sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Den avgörande faktorn är att de långa tidsserier, som den officiella metoden bygger på, inte finns att tillgå enligt definitionerna i SNA 93. Detta gäller såväl branschindelningen (SNI92) som utvidgning- en av investeringsbegreppet. Genom att använda en relation mellan livslängd och geometrisk avskrivningstakt transformerades beräk- ningarna från PIM-linjär till PIM-geometrisk. Detta förenklade beräk- ningarna avsevärt. Den geometriska beräkningsalgoritmen underlättade införandet av två förändringar jämfört med tidigare beräkningar. Den ena är att kapitalstockar och kapitalförslitning beräknas enligt kedjeindex- metoden och den andra är att beräkningarna omfattar både år och kvartal. Att integrera års- och kvartalsberäkningarna har ökat kvali- teten i beräkningarna. Det tidigare förfaringssättet var att endast beräkna ett årsvärde och beträffande kapitalförslitningen dela års- värdet i fyra lika delar. För att kunna presentera kapitalstockar enligt SNA93 på detalje- rad branschnivå är det nödvändigt att utgå från de tidigare beräk- ningarnas nivå vid ingången av och i de fall branschavgräns- ningen och/eller investeringsdefinitionen är förändrad göra mot- svarande korrigeringar. Kapitalstockar och förslitning kan sedan med PIM-geometrisk metod beräknas och år. EU ställer flera krav på medlemsländernas beräkningar av kapital- stockar i nationalräkenskaperna. Bland annat skall länderna leverera kapitalstockar för upp till omkring 30 branscher, kapitalstockar uppdelade på ändamål, kapitalstockar brutto respektive netto (dvs. inklusive respektive exklusive ackumulerad kapitalförslitning) samt stockar för institutionella sektorer. /02 levererade nationalräkenskaperna nya kapitalstockar till EU, dock inte på branschnivå. Utgångspunkt var nivåerna vid ingången av . Stockar och förslitning beräkna- des med s.k. PIM-geometrisk metod och Omkring /03 kommer nationalräkenskaperna även att kunna leverera kapitalstockar branschvis enligt EU:s önske- mål. Utöver utarbetandet av ett fungerande beräkningssystem för kapi- talstockar på branschnivå inom nationalräkenskaperna finns behov av en förbättring av det empiriska underlaget för kapitalstocks- beräkningarna, främst beträffande livslängder/avskrivningstakter och kapitalstockens värdemässiga storlek. Eftersom maskiner med kort livslängd, som exempelvis datorer, ökade markant som andel av de totala investeringarna , har det uppstått ett ökat behov av mer regelbundna uppdateringar av de avskrivnings- takter som används för kapitalstocksberäkningarna. Eftersom den metod och flera andra länder använder () bygger på estimeringar utifrån historiska data finns behov av kompletterande information för att estimera kapitalstockar och hålla dem uppdate- rade. Vidare skulle det krävas ytterligare insatser för att få fram längre tidsserier för branschvisa kapitalstockar än de som har tagits fram och som avser 1993–2001. Ett arbete för att förbättra dataunderlaget avseende nivåer och omklassificeringar för olika branscher och sektorer kommer att på- börjas vid nationalräkenskaperna . Det kommer att gö- ras bl.a. genom att lägga in fastighetstaxeringens uppgifter i under- laget, i samband med uppbyggnaden av nya beräkningar av national- förmögenheten. Arbetet beräknas pågå och successivt leda till förbättrade beräkningar av kapitalförslitning, realkapital- stockar och nationalförmögenhet. Förbättrade kapitalstocksberäkningar kompletterade med upp- gifter om finansiella tillgångar och skulder från finansräkenska- perna är ett viktigt underlag för beräkning av sektorsvisa national- förmögenheter. SCB redovisade tidigare även förmögenhetsstockar på institutionella sektorer, men beräkningarna upphörde . Orsaken var, som tidigare nämnts, resursbrist. Nya sys- tem för att återuppta beräkningarna måste nu alltså byggas upp i nationalräkenskapernas nya PC-miljö. Förmögenhetsberäkningarna skall innehålla både reala och finan- siella tillgångar och