sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredningen har inte visat att det finns konkurrensproblem som har betydelse för många eller som omfattar betydande ekonomiska värden. V. Avslutningsvis önskar vi uppmärksamma det allvarliga förhållandet att skattereglerna på ett avgörande sätt förändrats genom ett domstolsutslag i Regeringsrätten , mål nr 7007-2000. Domslutet innebär att artistframträdanden som tillhandahålls en arrangör via ett produktionsbolag beläggs moms på hela kostnaden. betalades moms enbart på en produktions- eller förmedlingsdel men inte på artistgagerna. Förändringen har drabbat särskilt hårt vissa musikgenrer så som rock och pop, där de flesta artister sköter sina konsertbokningar via produktionsbolag. Övriga genrer kommer att drabbas allt hårdare i och med att Rikskonserter och länsmusikstiftelser tvingas ta ut moms på sina produktioner. Kostnaderna för moms ökar från . En stor del av de bidrag som erhålls för att bedriva arrangörsverksamhet betalas därmed tillbaka till staten. a.Beslutet innebär en kraftig förändring av verksamhetsmöjligheterna för ideella arrangörer på musikområdet. Medan offentliga organ gynnas liksom kommersiella arrangörer innebär förändringen enbart ökade kostnader för ideella föreningar. b.Även om dessa ges möjlighet att redovisa in- och utgående moms innebär de betydande bidragen från samhället som föreningen erhåller en begränsning av möjliga momsavdrag. c.Mervärdesskatteredovisning innebär även ökad ekonomiadministration och ställer större kompetenskrav på de ideella föreningarnas kassörer. I en förlängning innebär detta ökade svårigheter att engagera ideella till föreningsarbete. Särskilt i verksamheter där unga personer engagerar sig i föreningsarbetet, både i renodlade ungdomsföreningar och i föreningar med åldersblandad verksamhet, befaras att ökade administrativa krav skall leda till mycket negativa effekter. Om fler unga ska engageras i föreningslivet är det förenklingar, inte ytterligare pålagor och krångel som behövs! Efter en omsorgsfull beredning i riksdag och departement kom avgiften för tillträde till och förevisning av djurparker att hänföras till kulturverksamheten och fick därmed reducerad mervärdes- skatt (, se vidare 7 kap. 1 § 3 st. 7 p. Det var en efter- längtad reform och den har redan betydit mycket för djurparkerna och dess besökare. I SOU 2002:74 diskuteras huruvida skattefrihet skall införas för vissa kulturella verksamheter. Som utredningen påpekar skulle detta även innebära att avdragsrätten för ingående mervärdesskatt går förlorad. Utredningen finner därför att det är en fördel med skatteplikt, en låg skattesats () och bibehållen avdragsrätt för ingående mervärdesskatt (s. 348-349 i betänkandet). instämmer i denna sluts och vill framföra att vår uppfattning är att den reglering vi nu har är den mest optimala för den kulturverksamhet som djurparkerna bedriver. 8.5.9Folkbildningsförbundet, , , ax och samt vänder sig starkt mot den del i förslaget som innebär en begränsning av undantaget från skatteplikt med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning avseende studieförbundens folkbildningsverksamhet och att begränsningen ska tas bort. menar att konsekvenserna av mervärdesskatteplikt på studieförbundens folkbildningsverksamhet kommer att stå i direkt motsats till statens syften med stödet till folkbildningen. Undantag från skatteplikt för tillhandahållande inom kulturområdet Utredningen föreslår att undantaget från skatteplikt i 3 kap 11 § 5 ML avseende folkbildning som utförs av studieförbund vidgas till att omfatta motsvarande aktiviteter som utförs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. För bestämmelsen förs in en begränsning av undantaget från skatteplikt med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning. vänder sig starkt mot den del i förslaget som innebär en begränsning av undantaget från skatteplikt med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning avseende studieförbundens