighet att täcka detta informationsbehov är att införa nya enkäter på månadsbasis. En annan möjlighet är att utnyttja momsinformation. Denna information är emellertid tillgänglig för statistikproduk- tionen först efter månadsslutet. Det kan dock vara möj- ligt att få tillgång till delar av momsstatistiken tidigare. En möjlig- het är att momsuppgifterna, som levereras en gång från , i stället överförs två eller . I där ett tjänsteproduktionsindex är under utveck- ling använder man i vissa fall, i brist på omsättningsdata eller lämp- lig deflator, volymutveckling (t.ex. passagerarkilometer) eller input- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt indikator (t.ex. löner). I vissa fall används kvartals- och årsdata för beräkning av månadsdata. Det brittiska indexet är under utveckling, men det publiceras ändå (under beteckningen experimental) och är mycket väldokumenterat. I finns kvartalsindikatorer för tjänstenäringarnas produk- tion tillgängliga inom ramen för kvartalsberäkningarna av national- räkenskaperna. De tas emellertid fram på en branschnivå, som av många användare anses som för grov. Publiceringen omfattar en ned- brytning på 17 tjänstebranscher varav tre avser företagstjänster. En finare fördelning har bedömts som tveksam ur kvalitetssynpunkt. Med ett bättre underlag skulle det eventuellt vara möjligt att publi- cera indikatorer på en mer detaljerad nivå. Orderingång för tjänster kan vara ett relevant mått för vissa tjänste- branscher. Det gäller exempelvis konsulttjänster, vissa transporter och partihandeln. I andra fall kan förväntad försäljningsutveckling vara mer relevant. För att täcka detta informationsbehov krävs ny uppgiftsinsamling från både små och stora företag. För de stora före- tagen skulle en samordning kunna ske med omsättningsstatistiken. För månadsdata är det emellertid möjligt endast i den utsträckning omsättningsstatistiken skulle komma att baseras på månadsenkäter. Statistik över kapacitetsutnyttjande i tjänstenäringarna kräver en närmare genomgång av inom vilka branscher sådan statistik skulle vara relevant samt hur kapacitetsutnyttjandet skulle kunna definie- ras. Inom industrin mäts utnyttjad maskinkapacitet. För vissa tjänste- branscher skulle en motsvarighet kunna vara tillgängliga antal timmar/ personresurser. I andra fall kan beläggning och utnyttjandegrad vara relevanta mått. Gemensamt för undersökningar inom tjänstenäringarna är att små- företagen har en mycket större vikt än i den varuproducerande sek- torn. Det ställer särskilda krav på insamlingsmetoder och använ- dande av administrativa material för att hålla nere såväl uppgifts- lämnarkostnader som kostnader för insamling av statistiken. Användarna av den ekonomiska statistiken har också uttryckt krav på en mer detaljerad statistik över utrikeshandeln med tjäns- ter. Man hänvisar till den stora skillnad i detaljeringsgrad som före- ligger mellan tjänste- och varuhandeln med utlandet. Varuhandeln finns nedbruten på drygt 10 000 varukoder. Statistiken finns också redovisad på denna nivå. Tjänstehandeln med utlandet samlas in av SCB, på uppdrag av , inom ramen för betalningsbalansstatistiken. Denna utformas enligt internationella rekommendationer från Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt () och EU. Inom EU förbereds f.n. en förordning för betalningsbalansstatistiken, vilken i huvudsak följer nuvarande rekommendationer. Tjänstestatistiken redovisas i enlighet med nuvarande rekommendationer nedbruten på ett 40-tal tjänsteslag. Statistiken över utrikeshandeln med tjänster kommer att tas fram kvartalsvis, inte som . Riks- bankens beställning av statistiken från SCB skall i princip medge samma nedbrytningar på tjänsteslag som . Någon utvidg- ning av antalet tjänsteslag avses inte göras. Från SCB:s sida bedöms en utökning av antalet tjänsteslag inte vara försvarbar med hänsyn till uppgiftslämnarkostnaderna. Med hjälp av information från före- tagsregistret bör tjänstestatistiken kunna redovisas på grov bransch- nivå och även uppdelad på företagsstorlek. Länderfördelad statistik skall kunna redovisas årsvis. Sådan statistik tas fram av och rapporteras till EU, men den publiceras inte av . Tillgången till statistik på tjänsteområdet är också föremål för aktiviteter inom EU. Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK) inbjöd i sin senaste uppföljningsrapport av Action Plan Statistical Programme Committe (SPC) och , Finan- cial and Balance of Payments Statistics (CMFB) att ta fram förslag om förbättringar i tillgången till månads- och kvartalsdata för tjänste- aktiviteter. Ett förslag till prioriteringar för utvecklingen av tjänste- statistiken föreligger . De områden som prioriteras är omsätt- ningsstatistik, priser, arbetskraftskostnader och löner, sysselsätt- ning, tjänster i nationalräkenskaperna samt branschdata från arbets- kraftsundersökningar. SCB har inget att invända mot förslaget. Statistiken finns redan eller kommer att utvecklas. Behovet av regionalt nedbruten statistik har ökat . EU-medlemskapet och dess betydelse för utvecklingen i olika regio- ner är en bidragande orsak. Regionalpolitiken är ett viktigt område för EU och ställer krav på statistik, inte bara för länder utan också för regioner inom länder. Tillväxtpolitikens ökade fokus på regio- ner är en annan orsak. Därtill kommer att informationsteknikens utveckling gör det möjligt att snabbt bearbeta allt större data- mängder och därmed bättre tillgodose behovet av regional statistik. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Decentraliseringen av regionalt utvecklingsarbete ställer sålunda allt högre krav på regionalt nedbrytbar statistik. Tillväxtavtalen och de kommande tillväxtprogrammen bygger på en grundlig analys av näringslivets förutsättningar för utveckling i regionen. De regionala räkenskaperna med uppgifter om bl.a. bruttoregionproduktens ut- veckling är viktiga för att kunna följa den regionala utvecklingen kopplad till de regionala tillväxtavtalen. Detsamma gäller för de programarbeten som aviseras i den nya regionala utvecklingspropo- sitionen. Statistiken på detta område har i allmänhet inte den kva- litet som ofta krävs. Detta gäller såväl aktualitet som innehåll i de statistiska beräkningsunderlagen. Det finns en rad källor som i olika utsträckning kan ge underlag för regionalt nedbruten statistik: företagsstatistiken, kommunernas räkenskaper, regional omsättningsstatistik, regional arbetsmarknads- statistik, arbetskraftsundersökningarna () m.m. , , har i en rapport1 bl.a. föreslagit förbättringar i det statistiska underlaget om regional utveckling. I rapporten framhålls särskilt nedanstående statistik som särskilt vik- tig att utveckla inom det statistikområde, som SCB har ansvar för. En snabbare och mer tillförlitlig statistik över bruttoregionpro- dukten (BRP) är nödvändig. Dessutom menar ITPS att det finns behov av statistiska indikatorer som kan ge en snabb preliminär bild av den ekonomiska utvecklingen i regionerna. En sådan indika- tor kan vara lönesummestatistik på månad eller kvartal med redo- visning på bransch och region. Ett annat alternativ är motsvarande statistik över omsättning. Den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) utgör också ett värdefullt underlag för studier av regional utveckling. Sta- tistiken kommer dock med stor eftersläpning. Den AKU-baserade statistiken är betydligt snabbare, men kan inte användas för analy- ser på lägre regional nivå. Åtgärder för att inom ramen för RAMS producera snabb information om regional sysselsättningsutveckling är önskvärd. Tjänstesektorn är dåligt täckt i den ekonomiska statistiken och därmed också på regional nivå. ITPS pekar på att det saknas tjänste- statistik på arbetsställenivå vilket begränsar möjligheterna att följa den regionala utvecklingen. Enligt ett särskilt regeringsbeslut (N2002/6807/AE) bör företagsstatistiken utvecklas så att ekono- misk information såsom sysselsättning, lönekostnader, produk- 1 Ett bättre beslutsunderlag för tillväxtpolitiken, ITPS A2002:001. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt tionsvärde, förädlingsvärde, investeringar etc. kan redovisas på arbets- ställe- och företagsnivå tillsammans med uppgifter om de anställda. SCB föreslår i sitt budgetunderlag –2005 att ytterligare statistik på kommunnivå anslagsfinansieras. Det gäller bl.a. statistiken över arbetsmarknad och inkomster. Statistiken skulle göras tillgäng- lig kostnadsfritt dels i de statistiska databaserna, dels i en lättill- gänglig portal där överskådlig statistik avseende landets kommuner presenteras. Från portalen finns det möjlighet att skapa länkar till både interna och externa databaser med ytterligare kommuninfor- mation. Statistiken skulle bli tillgänglig inte bara för de kommuner som specialbeställer olika typer av statistik, utan också för samtliga statistikanvändare. Flera användare uttryckte i användarstudien ett behov av komplet- terande lönestatistik. Det gällde bl.a. uppgifter om nya belönings- slag som optioner och bonus. Nya lönesystem har blivit vanligare och det har blivit allt viktigare att följa löneutvecklingen uppdelad på de båda delarna. , som är statistikansvarig myndighet för lönestatistiken, uppgav att man avsåg att uppdra åt SCB att ta fram uppgifter om nya löneslag som vinstbonus, optio- ner m.m. och att uppgifterna borde inkluderas i den kortperiodiska statistiken. kommer att delta i en EU-undersökning om strukturstatistik