skulder för de olika institutionella sektorerna. Förutom att visa den totala förmögenheten för varje sektor upp- delad på kapitaltyp kan förmögenhetsförändringen härledas upp- delad på sparande och kapitalvinster (de senare i sin tur uppdelade på inflationsjusterade och neutrala kapitalvinster). Den tidigare sta- tistiken, som upphörde , var efterfrågad bland användare, särskilt vad gäller hushållssektorn. Det utvecklingsarbete, som är planerat och framåt löser emellertid inte problemet med att det saknas empiriskt underlag för kapitalstocksberäkningarna. Det finns också behov av information om köp och försäljning av befintliga kapitalobjekt mellan branscher och sektorer, för att förbättra beräkningarna av kapitalstockar. Ett huvudproblem vid beräkningen av realkapitalstocken är av- saknaden av direkt information om olika kapitalobjekts livslängder. De livslängder som används i har baserats på andra informationskällor än på direkta undersökningar bland företag. Exempelvis har livslängdsantagandena baserats på skattemässiga regler, företagens bokföringsuppgifter, experters synpunkter samt undersökningar i andra länder. Även länder som utredningen besökt har påpekat svårigheterna med att samla in direkt information om kapitalstockar och deras livslängder. De flesta använder , men skulle vilja komplettera metoden med direktinsamlade uppgifter från företag om kapital- stockar m.m. Flera länder saknar också sådan information och baserar i stället sina beräkningar på alternativa informationskällor. Det är också vanligt att studera vilka livslängdsantaganden som görs i andra länder, för att bestämma vilka antaganden som skall användas i de egna beräkningarna. Det finns flera exempel från andra länder på hur man kan samla in direkt information om kapitalstockar och kapitalförslitning. Sta- tistikbyrån i (CBS) har använt direkt mätbara uppgifter över kapitalstockar. CBS använder exempelvis s.k. benchmarks för kapitalstockarna för olika branscher inom tillverkningsindustrin, vilka uppdateras utifrån direkta uppgifter från företag. Dessutom har CBS, med början 1992, använt en enkätundersökning med uppgifter om kapitalför- slitning (The discard survey). I kombination med uppgifter om inves- teringar ger enkätundersökningen information om i vilken grad gamla reala tillgångar ersätts och i vilken grad kapitalstockens nivå växer. Beräkningarna utifrån de direkta undersökningarna används som underlag för att beräkna avskrivningstakter för fasta tillgångar samt nettokapitalstocken i nationalräkenskaperna. Ett annat exempel är Statistics , som byggt upp en databas för kapitalstocksberäkningar med över två miljoner serier. ligger åtskild från nationalräkenskaper- na, men de har ett nära samarbete för att uppnå konsistens vad gäl- ler avskrivningstider, deflatering etc. Estimering av kapitalstockar och avskrivningstider görs till stor del utifrån en enkätundersökning inom privat näringsliv, som avser ca 30 000 arbetsställen. Undersök- ningen ställer frågor om investeringar, kapitaltillgångar och deras beräknade livslängder, värdet på kapitaltillgångarna i slutet på , avyttringar av kapitaltillgångar m.m. Statistiken tas fram för drygt 200 branscher samt 150 olika kapitalobjekt varav 100 avser byggsektorn. Statistiken finns också på provinsnivå. Viktiga förut- sättningar för bättre beräkningar, som nämns av Statistics , är mer information om prisindex för kapital samt en kontinuerlig uppdatering av avskrivningstiderna. Ekonomerna vid statistikbyrån i (ONS) anser att det med är svårt att fånga upp snabb teknisk utveckling och ersättning av kapital, vilket ställer ökade krav på snabbare uppdate- ringar av avskrivningstakter. Som underlag för kapitalstocksberäk- ningarna har ONS därför genomfört en pilotundersökning om existerande kapitalstockar samt byggt upp ett dataregister över företags kapitaltillgångar. Flera av de statistikbyråer som utredningen besökt lägger ned relativt stora resurser på kapitalstocksberäkningar. I flera fall