folkbildningsverksamhet. Det utredningen i detta avsnitt föreslår är således att den folkbildningsverksamhet som är själva det ideella ändamålet med studieförbundens verksamhet skall kunna bli föremål för mervärdeskatt. Skälen till vår invändning mot förslaget är flera: 1.utredningen går längre än direktivet gällande konkurrensfrågorna 2.bristen på förutsebarhet och tolkningsproblem 3.konkurrens förutsätter utbytbara varor eller tjänster 4. utredningens uppfattning om konkurrensproblem bygger till stor del på antaganden 1. utredningen går längre än direktivet gällande konkurrensfrågorna Utredningen pekar på att direktivet avseende undantaget för kulturella tjänster är allmänt formulerat och ger medlemsstaterna stor frihet att närmare precisera vilka tjänster och varor som avses liksom vilka organ som ska omfattas. Direktivet föreskriver inte att några särskilda konkurrenshänsyn ska tas utöver de krav som gäller enligt artikel 13 A2.b. Enligt det sjätte direktivet är det inte nödvändigt att särskilt beakta konkurrensproblem vad gäller studieförbundens verksamhet. Det är å andra sidan möjligt att med stöd av artikel 13 A 2a införa olika begräns- ningar av undantaget. (sid 344). Som betänkandet också pekar på har det inte heller ingått i utredningens uppdrag att föreslå förändringar för att uppnå konkurrensneutralitet mellan studieförbund och andra näringsidkare. Trots detta väljer utredningen att föreslå ovanstående begränsning i undantaget från skatteplikt med hänsyn till konkurrensen. menar att detta strider mot utredningens direktiv där det bl a anges att aktiviteter som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar även fortsättningsvis ska kunna ges en positiv särbehandling (sid 313). 2. bristen på förutsebarhet och tolkningsproblem Enligt utredningen kan studieförbunden inte med tillämpning av ett undantag från skatteplikt ge kurser och utbildningar inom områden där samma slags kurser ges av kommersiella aktörer på marknaden. I ett sådant fall bör samma beskattningsregler gälla för alla aktörer i mervärdesskattehänseende. Vid bedömningen måste förhållandena i det konkreta fallet beaktas. Det gäller såväl sakområdet som det geografiska området. Utredningen exemplifierar med ett studieförbund som ger en knypplingskurs i en liten ort i inland där det på goda grunder antas att detta normalt inte konkurrerar med ett kommersiellt företag som skulle hamna i ett underläge genom mervärdesskatte- reglerna. Om studieförbundet däremot ger en fortsättningskurs i engelska i är konkurrenssituationen en annan såväl inom sakområdet som geografiskt. Mellan dessa ytterligheter ryms många situationer. Det är inte möjligt att exakt ange vad som faller inom respektive utom det skattepliktiga området. Var gränslinjen skall gå är en tillämpningsfråga som slutligen får avgöras av förvaltningsdomstol. För att en verksamhet skall vara utsatt för konkurrens krävs det dock mer än att liknande verksamhet bedrivs eller kan bedrivas av privata företag. Ett tecken på att en verksamhet är utsatt för konkurrens är att den som avser att köpa en produkt har möjlighet att välja mellan olika produkter från olika säljare och att dessa produkter skall vara utbytbara. Dessutom tas vid bedömningen hänsyn till om produkterna tillhör samma geografiska marknad. Utredningen konstaterar själv att detta ofta leder till svåra gränsdragningsproblem. I utredningen redogörs för inventering och kartläggning av olika skattereglers inverkan på konkurrensen särskilt för små och medelstora företag. Här pekar på att skatteregler så långt möjligt bör vara generella, enkla och gälla . hävdar att följden av utredningens förslag skulle bli en helt oacceptabel situation av osäkerhet huruvida mervärdesskatte- plikt råder för olika delar av studieförbundens folkbildningsverksamhet. Förslaget står i strid med utredningens uppdrag att bl a förenkla och förbättra mervärdesskattereglernas förutsebarhet och underlätta tolkningsproblem. 