över löner och arbetskraftskostnader avseende årsstatistik . Underlaget kan i stor utsträckning hämtas från den ordinarie svenska årsstatistiken. För vissa uppgifter krävs en särskild enkät. Bland dessa uppgifter finns total årsbonus uppde- lad på tre områden: regelbunden bonus som inte utgår varje löne- period, årsbonus baserad på produktivitet samt årlig ersättning baserad på vinstdelning. Uppdelningen på de tre komponenterna är frivillig. Frågan om mätning av optioner kräver ytterligare utred- ning innan dessa kan omfattas av statistiken. avser att permanenta en insamling av denna information. Informationen avses också komma att användas för beräkning av kvartalsstatistik. Sådan statistik kommer att krävas när förordningen om arbetskostnadsindex (LCI) antas, vilket för- väntas ske 2003. LCI är en av de indikatorer som ingår i PEEI. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt publicerade en manual för hälsoräkenskaper, A System of Health Accounts (SHA), grundad på den internationella klassificeringen för hälsoräkenskaper (ICHA). Denna bryter ned hälsoutgifterna på typ av vård, vem som producerar vården samt hur den finansieras. Manualen skapar en begreppsmässig bas för statistikframställning och rapportering och innehåller en uppsätt- ning omfattande, konsistenta och flexibla rapporter. ICHA:s klassi- ficeringar, definitioner och bokföringsregler är kompatibla med SNA93, som ligger till grund för nationalräkenskaperna. Även Euro- stat använder samma system och uppmanar medlemsländerna att följa SHA. Det är viktigt att kunna jämföra t.ex. hälso- och sjukvårds- kostnader i olika länder. Av medlemsländer redovisar elva länder enligt SHA. Sju länder håller på att införa den och fyra län- der planerar att införa den. har börjat arbeta med frågan. har, som ansvarig myndighet för hälso- och sjuk- vård, vid ett flertal tillfällen uttalat önskemål om att nationalräken- skaperna skall bygga upp ett system för hälsoräkenskaper. Social- departementet och har uttalat liknande önske- mål. SCB har fått i uppdrag av att kartlägga förutsättningarna för ett införande av svenska hälso- räkenskaper. Det behövs även en förbättrad och samordnad statistisk beskriv- ning av de offentligt finansierade tjänsterna. Det gäller i första hand välfärdstjänsterna vård, omsorg och utbildning. Den pågående priva- tiseringen av produktionen av dessa tjänster gör att det är svårt att få en överblick över området och en bild av utvecklingen. Behovet av statistik som ger en korrekt och jämförbar bild av kostnader för hälso- och sjukvård och socialtjänst, oavsett om verk- samheten drivs i offentlig eller privat regi har framhållits av Social- styrelsen. Behovet finns såväl utifrån ett nationalekonomiskt som ett hälso- och socialpolitiskt perspektiv. I utredningens användar- studie efterlyser företrädare bl.a. uppgifter om kost- nader för verksamhet som drivs privat och finansieras av offentliga Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Det saknas statistik över sysselsättning, arbetade timmar, löner m.m. för verksamhet som lagts ut på privata företag. I slutbetänkandet från Kommittén Välfärdsbokslut1 framhålls vikten av ett bättre statistiskt underlag för frågor som rör välfärds- utvecklingen. Bland annat påpekas svårigheterna att beskriva de totala kostnaderna för välfärdstjänsterna och kostnader fördelade mellan offentliga medel och brukarmedel. Inom har en rapport2 tagits fram för att ge underlag för förslag till förändringar i den officiella statistiken så att den beskriver strukturella förändringar av välfärdstjänsterna på ett bättre sätt. I rapporten finns förslag om förbättringar i befintlig statistik i detta syfte, t.ex. enhetliga klassificeringar och definitio- ner. Ny statistik behövs inom ett antal områden, t.ex. antal arbe- tade timmar för välfärdstjänster i offentlig sektor och statistik över den tredje sektorn. Ideella organisationer är ofta inriktade på väl- färdstjänster. För att förbättra statistiken över offentligt finansie- rade tjänster i privat regi krävs bl.a. en utvidgning i de intermittenta branschundersökningarna i företagsstatistiken så att företag som utför välfärdstjänster kan särredovisas. I SCB:s budgetunderlag –2005 tas dessa frågor upp. Man föreslår att det statistiska underlaget förbättras samt att en årlig statistisk publikation tas fram som beskriver de strukturella föränd- ringarna inom de offentligt finansierade tjänsterna, i första hand välfärdstjänsterna. Bättre tillgång till kortperiodisk statistik över hushållens förmögen- het och över tillgångspriser är önskvärt bl.a. för behov. producerar SCB på uppdrag av den s.k. Sparbarometern. Det är en kvartalsundersökning över hus- hållens sparande och förmögenhet som publiceras 5–efter kvartalets utgång. SCB bedömer att det är möjligt att ta fram en månadsindikator över förmögenhetsdelen i Sparbarometern. En stor del av underlaget finns redan tillgängligt på månadsbasis. Det gäller sedlar och mynt, banksparande, lån i banker och andra finansinsti- tut, statsskuldsinstrument och privatobligationer. 1SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. 2Offentlig och privat verksamhet. Statistik om anordnare av välfärdstjänster. Bakgrundsfakta till ekonomisk statistik 2001:1. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt aktier och kapitalförsäkringar samt för realkapital och bostadsrätter kan framskrivningar med index göras. I prisstatistiken redovisas uppgifter om försålda hyreshusfastig- heter. Hyreshusen delas upp i tre kategorier: hyreshus med huvud- sakligen lokaler, hyreshus med både bostäder och lokaler och hyres- hus med huvudsakligen bostäder. Prisstatistik redovisas på läns- och riksnivå. Kvartalsstatistik redovisa enbart för hyreshus totalt och på riksnivå, främst beroende på att antalet försäljningar är lågt. Ett fastighetsindex för småhus publiceras kvartalsvis med en regional nedbrytning. Ett motsvarande index för hyreshus saknas. Statistiken över bostadsrätter är bristfällig och redovisas endast . Underlaget till statistiken hämtas från kontrolluppgifter och ger bara information om antal försäljningar och medel- respektive medianpriser på riks-, läns- och storstads- nivå. Det är vanskligt att utifrån statistiken dra slutsatser om pris- utvecklingen. Det skulle vara önskvärt att kunna ta hänsyn till lägenheternas storlek, belägenhet och andra faktorer som påverkar marknadspriset. En komplettering av kontrolluppgiften med upp- gifter om yta eller lägenhetsstorlek skulle ge bättre möjligheter till beräkningar av prisutvecklingen. Kontrolluppgifterna finns dock bara tillgängliga årsvis. En kortperiodisk statistik kräver nya beräk- ningsmetoder. SCB genomför inom ramen för arbetet med tjänsteprisindex (TPI) en lokalhyresundersökning som är årlig och täcker olika lokal- typer: bostäder, kontor, butiker, industrilokaler m.m. Det saknas en regional fördelning i statistiken. Enligt SCB är det tveksamt om nuvarande undersökning kan genomföras kvartalsvis och redovisas på olika regioner. Nya beräkningsmetoder torde behövas. 7.3Förbättrad statistik om hushållens inkomster Enligt direktiven skall utredningen belysa mät- och definitions- problem i den ekonomiska fördelningsstatistiken, analysera inkomst- begreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördel- ningsstatistiken samt belysa hur inkomstmåtten på ett rättvisande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. Dessa frågor be- handlade utredningen i ett delbetänkande1 som överlämnades till . Följande förslag till definitioner och ny statistik på dessa områden lades fram. 1 SOU 2002:73 Förbättrad statistik om hushållens inkomster. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Två nya inkomstbegrepp bör införas och användas som standard i den officiella inkomststatistiken. Det första är avsett främst för svensk användning och bör baseras på det s.k. inkomstbeg- repp, vilket innebär att disponibel inkomst definieras som de in- komster hushållet kan konsumera vid bibehållen real förmögenhet. Det andra begreppet disponibel inkomst är av- sett främst för internationella jämförelser och bör baseras på kom- mande EU-regleringar avseende den EU-harmoniserade Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). () bör vidareutveckla metoder och statistik för att mäta avkastning på kapital på ett sätt som överens- stämmer med den föreslagna principiella grunden för det först- nämnda inkomstbegreppet. SCB bör vidare vid införandet av det nya inkomstbegreppet redovisa långa tidsserier med de nya defi- nitionerna. SCB bör även uppdatera och redovisa jäm- förelser mellan inkomstbegrepp i inkomststatistiken och national- räkenskaperna. SCB bör också publicera särskilda rapporter om inkomstfördelningen som komplement till den löpande officiella inkomststatistiken. Den officiella statistiken bör kompletteras med en årlig förmögen- hetsstatistik och en snabbare preliminär inkomststatistik, vilken bör publiceras i augusti året efter inkomståret. Dessa två förslag ingår i det Budgetunderlag 2003–2005 för , som verket inlämnade till regeringen . Hushållssektorn i nationalräkenskaperna bör i enlighet med det inom EU beslutade Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95) delas upp i två sektorer, en för de egentliga hushållen och en för hushållens ideella organisationer. Hushållens ideella organisa- tioner bör föras upp som ett område i den officiella statistiken och löpande statistik bör tas fram .