arbe- tar en särskild grupp experter enbart med utveckling och fram- tagning av kapitalstockar för nationalräkenskaperna. Det kan jäm- föras med att en person gör kapitalstocksberäkningarna inom nationalräkenskaperna i och dessutom inte på heltid. I Stor- utvecklar exempelvis två till fyra ekonomer kapital- stocksberäkningarna vid Economic Analysis and Satellite Accounts Division vid statistikbyrån (ONS). Därutöver arbetar tolv personer vid Gross fixed capital formation team inom nationalräkenskaper- na, bl.a. med kapitalstockar. Statistik har också en sär- skild enhet som beräknar kapitalstockar. De har relativt långa tidsserier, , med kapitalstockar för 53 branscher, både i löpande och fasta priser, som finns tillgängliga från statistikbyråns webbplats. Det tog tre personer att göra tillbakaskriv- ningarna. Av olika skäl har statistik över branschvisa kapitalstockar efter 1995 saknats i . Vissa beräkningar har ändå gjorts inom nationalräkenskaperna, men de har i huvudsak tagits fram för att användas internt, eller för att levereras till , och har därför inte publicerats i nationalräkenskapernas publikationer. Detta har emellertid inneburit problem för användare. De har saknat statisti- ken, bl.a. för att kunna göra särskilda analyser av produktivitets- utvecklingen inom olika delar av näringslivet. De länder utredning- en besökt har sådan statistik, som är tillgänglig för användare i nationalräkenskapernas publikationer eller från webbplatsen. Ofta finns en god täckning av olika branscher samt längre tidsserier publicerade. har nationalräkenskaperna i emel- lertid tagit fram branschvisa kapitalstocksberäkningar. De nya beräk- ningarna avser ett 80-tal branscher för perioden –2001 och kommer att publiceras för ett 40-tal branscher. För att tillgodose behoven av statistik av god kvalitet på detta om- råde behövs bättre statistik över investeringar, bl.a. IT-investeringar, samt direkt information om kapitalförslitning. Dessutom krävs längre tidsserier än de som nationalräkenskaperna tagit fram , vilka sträcker sig . För en utveckling av kapi- talstocksberäkningarna krävs också en utökning av kompetensen på området inom nationalräkenskaperna. arbetar endast en per- son med beräkningarna och inte ens på heltid. Användare av ekonomisk statistik har uttryckt ett stort behov av att få tillgång till nationalräkenskapernas input-output-statistik, bland annat som underlag för analyser av strukturutvecklingen i ekonomin, underlag för att göra BNP-prognoser m.m. Statistiken syftar i första hand på s.k. tillgångs- och användningstabeller (T/A- tabeller), som utgör basen för framtagningen av det som kallas input- output-tabeller. T/A-tabellen konverteras alltså, från en asymmetrisk tabell över tillgång och användning, till en symmetrisk input-output- tabell (I/O-tabell). I den symmetriska tabellen kombineras pro- dukter med produkter, alternativt branscher med branscher för både rader och kolumner. I T/A-tabellen däremot kombineras pro- dukter med branscher.1 I följande avsnitt ges en översikt över arbetet med T/A-tabeller inom de svenska nationalräkenskaperna, brister i statistikunderla- get för avstämningen i T/A-tabellerna samt hur underlaget skulle kunna förbättras. Utifrån synpunkter från producenter och användare av input- output-statistik har utredningen funnit brister och luckor i den svens- ka statistiken på främst tre områden. Det gäller handelsmarginaler, insatsstrukturen i tjänstesektorn samt importstrukturen i hela eko- nomin. I brist på information bygger delar av systemet på olika antaganden för att få det heltäckande och konsistent. Bättre statis- tik behövs för att man skall kunna få tillförlitligare mått på BNP. Ett bättre underlag skulle dessutom underlätta för nationalräken- skaperna att stämma av BNP-beräkningarna från ekonomins pro- duktions- och användningssida. Utredningen har, mot bakgrund av de brister i input-output- statistiken som kommit fram, givit avdelningen för ekonomisk statistik vid SCB i uppdrag