sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att, efter samråd med berörda aktörer, lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Utredaren skulle också lämna förslag om förhållandet mellan den regionala organisationen och det nationella för företagsutveckling som utgörs av Verket för näringslivsutveckling och (). I uppdraget har också ingått att föra förhandlingar med , landstingen och med anledning av att nuvarande avtal avseende löper ut . Till särskild utredare förordnades f.d. lands- hövdingen . Utredningen antog namnet Utredningen om statens regionala insatser för företagsutveckling (STRIF). Att som experter biträda utredaren förordnades från kommunstrategen , länsrådet , verkställande direktören , avdelningschefen och planeringsdirektören . Sekreterare i utredningen har varit civilekonom (från ). bör, efter regeringens ställningstagande, förhand- lingarna med regionala delägare angående kunna avslutas. Utredningen får härmed överlämna betänkandet Företagsutveck- ling på regional nivå. Förhandlingar med landstingen angående Almi- Redovisning av genomförda samtal............................... Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på Beskrivning av nuläget ............................................................. 4.2Finansieringsformer för nya och unga företag samt 4.2.1 företagarlån till kvinnor och företagarlån till unga företagare ................................... 4.2.3 () Stöd till start av 4.2.5 till kommersiella utvecklings- 4.3Finansieringsformer tillgängliga även för företag som är Innehåll SOU 2002: lån till växande företag ...................................... Industriella utvecklingscentrum (IUC) UPA- Industrifonden Lån och riskkapital till /SSO Konsultcheckar............................ /SSO Landsbygdsstöd........................... /SSO/regeringen/Regionalt /SSO/regeringen/ Norrlandsfonden Industriell förnyelse och rådgivning till invandrarföretagare .............................. Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) Information om den kooperativa företagsformen ..... 4.4.10 Euro Info Center (EIC) EU-information för små och medelstora företag................................................. IUC Uppsökande verksamhet..................................... Länsstyrelser/SSO/Regionorgan Regional Dagens centrala och regionala organisation för Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ).................................. Stiftelsen () .......................... Verket för näringslivsutveckling ()................... Verket för innovationssystem ().................... Aktörer som i hög grad finansieras med statliga medel......... (IFS)............................................................................... Industriella Utvecklingscentra (IUC)......................... Lokala Kooperativa Utvecklingscentrum (LKU)....... Stiftelsen svensk Industridesign (SVID)..................... Stiftelsen and society.............................. Utredningens överväganden och förslag ........................ Organisering på central nivå.................................................... Samarbete – Industrifonden ........................... Organisering på regional nivå................................................ Enkelhet för företag och företagare........................... De regionala Almibolagens verksamheter ............................ Innehåll SOU 2002: IUC-bolagens verksamhet och UPA-uppdraget................. Lokala kooperativa utvecklingscentrena (LKU)................. Stöd till start av näringsverksamhet ............................ Finansiering av utredningens förslag ........................... Finansiering via bank.................................................. Finasiering via riskkapitalbolag ................................. 8.2.1 Avtalet mellan och Industrifonden ............... 8.2.3 Inriktningen av statens insatser................................. 8.2.7 Anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder..... IUC-bolagen – UPA-uppdraget ............................... 8.3.2 Användning av för risk- Bedömning av Norrlandsfondens rapport Kraftsamling för inland ............................ Utvärdering och uppföljning av statens insatser för Bilaga 2 Sammanställning av aktörer m.fl. som utredningen samrått med under arbetet ........................................... Bilaga 3 Förslag angående Industrifonden................................. Utredaren skall enligt direktiven efter samråd med berörda aktö- rer, lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Utredaren skall också lämna förslag om förhållandet mellan den regionala organisationen och det nationella för företags- utveckling som utgörs av Verket för Näringslivsutveckling och . I kapitel 2 redovisas ett sammandrag, av utredningsuppdraget samt utredningsarbetet. I kapitel 3 redovisas förhandlingen med landstingen med anledning av att avtalet mellan staten och lands- tingen går ut . I kapitel 4 redovisas huvuddragen av de samråd som genomförts. I kapitel 5 ges en beskrivning av nuläget. Utredaren redovisar vidare sina överväganden och förslag om: organisering på central nivå (6.1), organisering på regional nivå (6.2), Almibolagen (6.3), Industriella Utvecklingscentra (6.4), Lokala Kooperativa Utvecklingscentra (6.5), stöd till start av näringsverksamhet (7), finansiering av utredningens förslag (8), Norrlandsfondens rapport (9) samt utvärdering och uppföljning (10). En viktig utgångspunkt för utredningsarbetet har varit att förslagen skall leda till ekonomisk tillväxt, ge fler arbetstillfällen samt skapa så enkla och tydliga förutsättningar som möjligt för företag och företagare. Utredningsarbetet har grundats på ett omfattande samrådsför- farande. I kapitel 4 redovisas i korthet det som framkommit vid samråden. Samråden har tillfört utredningsarbetet många värdefulla uppgifter, erfarenheter och förslag. Synpunkter, som framförts vid samråden, har i hög grad påverkat utformningen av de förslag jag lämnar. Olika frågeställningar har vid samråden belysts ur såväl näringslivets och finansmarknadens som den offentliga sektorns utgångspunkter. har tidigare beslutat om en långtgående integration mellan och . Utformningen av den integrationen påverkar i hög grad också verksamheten vid de regio- nala Almibolagen. De regionala Almibolagen ägs till av staten och till av landstingen. De statliga styrelseplat- serna har besatts med folk från näringslivet En modell för den beslutande integrationen som diskuterats, har varit att skulle bli en avdelning i , och att Almibolagen skulle bli Nuteks regionala organ. Detta har landstingen och när- ingslivsorganisationerna motsatt sig. Kraven från landstingen, för att de skall fortsätta som delägare i Almibolagen har varit, att skall drivas i bolagsform, och att Almibolagen inte får ges andra myndighetsuppgifter än de har . Näringslivsorganisationerna har framfört liknande synpunkter. Om Almibolagen skall finnas kvar, vilket enligt min mening regeringen gett uttryck för i utredningsdirektiven, måste således en annan integrationslösning väljas. Jag föreslår, att också fortsättningsvis skall vara ett fristående bolag, helägt av staten och att Närings- departementet förvaltar aktierna. skall i huvudsak arbeta med kapitalförvaltning och låneadministration samt vara moderbolag för de regionala Almibolagen. Styrelserna i och , som besår av i stort sett samma ledamöter, har påbörjat arbetet med föra över, bl.a. administrativa funktioner från till . Detta arbete bör fortsätta och fullföljas. Med den kompetens, som härmed tillförs kommer att vara det nationella för företagsutveckling som direktiven talar om. De regionala Almibolagen blir därmed också fortsättningsvis dotterbolag till . Några nya myndighets- uppgifter bör inte läggas på Almibolagen. Jag delar den uppfatt- ning, som såväl Statskontoret som gett uttyck för, att statliga verksamheter bör bedrivas i myndighetsform och inte i bolagsform. Länsstyrelserna blir då, liksom för flertalet andra myndigheter, de regionala organ genom vilka verkar. Samarbetet mellan staten och landstingen i Almibolagen regleras i avtal. Nuvarande avtal går ut . Genom den för- handling jag genomförde med landstingen förlängdes avtalstiden till . Inför den förhandling, som skall föras om samarbetet efter är det viktigt, att båda parter ger uttryck för vad man vill, att Almibolagen skall arbeta med. Jag förordar, att statens uppdrag till de regionala Almibolagen endast bör omfatta företagsfinansiering genom förmedling av lån från och därtill hörande rådgivning. Det blir sedan en uppgift för de regionala ägarna, att redovisa vilka uppgifter de vill lägga på Almibolagen. Eftersom förhållandena är olika i olika delar av landet, kommer säkert arbetsuppgifterna för de olika Almibolagen att variera kraftigt. Kostnadsfördelningen mellan staten och landstingen för Almi- bolagen får läggas fast vid de kommande förhandlingarna. Utredaren avvisar förslag om att skapa Almiregioner större än ett län. Utredaren föreslår att Norrlandsfonden skall använda Almibolagen för att bereda fondens låneärenden. Enkelhet för företag och företagare Det finns många stödformer för företagsutveckling och ett stort antal aktörer, som hanterar dem. I kapitel 4 och 5 redovisar utred- ningen detta. Under samråden framhölls inte minst från företagarhåll att man hade svårt att veta vem man skulle vända sig till och vilka stödfor- mer som var tillämpliga. Man önskade om möjligt en instans att vända sig till. Jag undersökte möjligheterna att minska antalet