3. konkurrens förutsätter utbytbara varor eller tjänster Studieförbunden erhåller statsbidrag för sin folkbildningsverksamhet. Statsbidraget utgjorde av studieförbundsavdelningarnas intäkter. Staten har angett syften med sitt stöd till folkbildningen (förordning om statsbidrag till folkbildningen). som av staten har anförtrotts uppgiften att fördela och följa upp statsbidragets användning har också angett kriterier för att verksamheten ska erhålla statsbidrag. Studiecirkeln är en liten grupp människor som utifrån sina behov och intressen gemensamt söker kunskap och färdigheter. Studiecirkelarbetet präglas av demokratiska värderingar och tar till vara varje deltagare som en resurs med erfarenheter och tankar värda att lyfta fram. Studierna kännetecknas av dialog mellan deltagarna. Studiecirkeln är således per definition inte att betrakta som konsumtion av tjänst och det är inte heller riktigt att hävda att studieförbundens cirklar/kurser skulle vara gentemot privata näringsidkare utbytbara tjänster. Ett av kriterierna för att en konkurrenssituation ska föreligga - nämligen den om utbytbara varor eller tjänster - är således inte uppfyllt. Också talar i konkurrenssammanhang om ekonomiska aktörer som tillhandahåller samma varor och tjänster och att dessa ska behandlas lika (utredningen sid 39). hävdar därför att de studiecirklar/kurser som arrangeras som en del av studieförbundens folkbildningsverksamhet inte är en mot privat näringsidkare utbytbar tjänst. Utredningens slutsats att det i undantaget för skatteplikt för studieförbundens folkbildnings- verksamhet ska införas en begränsning med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning är således felaktig och ska tas bort. I utredningens resonemang runt konkurrensfrågorna sägs följande: Föreningars aktiviteter för att fullgöra det ideella ändamålet är ofta av sådan karaktär att någon motsvarande verksamhet inte bedrivs av kommersiella företag. Varor och tjänster som kan tillhandahållas i samband med ideella aktiviteter är på grund härav ofta inte direkt utbytbara mot varor och tjänster som tillhandahålls av sådana företag. hävdar att just det ovan sagda gäller för studieförbundens folkbildningsverksamhet. 4. utredningens uppfattning om konkurrensproblem bygger på några få fall och antaganden I betänkandet redogörs för en enkät som utredningen tillställt ett antal branschorganisationer samt en enkät till 14 näringslivsorganisationer. Efter de svar som inkommit konstateras att dessa organisationer i mycket begränsad omfattning fått kännedom om konkreta fall av konkurrenssnedvridning gentemot ideell verksamhet till följd av mervärdesskattebestämmelserna. (sid 276 - 277) I betänkandet sägs vidare att det framförallt är inom serveringsområdet som det förekommer snedvridning av konkurrensen på grund av mervärdes- skattebestämmelserna. Inom övriga områden förefaller konkurrensen mellan ideella och kommersiellt bedriven verksamhet mycket begränsad. Hur det förhåller sig inom området kurser och utbildning har inte kunnat bedömas. I resonemanget om konkurrens inom serveringsområdet konstaterar utredningen enligt utredningens uppfattning bör det dock kunna antas att om det förekommit konkurrenssnedvridning avseende mer betydande ekonomiska värden skulle detta ha kommit till utredningens kännedom, exempelvis genom de kontakter utredningen haft med olika organisationer inom näringslivet. menar att det senare resonemanget också är giltigt för studieförbundens folkbildningsverksamhet. Någon konkurrenssnedvridning avseende mer betydande ekonomiska värden har utredningen inte kunnat finna. I betänkandet redovisas en inventering som gjort på regeringens uppdrag om klagomål rörande konkurrenssnedvridning. Två fall gällande dans- verksamhet och ett fall rörande språkkurser I beslut i två av dessa anfördes att det för att enskilda klagomål skall utredas krävs att de förhållanden som redovisas har en betydelsefull effekt för te x en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt (sid 290). verkets bedömning har så inte varit fallet. Därtill hänvisar utredningen till några skrivelser till rörande dansundervisning som bedrivs av privata företag i vilka dessa hävdar konkurrens- snedvridning gentemot studieförbunden. Vi har tidigare pekat på att utredningens tolkning av konkurrens- problematiken är felaktig. Därtill vill vi peka på att någon konkurrenssnedvridning avseende mer betydande ekonomiska värden inte har påvisats trots den vida tolkning som av utredningen gör avseende konkurrensproblematiken. 