att undersöka möjligheterna att få fram bättre underlag för T/A-tabeller. Utredningen har dragit slutsatser om hur arbetet bör drivas vidare inom SCB. Dessa förslag redovisas i betänkandets kapitel om utredningens överväganden och förslag. Användare av nationalräkenskaperna har saknat tillgång till aktu- ella T/A- och I/O-tabeller. De senast publicerade officiella I/O-tabellerna avser 1985. Även en I/O-tabell har tagits fram, men endast som uppdragsprodukt. Senast en T/A- tabell publicerades var 1995 och avsåg år 1993.2 Nationalräkenskaperna tar fram T/A-tabeller, som en integrerad del av nationalräkenskaperna, i både löpande och fasta priser, men dessa har alltså inte publicerats som officiell statistik. Definitioner och begrepp är i stort sett i enlighet med det nya nationalräkenskapssystemet SNA93/ESA95. De kvartalsvisa BNP- beräkningarna stäms emellertid inte av på lika detaljerad nivå som i årsräkenskaperna. 1För en mer utförlig beskrivning av skillnaderna mellan T/A- och I/O-tabeller, se 1995, kapitel 9, 1996. 2Se tabell 2:1 i Appendix 2 till Nationalräkenskaper 1980–1994, (N 10 ), SCB 1995. tas en ny input-output-matris, av- seende , fram (i löpande priser), vilket är ett krav från Euro- stat. Nationalräkenskaperna planerar att göra den tillgänglig från . Även årliga T/A-tabeller skall levereras till Euro- stat. skall även sådana tabeller levereras till för –1999. De skall också bli tillgängliga för användare. Förutom att få tillgång till T/A-tabellerna behöver användarna så aktuella tabeller som möjligt. Med andra ord behöver de en aktuell bild av tillgångs- och användningsstrukturen i svensk ekonomi, för att kunna använda tabellerna på ett meningsfullt sätt. En så riktig och aktuell struktur för ekonomin som möjligt i T/A-tabeller under- lättar dessutom nationalräkenskapernas avstämning mellan produk- tions- och användningssidan i beräkningarna av BNP. Utredningen gav inledningsvis konsult i uppdrag att skriva en rapport om input-output-statistiken vid SCB, om dess syfte, innehåll, källor, problemområden samt några förslag till förbättringar av statistiken. Rapporten diskutera- des vid utredningens konferens i . , chef för avdelningen för ekonomisk statistik vid Statistik, gav särskilda synpunkter på rapporten. har de mest detaljerade T/A-tabellerna bland de elva länder utredningen besökt. Statistik använder en s.k. varuflödesansats (com- modity flow) där de utifrån tillförseldata härleder användningssidan i T/A-tabellerna. har däremot valt en annan ansats , med en mer utbyggd statistik om ekonomins efterfrågesida än tillförsel- sida, som är betydligt mer aggregerad jämfört med . förordar den danska ansatsen. Ett av de främsta argumenten är att detaljerad information om exempelvis produktion och import underlättar i arbetet med att härleda importandelarna i produktio- nen och på användningssidan. Det innebär emellertid ändå att man måste göra olika antaganden om importandelarna, eftersom det saknas direktinsamlad information om andelarna. Det är möjligt att om statistikunderlaget för national- räkenskaper skulle kunna göras mer detaljerat, skulle det underlätta att göra en s.k. slutanvändarklassificering för T/A-tabellerna. Det skulle med andra ord kunna underlätta arbetet med avstämningen i T/A-tabellerna. Det är ett argument som framhållits, bl.a. från Dan- marks Statistik, som har den mest detaljerade input-output-statis- tiken bland de länder som utredningen studerat. En ökad samordning mellan olika primärstatistikprodukter skulle också kunna underlätta i arbetet med avstämning mellan tillgång och användning i nationalräkenskaperna. Det finns redan goda er- farenheter av sådant samarbete inom SCB. Input-output-statistik i andra länder I de länder utredningen besökt produceras T/A-tabeller respektive I/O-tabeller i varierande omfattning och med olika ansatser. I vissa länder används tillgångs- och användningstabeller som s.k. bench- marks för de kvartalsvisa BNP-beräkningarna, medan motsvarande tabeller