stödformer, lik- som om en instans kunde hantera samtliga stödformer. Detta visade sig inte möjligt. För att ändå tillmötesgå företagens önskan om en instans att vända sig till föreslår jag en långtgående samordning av arbetet hos de tre aktörer, som handhar de vikti- gaste statliga företagsstöden – , länsarbetsnämnden och Almibolaget. Jag föreslår att det i varje län öppnas en brevlåda dit företaga- ren kan vända sig med ansökningar, förfrågningar och andra öns- kemål. Kontakten kan ske via post, telefon, e-post, personligt besök osv. De tre huvudaktörerna – länsstyrelse, länsarbetsnämnd och Almibolag – får sedan gemensamt hantera frågorna. För före- tagaren skall det räcka med en kontakt. bör ges i uppdrag att tillsammans med länsarbets- nämnd och Almibolag utarbeta den samarbetslösning som passar det egna länet bäst. I försökslänen skall självstyrelseorganen erbju- das samordningsuppgiften. ges i uppdrag att utforma riktlinjer för verksamheten samt följa upp att den genomförs. Det skall ses som ett erbjudande till företag/företagare. Vill man vända sig direkt till någon instans är naturligtvis det möjligt. IUC-bolagen har genom avtal åtagit sig det s.k. UPA-uppdra- get, vilket innebär uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppningsinstanser i små och medelstora företag. IUC-bolagen bedriver en viktig verksamhet för innovations- utveckling och tillkomsten av nya företag, för produktutveckling och för utarbetande av produktionsprocesser. De har en stark för- ankring i det lokala näringsliv. Det är därför vikigt, att verksamheten med UPA-uppdraget kan utvidgas till nya IUC, liksom att tillkomsten av andra likartade lokala och regionala verksamheter stimuleras. Eftersom verksamheten i de nuvarande IUC-bolagen skiljer sig kraftigt åt föreslår jag, att ges i uppdrag att kvalitetsgranska verksamheten inom såväl befintliga som till kommande IUC och andra likartade lokala och regionala verksamheter. Jag föreslår att UPA-uppdraget ges en långsiktig inriktning. För en femårsperiod föreslår jag att en miljard satsas på verksamheten. Regeringen utlovar i årets finansplan nya medel till realiserande av förslag från Bennet-Johnsson-gruppen. Ett av gruppens förslag gäller IUC och har samma inriktning, som det jag redovisat. Jag utgår från att mitt förslag kan finansieras med dessa nya medel. Lokala kooperativa utvecklingscenter (LKU) finns i varje län. De bedriver företagsrådgivning med kooperativ inriktning. Jag föreslår att man regionalt skall prova förutsättningarna för att verksam- heten administrativt skall samordnas med rådgivningsverk- samhet. LKU-verksamheten bör utvärderas innan ställning tas till fortsatt verksamhet efter 2004. Stöd till start av näringsverksamhet En av de största statliga satsningarna för start av nya företag är det arbetsmarknadspolitiska stödet, stöd till start av näringsverksamhet (starta eget). Stödet innebär, att den som är arbetslös och fyllt kan få ersättning motsvarande arbetslöshetsersättning för att starta ett företag. Inom stödområdena A och B kan det också ges till icke arbetslösa. Erfarenheterna av stödet är goda. Under samråden har framförts förslag, att också icke arbetslösa borde kunna få stödet över hela landet. Många lovande utvecklingsprojekt läggs åt sidan, eftersom de inte anses falla inom företags s.k. kärnverksamhet. Dessa dolda projekt är en outnyttjad tillväxtresurs. Det bästa sättet att vidareutveckla dessa projekt är att de, som arbetat med projekten ges möjlighet att fortsätta utveckla dem. Om stöd till start av när- ingsverksamhet kunde användas i dessa fall skulle många våga satsa. Jag föreslår därför att stöd till start av näringsverksamhet för- söksvis kan ges också till icke arbetslösa över hela landet. skall, efter samråd med innovationsrådgivare eller annan expertis, bedöma att innovationen kan utvecklas och bli kommersiellt bärkraftig. Vidare måste arbetsgivaren vara beredd att bevilja tjänstledighet. Också bestämmelserna för det s.k. friåret bör ges en sådan ut- formning att det kan användas för innovationsutveckling eller start av företag. De föreslagna åtgärderna bör finansieras inom ramen för befint- liga medel inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad samt inom ramen för de medel som anvisats för friåret. Som ovan sagts är tillväxt en viktig utgångspunkt för mitt arbete. Om det skall bli tillväxt måste nya utvecklingsbara idéer tas fram. Många av de utvecklingsbara idéerna finns vilande i företag, hos uppfinnare och innovatörer och vid våra universitet och högskolor. Tillgängliga resurser måste användas så att bra villkor skapas för innovations- och företagsutveckling i de små och medelstora före- tagen. Jag föreslår att en kraftsamlig görs för att klara finansieringen av de