8.5.10 Folkets Hus och Parker Utredningen fastslår på en enda sida att dansverksamhet skall belastas mervärdesskatt. Synbart görs detta enbart utifrån några skrivelser från en privat logdansarrangör. Ingen djupare analys har genomförts i utredningen och inte heller har frågan diskuterats i de referensgrupper som följt utredningen. Vår uppfattning är att av den i bedrivna folkparksdans-verksamheten är bedriven av allmännyttiga föreningar. Den startade upp som en hävdvunnen finansieringsverksamhet, men har även utvecklats till en uppskattad självständig aktivitet bedriven av framförallt folkparker, men även idrottsföreningar, bygdegårdar, folkets hus m.fl. Några få privatpersoner har startat sommarlogar med likartad verksamhet. Många blandar ihop denna folkparksdansverksamhet med den dansverksamhet som bedrivs i restaurangmiljö, där mat och dryck vanligtvis är huvudverksamheten och musikinslaget är av underordnad betydelse. Vill vi i vårt land slå vakt om den mycket svenska traditionen folkparksdans, måste den inordnas under kulturbegreppet och belastas med den lägre momssatsen. Mervärdesskatteavdragen är minimala för samlingslokalägande föreningar som bedriver denna verksamhet, varför en momssats på skulle innebära en entréökning på alt. en minskad intäkt för föreningen. godtar endast minimala avdrag för fastighetskostnader, eftersom dessa lokaler är byggda för, och i huvudsak används till, mervärdesskattebefriad samlingslokaluthyrning. Avdragsmöjligheten begränsar sig därför till ett fåtal procent. momssats på kommer med all säkerhet att på slå ut den traditionella folkparksdansen. Den har redan slagit ut många arrangörer, bl.a. nämnda logdansarrangör som livligt har lämnat skrivelser till finansministern och utredningen. Folkparksdans bedriven i icke restaurangmiljö är en kulturaktivitet att jämföra med teater-, bio- och konsertbesök. Av EG-direktivet framgår att viss kultur kan undantas från skatt, medan annan närstående verksamhet kan få reducerad skattesats. De verksamheter som nämns för reducerad skattesats är bl.a. följande: har infört reducerad skattesats för alla grupper utom för Nöjesparker. Utredningen har inte försökt att kategorisera vad som är en nöjespark. Enligt vårt synsätt är det mycket enkelt att definiera en Nöjespark och därigenom godkänna en reducerad skattesats. Det eliminerar då också konkurenssnedvridningen mellan ovan nämnda verksamheter. Till begreppet Nöjespark bör förutom bl.a. , även räknas Folkparksanläggningar. Folkparker är skattebefriade utifrån sin allmännyttiga karaktär. Enligt förslaget skall scenkultur och konserter få och dans mervärdesskatt. Folkparkerna bedriver vanligtvis blandad verksamhet, under nöjesparks-liknande former, och bör därför kunna få för sin totala verksamhet. Detta löser också kommande gränsdragningsdiskussioner mellan vilken verksamhet som är huvudverksamheten och som skall styra vilken skattesats som skall tillämpas. Nöjesparker placeras i gruppen som kan få reducerad skattesats samt att folkparker kan betraktas som nöjesparker. Scenkulturen, folkparksdans, festivaler och mervärdesskattesatsen är Folkparker, Kulturella föreningar, de flesta Festivalarrangörer mervärdesskattebefriade utifrån att de är inkomstskattebefriade. Övriga arrangörer har mervärdesskatt på scenkultur. konstaterar, precis som vi, att en mervärdesskattesats på troligtvis är en ekonomisk fördel för de flesta rena kulturarrangörer. Allmännyttiga föreningar är, utifrån detta, ekonomiskt