i andra länder ligger utanför den löpande produktionen av nationalräkenskaperna. Det förekommer att länder saknar lagersta- tistik, eller statistik om hushållens konsumtionsutgifter, eller detal- jerad investeringsstatistik. Huvudansatsen i beräkningarna är då normalt produktionssidan, och någon del av användningssidan be- stäms mer eller mindre residualt, vilket kan betraktas som en svag- het. I finns emellertid en relativt väl utbyggd och detaljerad statistik för användningssidan. Det kan betraktas som en styrka, eftersom det möjliggör fullständiga beräkningar för BNP från både produktions- och användningssidan. Det möjliggör en avstämning och kvalitetskontroll av statistikunderlaget. Huvudansatsen i BNP- beräkningarna i ligger alltså på användningssidan. Ett annat land som byggt upp ett system för avstämning är . Där har statistikbyrån (CBS) byggt upp ett integ- rerat system med konsistens mellan nationalräkenskaperna (till- gångs- och användningstabeller och sektorräkenskaperna), Social Accounts, finansräkenskaperna, miljöräkenskaperna samt Labour Accounts. De senare integrerades 1995. Systemet är unikt i en internationell jämförelse. Då nationalräkenskaperna stäms av mel- lan tillgångs- och användningssidan används således även de övriga integrerade räkenskaperna i avstämningsprocessen, vilket kan be- traktas som ett kraftfullt hjälpmedel i arbetet med konsistens- prövningen i BNP-beräkningarna. Det finns emellertid problem och luckor i statistikunderlaget i de flesta länder, såsom eftersläpning med aktuella uppgifter, svårig- heter att få uppgifter om insatsstrukturen i tjänstesektorn, om han- delsmarginaler, om importandelar etc. (se även de sammanfattande avsnitten om länderna i kapitel 4). I detta avsnitt ges en övergripan- de bild av input-output-statistiken i andra länder. Länderna har visat sig organisera arbetet med T/A-tabeller på olika sätt. Vissa länder har särskilda sektioner som enbart arbetar med tabellerna, medan arbetet i vissa andra länder görs av perso- nalen för de löpande års- och kvartalsberäkningarna av BNP. Det finns också andra exempel på hur arbetet bedrivs. I arbetar exempelvis omkring 35 industrispecialister samt sektors- pecialister samt specialister på slutanvändningen med input-output- statistiken (både kvartals- och årsstatistiken). Detta inkluderar specia- listerna som arbetar med kvartalsräkenskaperna. Ytterligare fem personer arbetar med avstämningen mellan produktions- och användningssidan för BNP. I denna process arbetar de nämnda experterna tillsammans för att bestämma vilka korrigeringar som skall göras. Statistics har en särskild enhet för T/A-tabeller, som är knuten till nationalräkenskaperna. Inom den särskilda enheten arbe- tar ca 70 personer. I har statistikbyrån en särskild input- output-sektion, som består av 15 personer inom National Accounts Branch. Den omfattande personalen vid Statistics för input-output- statistik har att göra med att har ett väl utbyggt system för regionala T/A-tabeller. De har en viktig funktion för beräkningar av hur skatteinkomsterna från moms på varor och tjänster skall för- delas mellan provinserna. Beslutet att harmonisera momsavgiften i landet togs 1996 och resulterade i att input-output-statistiken för provinserna förbättrades, bland annat genom högre detaljerings- grad. Ett annat exempel är där T/A-tabeller inte har varit en integrerad del av nationalräkenskapernas löpande arbete. Tabellerna har i stället tagits fram i efterhand utifrån de fasta nivåerna i års- räkenskaperna. Tabellerna har tagits fram vid enheten för ekono- miska strukturer och inte inom nationalräkenskaperna. I tas också T/A-tabeller fram vid sidan av de ordinarie BNP-beräk- ningarna, vid en särskild enhet, som består av drygt 20 personer. I tas ännu inte heller T/A-tabeller fram i de löpande kvartalsberäkningarna av BNP, men används som benchmark i natio- nalräkenskapernas årsberäkningar i löpande priser. Målsättningen är emellertid att integrera tillgångs- och