tidigaste skedena i innovations- och företagsutveckling. Ett förslag har överlämnats från LO till användning av Industri- fondens avkastning för sådd och innovationsfinansiering. Reger- ingen bör granska förslaget för att se om det är en lämplig samt juridiskt och administrativt framkomlig väg att finansiera projekt i tidiga skeden. Även om förslaget skulle kunna genomföras kommer det inte att klara finansieringen av hela det mest riskfyllda skedet. Det krävs ytterligare åtgärder. Jag föreslår att tas ut . Lånefon- den är på varav 2 172 miljoner är utlånade. Således är ca inte utlånade. Efter att tagits återstår ca . Dessa sätts av till en särskild fond för sådd- och innovationslån i tidiga skeden, som förvaltas av . före- slås vid behov få använda högst ur fonden till sådd- och innovationsfinansiering. Jag gör bedömningen att det behövs högst för att klara de mest riskfyllda projekten. Jag föreslår därför, att utöver de nämnda insatserna – användning av Industrifondens avkastning och en del av outlånade kapi- tal – medel också tas av anslaget 33:1 under utgiftsområde 19 för att användas för insatser till sådd- och innovationsfinansiering i tidiga skeden. Ca kan tas av medel, som används för medfinansi- ering av EU-medel i de två utfasningsområdena och och som blir över när storleken av EU-medel där minskas kraftigt. Anslaget 33:1 uppgår till 1 . Jag föreslår att av anslaget öronmärks till sådd- och innovationsfinansie- ring. Det innebär ca . Totalt innebär mina förslag att ca öronmärks för sådd- och innovationsfinansiering i de mest riskfyllda skedena. Även dessa medel bör disponeras av , som skall fördela medel till de olika länen. Länsstyrelserna får ansvara för hanteringen länsvis. Stödet läm- nas i form av lån. Länsstyrelserna får vid beredningen av låneansök- ningar handla upp sådan kompetens, som man inte har själv. Kompetens måste också ställas till innovatörens/företagarens förfogande så satsningen ges större förutsättningar att lyckas. får också möjlighet, att när använts, efter särskilt beslut lyfta medel ur Almifonden. Med de här nämnda åtgärderna bör tillräckligt med kapital stå till förfogande för den sådd- och innovationsfinansiering i tidiga ske- den, som krävs för tillväxt. bör ges i uppdrag att i samråd med ITPS bygga upp en uppföljnings- och rapporteringsmodell, som gör det möjligt att kontinuerligt följa upp gjorda insatser. Direktiven till utredningen beslöts av regeringen . I direktiven gavs utredaren i uppdrag att: N efter samråd med berörda aktörer lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företags- utveckling på regional nivå, N lämna förslag om förhållandet mellan den regionala organisa- tionen och det nationella för företags- utveckling som utgörs av Verket för näringslivsutveckling och () och N föra förhandlingar med , landstingen och med anledning av att nuvarande avtal avseende löper ut . Uppdraget avgränsades till att omfatta N länsstyrelserna och samverkansorganen i de nuvarande försöks- länen och deras hantering av regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag, landsbygdsbidrag, landsbygdslån och sådd- kapital, N den verksamhet som utförs av – de regionala Almibolagen – i form av att bevilja lån, lånegaranti, garanti för bankgaranti, utvecklingskapital, nyföretagarlån, företagarlån till kvinnor och designbidrag, N de uppgifter i t.ex. i form av information och rådgivning som främst handhas av , N det statliga uppdraget till IUC-bolagen och N den verksamhet med kapitalförsörjning främst i tidiga skeden som , stiftelsen och stiftelsen bedriver. Utredarens förslag skall omfatta företagandets behov och beakta möjligheten att genom företagsutvecklingsinsatser stärka samspelet mellan företag liksom mellan företag och andra aktörer i samhället. Utredaren skall bedöma vilka insatser för företagsutveckling som bäst främjar tillväxt och fler jobb genom en ökad andel ny och små- företagande i olika regioner Utredarens förslag skall ta hänsyn till dagens resurser och prioriteringar skall ske inom ramen för dessa. Vidare skall utredaren: N lämna förslag som beaktar möjligheterna till medfinansiering till strukturfondsmedel som kan användas för finansiering av riskkapital i små företag, N lämna förslag som utgår från att staten i minskad omfattning skall tillhandahålla eller finansiera affärsrådgivningsinsatser, N efter samråd med berörda aktörer lämna förslag till hur statens verksamhet på regional nivå bör organiseras, N överväga för- och nackdelar med att lån och bidrag till före- tagande hanteras inom samma organisation, N överväga om och i så fall i vilka avseenden regionala variationer i den statliga organisationen kan vara lämpliga, N överväga vilka förslag som kan aktualiseras med anledning av Norrlandsfondens rapport för in- land, N överväga om det finns behov av regional täckning som omfattar ett större område än ett län, N belysa skälen för och emot myndighets- och bolagsformen, N lämna förslag på formerna för kopplingen mellan central och regional nivå. Förändringarna skall syfta till ett mera företags- anpassat system som dessutom ger möjligheter till effektivare styrning, bättre uppföljning och möjligheter till prioriteringar. N efter samråd med stiftelsen föreslå lämpliga former för samarbete med övriga centrala och regionala aktörer med näraliggande verksamhet och N lämna förslag om hur den statliga uppdragsverksamhet som utförs av IUC-bolagen långsiktigt skall hanteras och finan- sieras. Utredaren skall också överväga: N om ytterligare samverkan kan ske mellan –, stiftel- sen Industrifonden och stiftelsen , N i vilken utsträckning insatser kan utföras av privata aktörer på uppdrag av staten, N om någon organiserad kontaktpunkt på regional nivå behövs för t.ex. , , och och N om relationen mellan de nämnda statliga åtgärderna och hur de organiseras och vissa andra statligt finansierade åtgärder, i första hand via Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). Utredningens experter har utgjort en rådgivande grupp. Vid fem tillfällen har jag samrått med den rådgivande gruppen. Genom den breda kompetens som gruppen haft har den tillfört utredningen värdefulla synpunkter, som betytt mycket för förslagens utform- ning. Gruppen har på ett effektivt och kompetent sätt deltagit i utredningsarbetet. Det innebär inte att var och en i gruppen står bakom alla delar av utredningens förslag. Jag har under utredningsarbetets gång träffat och samrått med de olika kontaktgrupper inom , som direktiven anger. Jag har vidare, vilket redovisas närmare i kapitel 3, haft sam- råd med företagare, organisationer, myndigheter m.fl., såväl cent- ralt som regionalt. Vid samråden har frågeställningar över hela det näringspolitiska området tagits upp. Det finns en uppenbar förväntan att utred- ningens arbete omfattar hela området. Så är inte fallet. Direktiven anger, vilket framgår av den punkt- visa sammanställning som redovisas ovan, en noggrant preciserad avgränsning. Med den korta tid, som stått till utredningens förfogande har denna avgränsning varit helt nödvändig. De detaljerade direktiven utgör också i sig en begränsning av de frågeställningar utredningen haft att ta ställning till. Under utredningens gång har förändringar i omvärlden liksom avtal, som träffats, i hög grad påverkat och gett nya förutsättningar för utredningsarbetet. Det är i sig ingenting anmärkningsvärt, när det gäller ett område som företagsutveckling, där förändringstakten är hög och där ständigt nya lösningar måste sökas om den nöd- vändiga flexibiliteten skall uppnås. Det gäller såväl för företag och företagare som för olika delar av politiken. Mot den bakgrunden anser jag att den korta utredningstid jag haft – februari–oktober – för att arbeta med de delar av närings- politiken, som direktiven anger, kan motiveras. måste man vara medveten om, att det i sin tur innebär, att en del av de djupgående analyser, som behövts på en del områden, inte kunnat genomföras. I en del fall har därför ställningstaganden fått göras med mindre väl analyserat och utvärderat material som grund. ITPS verksamhet och arbete kan för framtiden säkert förbättra detta förhållande. Jag tror å andra sidan, att det på näringspolitikens område, av skäl som jag ovan redovisat, kommer att bli nödvändigt att arbeta i en ständig förändringsprocess. Det innebär i sin tur att ställnings- taganden och beslut som kan te sig riktiga vid beslutstillfället behöver ändras beroende på oförutsägbara händelser i omvärlden. Därför kommer det inte att vara varken möjligt eller ens behövligt att genomföra de analyser som skulle behövas, om alla fakta skulle vara kända innan beslut fattas. Snabba förändrings- processer och snabbt förändrade villkor och förutsättningar kom- mer att kräva beslutskraft både i företag och samhälle om näringspolitiken skall bli ett verksamt instrument för företags- utveckling och tillväxt. 2Förhandlingar med landstingen angående Almibolagen Enligt utredningsdirektiven skall jag föra förhandlingar med , landstingen och med anled- ning av att det nuvarande avtalet om löper ut . genom- förde jag därför ett omfattande sonderingsarbete, dels med före- trädare för landstingsförbundet, dels med politiska ledningar för flera landsting i olika delar av landet. Avtalen mellan landstingen och om de regionala Almibolagen tecknades i samband med att bildades och har löpt i perioder . Om avtalen inte sagts upp före avtalstidens utgång har de automatiskt förlängts . gav i uppdrag att säga upp avtalen. Avtalen upphör således att gälla från .