missgynnade i jämförelse med skattepliktiga arrangörer. Av detta kan slutsatsen dras att det är en fördel för allmännyttiga föreningar att bli skattepliktiga. Detta gäller inte fullt ut för samlingslokalägande föreningar. bedömer oftast att lokalernas huvudsyfte är samlingslokalverksamhet, vilken inte är momspliktig, varför skatteavdraget för fastighetskostnaden inte blir speciellt stor. Vår bedömning är att införd kulturmoms för samlingslokalägande föreningar inte påverkar ekonomin varken positivt eller negativt. EG-direktivet ger möjlighet att undanta scenkulturer från skatteplikt, men utredningen föreslår en skatt utifrån att det gynnar det svenska kulturlivet. Utredningen är dock tydlig på att om skattesatserna förändras måste skattskyldigheten åter utredas. Vi ställer oss positiv till skatteplikt utifrån att det med nuvarande skattenivå ekonomiskt gynnar kulturen. Vi vill dock peka på den åderlåtning kulturlivet kan komma att genomgå om senare, tillsatt utredning kring mervärdesskattenivåer, kommer fram till en enhetlig moms på . Skattesatsen för scenkultur, dans, festivaler beslutas bli . Om annan statlig utredning framkommer med förslag om enhetlig mervärdesskatt skall ovan nämnda kulturverksamhet läggas utanför skattesystemet, som övrig kulturverksamhet. 8.5.11 KLYS, KRO och BUS (Ur KLYS yttrande) KLYS – Konstnärliga och - är ett samarbetsorgan för 17 konstnärsorganisationer inom områdena ord, ton, scen, bild och eter. KLYS företräder dessa yrkesgrupper i frågor av gemensamt intresse såsom upphovsrätt, arbetsmarknad, skatterätt och yttrandefrihet. KLYS yttrande begränsar sig till de delar av utredningen som berör kulturområdet. KLYS konstaterar att utredningen innebär en ytterligare anpassning av Mervärdesskattelagen (ML) till EU:s sjätte momsdirektiv. Det är framför allt två förslag i utredningen som berör kulturområdet. Det ena gäller slopandet av det undantag från momsbeskattning som gäller för upphovsmans försäljning av konstverk. Det andra avser avskaffande av det generella undantaget från momsbeskattning till förmån för ideella föreningar. Undantagen anses av utredningen sakna stöd i EG-direktivet. Enligt KLYS uppfattning har konsekvenserna av utredningens förslag på kulturområdet inte utretts tillräckligt för att kunna ligga till grund för beslut. Effekterna av de omfattande förändringar för ideella kulturföreningars möjlighet att verka på området har inte analyserats och det tydliggörs inte vilka verksamheter och omsättningar som kommer att fråntas sin momsbefrielse. Utredningens förslag kan sägas diskriminera kultursektorn jämfört med andra sektorer där EG-direktivet tillåter undantag. KLYS anser att regeringen i vart fall måste avvakta beslut i de frågor i den rubricerade utredningen som berör kulturområdet och samordna dessa med den Mervärdesskatteutredning (dir 2002:141) som bl a undersöker de olika momssatserna inom kulturområdet. I första hand bör momsfriheten för upphovsmans försäljning av konstverk samt för ideella föreningar på kulturområdet bibehållas, även om det måste ske i annan form . EG:s sjätte momsdirektiv medger fortfarande undantag för transaktioner på kulturområdet. Om regeringen kommer fram till att detta inte låter sig göras är det nödvändigt att momsen för dessa båda verksamheter omfattas av den reducerade momssatsen på kulturområdet om . KLYS har lämnat synpunkter till pågående Mervärdesskatteutredning med anledning av ett frågeformulär om de förändringar i Mervärdesskattelagen som genomfördes på kulturområdet 1996 och 1997. I KLYS svar förordas ett införande av en enhetlig, reducerad kulturmoms om , förutom på de områden där momsfrihet bör bibehållas. Bildkonstnärer har i allmänhet en svag ekonomisk ställning och varje påslag på deras priser har en starkt försäljningshämmande verkan. KLYS avstyrker därför utredningens förslag om att undantaget från momsplikt för upphovsmans eller dennes dödsbos försäljning av konstverk i ML 1 kap 2 a § avskaffas i den mån omsättningen för