användnings- tabeller i det löpande arbetet med att beräkna BNP realt. Ett forsk- ningsprojekt för att beräkna T/A-tabeller i fasta priser har pågått inom Office of National Statistics (ONS) . Fyra personer arbetar med projektet. Beträffande T/A-tabellernas eftersläpning kan den också variera mellan länderna. Det är vanligt att tabellerna publiceras omkring efter referensåret, men det finns också exempel på långsammare publiceringar. ONS i publicerar T/A-tabeller efter referensåret. publicerar tabeller för år t-3, men har målsättningen att snabba upp publiceringen med . Statistikbyrån i (FSO) har gjort estime- ringar av I/0-tabeller för åren 1991 . Deras målsättning är att kunna publicera T/A-tabeller 36 månader efter referensåret samt att göra estimeringar . De underliggande uppgifterna, eller de s.k. benchmarks, för T/A- tabellerna, bygger i flertalet länder på undersökningar som görs med mellanrum. I vissa fall hämtas uppgifter emellertid . I bygger exempelvis uppgifterna på årliga enkät- undersökningar för större delen av näringslivet medan vissa bransch- er undersöks . Input-output-statistiken i baseras i huvudsak på den årliga enkäten avseende industrin samt en omfattande census, som görs . Information om produktion och insatsstruktur i tjänstesektorn samlas in vart tredje respektive i Austra- lien. Dessutom baseras statistiken på information från enskilda s.k. case-studies. Uppgifter om handelsmarginaler samlas in . Den huvudsakliga källan för T/A-tabellerna i är den årliga företagsenkäten, som täcker in tillgångar, skulder, inkomster, utgifter etc. Det är en urvalsundersökning som avser 20 000 s.k. activity units (ungefär arbetsställen), ur en population på 350 000 arbetsställen. Dessutom kompletteras undersökningen med infor- mation från skatteuppgifter. I undersöktes tidigare industrins insatsstruktur samt byggverksamheten , men är undersök- ningen även årlig. Uppgifterna om produktion och förbrukning uppdateras alltså i på detaljerad nivå. För övrigt görs särskilda undersökningar för hushåll (hushållsbudgetundersök- ningar). är ett annat exempel där industrins insatsstruktur under- söks . För tjänstesektorn kommer motsvarande upp- gifter via skattemyndigheten samt från tilläggsfrågor som skickas ut från statistikbyrån. I tas nytt detaljerat underlag för input- output-statistiken fram. görs dessutom en undersök- ning av industrins insatsstruktur. I tas problemet med att T/A-tabellerna bygger på föråld- rade uppgifter upp bland både statistikproducenter och användare, bl.a. . Normalt görs en ny benchmark för BNP . Sammanställningen av en benchmark avseende startade och input-output-tabellen kommer att bli klar . Ett nytt budgetförslag från är att i första hand upp- datera informationen om IT-sektorn oftare än . Länderna har också olika detaljeringsgrad beträffande T/A- tabellernas, eller rättare uttryckt, tillgångs- och användningstabeller- nas omfattning av produkter och branscher. De mest detaljerade tabellerna görs vid Statistik och täcker ca 2 300 varor och drygt 400 tjänster. I finns också T/A-tabeller på relativt detaljerad nivå, dvs. för 1 200 produktgrupper och 180 branscher. Det kan jämföras med T/A-tabellerna i exempelvis , som har en detaljeringsnivå på lite över 700 produktgrupper, eller på ca 400. I flera länder finns tidsserier över input-output-statistik. Austra- lien har exempelvis tabeller , , , , och Frank- rike . Tillgängligheten av T/A-tabeller för användarna är också varie- rande mellan länderna. Några länder publicerar årliga T/A-tabeller, exempelvis , , , , och . publicerar däremot inte denna typ av tabeller, men de kan beställas av användarna. i planerar att lägga ut tabeller på 66-branschnivå (två-ställig ) från webbplatsen. De svenska nationalräkenskaperna gör de årliga s.k. produkträken- skaperna i ett system av tillgångs- och användningstabeller (T/A, på engelska SUT, Supply and Usetables). Produkträkenskaperna är alltså beräkningar av BNP från produktions- och användningssidan.