en bildkonstnär överstiger och yrkar att den gällande omsättningsgränsen om behålls. har i anslutningsakten till EG:s momsdirektiv givits möjlighet att undanta konstnärers tillhandahållande av tjänster från skatteplikt. Detta undantag från skatteplikt har i ML 3 kap 11 § begränsats till utövande konstnärers framförande av verk. Utredaren konstaterar dock att ML 3 kap 11 § skulle kunna vidgas till att omfatta fler tjänster som tillhandahålls av konstnärer, t ex upphovsmans försäljning av konstverk. KLYS vill uppmana regeringen att utnyttja denna möjlighet i den utsträckning som gäller . Om regeringen trots allt beslutar att införa momsplikt för denna typ av transaktioner vid en omsättning om bör en reducerad momssats om tillämpas. Detta för att inte konstnärernas alster ska fördyras alltför mycket. Den 6 procentiga momsen bör gälla även när konstnären säljer sitt verk via ett galleri. Det är inte motiverat att priset på en konstnärs verk ska bli högre beroende av var försäljningen sker. Utredaren pekar också på att en reducerad momssats är möjlig på området enligt EG:s sjätte momsdirektiv. Som KLYS uttryckt inledningsvis är det dock nödvändigt att regeringen avvaktar beslut i denna fråga tills den pågående momsutredningen presenterat sina slutsatser. Frågan om ett borttagande av 300.000 kronorsgränsen måste således samordnas med frågan om momssatser på kulturområdet. Arbetet i många organisationer på kulturområdet utgörs av ideella insatser. Staten stödjer ideella kulturorganisationer för att främja kulturverksamhet i olika former. Offentliga bidrag ska stimulera kulturutbudet, utveckla kvaliteten och göra kulturen tillgänglig för alla. Dessa åtgärder är instrument för att uppnå de av regeringen uppställda och av antagna kulturpolitiska målen om bl a yttrandefrihet, mångfald, kvalitet och tillgänglighet. Enligt utredningen ger EG-direktivet inte utrymme för det generella undantag från momsplikt som gäller för ideella organisationer enligt ML 4 kap 8 §. ML måste därför struktureras om genom att det generella undantaget avskaffas. Ideella föreningar kommer därigenom att omfattas av ML:s generella bestämmelser. Utredningens förslag kan härvidlag bli ett hårt slag mot ideella föreningar inom kultursektorn. Förslaget berör bl a teater- och orkesterföreningar och en lång rad andra ideella föreningar som arrangerar kulturaktiviteter av olika slag. Många ideella föreningar på kulturområdet är små och saknar anställd personal för administration och momshantering. Momsplikt kan innebära dödsstöten för dessa verksamheter och leda till en icke önskvärd kommersialisering av kulturen. Risken är uppenbar att förslaget innebär ökade kostnader för konsumenten. Visserligen införs kompletteringar enligt utredningens förslag i ML 3 kap 11 § som medger undantag för vissa transaktioner av ideella organisationer på kulturområdet. Det preciseras dock inte vilka ideella verksamheter som kommer att falla utanför dessa nya undantags- bestämmelser. KLYS anser att konsekvenserna av utredningens förslag på kulturområdet inte är tillräckligt analyserade. Förslagen är svåröverskådliga, vilket skapar osäkerhet om hur de ändringar i lagstiftningen som föreslås kommer att påverka den ideella kultursektorn. Utredningens förslag synes också motverka de ovan nämnda kulturpolitiska målsättningarna. Enligt ML 7 kap 1 § åtnjuter vissa tjänster på kulturområdet såsom tillträde till konserter, bio, teater, opera m m en reducerad momssats om . Ideella föreningar som omsätter dessa tjänster är för nuvarande momsbefriade. Enligt utredningens förslag kommer dessa föreningar att bli momspliktiga i enlighet med ML 7:1, om inte något annat undantag är tillämpligt, t ex om intäkterna för den skattepliktiga omsättningen understiger /år eller om det är fråga om s k penninginsamlingsverksamhet. I direktiven till utredningen sägs att verksamhet som bedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar bör kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt.