sou · GQB3115d1 · 2003-01-01 00:00:00 — 2 Senaste lydelse 2001:971. 3. sådan omsättning av en fastighet som medför avdragsrätt för köparen enligt 8 kap. 4 § första stycket 4. Utöver vad som framgår av 2 § och av 3 kap. 30 b § föreligger skyldighet för säljaren att utfärda en faktura eller jämförlig hand- ling för 1. sådan omsättning som an- 1. sådan omsättning som an- ges i 1 kap. 2 § första stycket 2, ges i 1 kap. 2 § första stycket 2, 3, 4 a och 4 b, 3, 4 a, 4 b och 4 c, 2.sådan omsättning som anges i 3 kap. 30 a §, och 3.sådan omsättning som anges i 5 kap. 2 a § oavsett omsätt- ningens storlek. Vid överlåtelse av en fastighet som medför avdragsrätt för för- värvaren enligt 9 kap. 8 § andra stycket 2 föreligger skyldighet för överlåtaren att utfärda en med faktura jämförlig handling. En faktura eller jämförlig handling skall i de fall som anges i 2 § 1 eller 2 och 2 a § första stycket innehålla uppgift om 2.skattens belopp för varje skattesats, utom i fråga om faktura eller jämförlig handling som avses i 2 a § första stycket 1, 3.utställarens och mottagarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilken de kan identifieras, 5.platsen för varans mottagande, 6.den skattskyldiges registreringsnummer till mervärdesskatt eller, då den skattskyldige inte är registrerad, hans person- eller organisationsnummer om det finns ett sådant och annars en likvärdig uppgift, 7. det förhållandet att skatt- 7. det förhållandet att skatt- skyldighet föreligger enligt 1 kap. skyldighet föreligger enligt 1 kap. 2 § första stycket 2, 3 eller 4 b, 2 § första stycket 2, 3, 4 b eller 4 c, och 8. övrigt som kan ha betydelse för bedömningen av skattskyldig- heten och mottagarens avdragsrätt eller rätt till återbetalning. 3Senaste lydelse 2001:971. 4Senaste lydelse 2001:971. Bestämmelserna i första stycket 3–5 får frångås då fråga är om en faktura eller jämförlig handling som upptar endast ett mindre be- lopp. Om andra stycket inte är tillämpligt och det med hänsyn till en skattskyldigs verksamhet finns särskilda skäl för det, får skatte- myndigheten på ansökan av den skattskyldige besluta att denne inte behöver lämna uppgift om mottagaren enligt första stycket 3. handling skall i de fall som avses handling skall i de fall som avses 2 § första stycket i 1 kap. 2 § första stycket 4 b och 3 kap. 30 a § första stycket och 4 c, 3 kap. 30 a § första stycket 5 kap. 5 a, 6 a, 6 b och 7 a §§, ut- och 5 kap. 5 a, 6 a, 6 b och 7 a §§, över vad som anges i 5 §, inne- i 5 §, värdesskatt och det registrerings- värdesskatt och det registrerings- under vilket köparen gör sitt under vilket köparen gör sitt Vid omsättning enligt 3 kap. 30 a § av ett nytt transportmedel skall fakturan eller den jämförliga handlingen även innehålla upp- gift om de förhållanden i 1 kap. 13 a § som avgör att varan skall hänföras till ett sådant transportmedel. En faktura eller jämförlig handling som avses i 3 kap. 30 b § skall, utöver vad som anges i 5 §, innehålla en uppgift om att förvärvet görs under de förutsättningar som anges i 3 kap. 30 b §. Fakturan eller den jämförliga handlingen skall innehålla uppgift om den ut- ländske företagarens och den skattskyldiges registreringsnummer till mervärdesskatt. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2001:971. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse. Denna lag tillämpas vid revision eller annan kontroll av att skatt eller avgift tas ut enligt bestämmelserna i 1.kupongskattelagen (1970:624), 2.fordonsskattelagen (1988:327), 3.taxeringslagen (1990:324), 4.lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- satta artister m.fl., och 5.skattebetalningslagen (1997:483). Lagen tillämpas även vid re- vision enligt tullagen (2000:1281) och lagen (1998:514) om sär- skild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. samt för kontroll av att föreläggande enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter, 6 kap. 25 § tullagen eller 2 § lagen om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. fullgjorts riktigt och fullständigt. Lagen tillämpas även vid re- vision enligt tullagen (2000:1281), lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. och lagen (0000:000) om avdragsskyldighet avseende vissa uppdragsersätt- ningar samt för kontroll av att föreläggande enligt lagen (2001:1227) om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter, 6 kap. 25 § tullagen eller 2 § lagen om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. fullgjorts riktigt och full- ständigt. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2002:418. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse. Under indrivningen gäller bestämmelserna i 7 kap. 14 § utsöknings- balken om företrädesrätt vid utmätning av lön för böter och viten samt för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i 1. lagen (1972:435) om över- 1. lagen (1972:435) om över- (1975:343), (1975:343), 4. lagen (1976:339) om salu- 4. lagen (1976:339) om salu- (1988:327), (1988:327), skild inkomstskatt för utom- skild inkomstskatt för utom- lands bosatta artister m.fl., lands bosatta artister m.fl., 7. lagen (1994:419) om brotts- 7. lagen (1994:419) om brotts- (1997:483), eller (1997:483), 9. lagen (1997:1137) om väg- 9. lagen (1997:1137) om väg- avgift för vissa tunga fordon. avgift för vissa tunga fordon. 10. lagen (0000:000) om avdrags- skyldighet avseende vissa upp- dragsersättningar. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2002:417. lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. skall ha följande lydelse. Denna lag gäller ersättning av Denna lag gäller ersättning av allmänna medel för en skatt- allmänna medel för en skatt- skyldigs kostnader hos dom- skyldigs kostnader hos dom- stolar och andra myndigheter i stolar och andra myndigheter i ärenden och mål om skatter, ärenden och mål om skatter, tullar och avgifter samt taxering tullar och avgifter samt taxering även i mål enligt lagen även i mål enligt lagen ring för skatter, tullar och ring för skatter, tullar och I ärenden om förhands- avgifter samt i mål enligt 49 § samt övriga mål och ärenden om förhandsbesked i skattefrå- enligt lagen (0000:000) om av- gor är denna lag dock tillämplig sökt om förhandsbesked. om förhandsbesked enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor är denna lag dock tillämplig endast om Riksskatte- verket ansökt om förhands- Med avgifter avses i denna lag Med avgifter avses i denna lag sådana avgifter som omfattas av sådana avgifter som omfattas av lagen om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. skatter, tullar och avgifter. skyldighet att betala skatt, tull skyldighet att betala skatt, tull, eller avgift har varit föremål för avgift eller att göra entreprenad- 8 Senaste lydelse SFS 1989:192. ägare till fastighet eller som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) skall an- ses som ägare. prövning, liksom den som är ägare till fastighet eller som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) skall an- ses som ägare. Denna lag träder i kraft . 1.1Direktiven (2002:24) Regeringen beslutade att tillsätta en kommis- sion för att granska byggsektorn och föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen och motverka konkurrensbegränsande beteende, användande av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen skall vidare föreslå åtgärder som syftar till att hålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg- och anläggningssektorn. Åtgärderna skall syfta till att bryta strukturer som motverkar en effektiv konkurrens och pristransparents, motverka användningen av svart arbetskraft, stärka byggherrekompetensen samt tydliggöra ansvaret för större entreprenadarbeten. Kommissionen skall arbeta utifrån ett tydligt konsumentperspektiv, vari bl.a. ingår behovet av att säkra god kvalitet och hälsa och nå sänkta bygg- och boendekostnader. Vidare skall kommissionen föreslå hur arbetet mellan berörda verk och myndigheter kan samordnas. Kommissionen bör beakta det arbete som pågår inom samt inom berörda verk och myndigheter och som rör frågor om konkurrens inom bygg- och anläggningssektorn, kvalitetsfrågor, krav på tillgänglighet och användbarhet, upphandlingsrutiner, an- svarsförhållanden mellan beställare och utförare, skatteundandra- gande m.m. Kommissionen behöver inte utforma färdiga lagförslag. Som ett komplement till det uppdrag som redovisas i direktiven, har rege- ringen dock beslutat överlämna , , rapport om kontroll av svart arbetskraft i entreprenader inom byggbranschen (RSV Rapport 2001:9) jämte remissvar, samt verkets fördjupade utredning avseende skyldighet att göra skatteavdrag för underentreprenörer (RSV Rapport 2002:6) till kommissionen. Syftet är att kommissionen i denna del skall ta ställning till det effekti- vaste sättet att komma till rätta med den omfattande och organise- rade handeln med svart arbetskraft i byggsektorn och utarbeta kon- kreta författningsförslag för att motverka skattefusket. Kommissionen skall, när det gäller redovisning av förslagens kon- sekvenser för små företag, samråda med för regelgranskning, NNR. En miljöbedömning och en samhällsekonomisk bedömning av för- slagen skall göras. Direktiven (2002:24) redovisas i sin helhet i bilaga 1. Totalt ger byggsektorn i vid bemärkelse arbete åt omkring 450 000 personer eller av samtliga sysselsatta i . Det innebär att byggsektorn från sysselsättningssynpunkt är den näst största näringen i landet efter vårdsektorn. Det är således en sektor med stor betydelse för samhället och samhällsekonomin. Den byggda och formade miljön är också på flera sätt viktig för välfärden. Byggnader skall vara funktionella, ge låga förvaltnings- kostnader , vara hållbara, också från ett miljö- perspektiv samt, naturligtvis, estetiskt tilltalande. En god bostad är en social rättighet, men en fungerande bostadsmarknad ger också människor möjlighet att påverka sin tillvaro genom att pröva ett nytt jobb, bilda familj eller utveckla något särskilt intresse. Bygg- sektorns funktionssätt inverkar således i en rad avseenden på väl- färden. En väl fungerande byggsektor är därför ett viktigt samhälls- intresse. De frågor som berörs i utredningsdirektiven och som är kom- missionens uppgift att närmare belysa, är av olika slag och kan antas ha delvis olika orsaker. Byggsektorn utgör inte en samlad bransch utan består av många delsektorer med ett antal olika branscher inom en rad varu- och tjänsteområden. Många yrkesgrupper med inbördes olika arbetsförhållanden och förutsättningar medverkar i byggandet. har en offentlig debatt förekommit om bristande konkurrens, byggfel, höga priser och skattebrott. Med hänsyn till byggsektorns storlek och hetrogena struktur samt de berörda pro- blemens komplexitet, skulle omfattande utredningsinsatser behövas för att i detalj kartlägga problemens förekomst, orsaker och verk- ningar. Det har emellertid, av utredningstekniska skäl, inte varit möjligt att göra sådana insatser inom ramen för Kommissionens Det har heller inte bedömts nödvändigt med hänsyn till att byggsektorn varit föremål för mycket utredning och forskning . 1.3.1Tidigare utredningar och rapporter En särskild Byggkostnadsdelegation tillsattes med uppdrag att i samverkan med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för lång- siktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. Byggkostnadsdelegationen skulle också initiera nya planerings- entreprenad- och upphandlings- former som främjar konkurrens och kvalitet, verka för ett undan- röjande av tekniska och administrativa hinder och för en långsiktigt ökad konkurrens i byggsektorn. Byggkostnadsdelegationen lämnade sitt betänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44). Betänkandet baserade sig på ett omfattande utredningsarbete. Ett femtiotal rapporter från FoU-projekt och studier av enskilda ämnes- områden har utgjort underlag för Byggkostnadsdelegationens analys. Frågor om byggteknik, byggprocessen samt byggkostnader och kon- kurrens belystes särskilt i tre omfattande bilagor till betänkandet. Kvaliteten i byggandet har också behandlats av Byggkvalitets- utredningen i betänkandet Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177). har i flera betänkanden belyst de kommunala bostadsföretagens marknadsförutsättningar, senast i kommitténs slutbetänkande och kom- munernas boendeplanering (SOU 2001:27). Miljövårdsberedningen har genom dialogprojektet /Bo beskrivit byggsektorns pro- blem och utvecklingsbehov från ett hållbarhetsperspektiv. Resulta- ten har redovisats i rapporten nytt, tänk hållbart! – att bygga och förvalta för framtiden och i Miljövårdsberedningens be- tänkande Tänk nytt, tänk hållbart! (SOU 2001:20). har i en lång rad rapporter, bl.a. Byggkontrollen – ut- värdering av ändring i byggregleringen1, Bostadsbyggandet och bygg- kostnaderna åren 1960 till 19992, Bostadsmarknaden i Skåne3, Bostads- 1Boverket, rapport 1997:9. 2Boverket, rapport . 3Boverket, rapport . byggandet i Planeringen4 samt Bostadsmarknaden år 2002-2003 – slut- satser av bostadsmarknadsenkäten behandlat frågor som berör byggsektorn.5 , och har behandlat byggsektorn från ett konkurrensperspektiv i rap- porten Byggsektorn – spelregler för ökad konkurrens.6 Konkurrens- verket har också beskrivit strukturer, konkurrensförhållanden och konkurrensproblem i byggsektorn i rapporterna Konkurrensen i – problem och förslag samt Konkurrensen i 2002.7 RSV:s rapporter om Svart arbetskraft i byggsektorn har tillsammans med redovisade remissvar på verkets första rapport utgjort underlag för kommissionens bedömningar och förslag i fråga om åtgärder för att motverka användandet av svart arbetskraft i bygg- och anläggningssektorn.8 I en rapport från , Godsflöden och transporter inom byggindustrin, beskrivs olika sätt att effektivisera transporter och materialhantering i byggsektorn.9 Frågor om logistik i bygg- branschen behandlas också i rapporten byggande.10 , , har i fem rapporter framtagna genom IVA:s avdelning för byggteknik pekat på behovet av nya angreppssätt och metoder i olika delar av byggsektorn.11 Rapporterna Byggherren i fokus och Anläggningar i fokus utgör grunden för IVA:s projekt , vars verksamhetsmål är att utveckla, och genomföra de förslag som diskuteras i rapporterna. I rapporten Det konstiga är att vi inte upptäckt det tidigare, beskrivs hur företagsledare och projektledare på olika nivåer kan agera för att 4Boverket, rapport . 5Boverket, rapport . 6Kommerskollegium rapport 1996:1, rapportserie 1996:5, , Info. 7Konkurrensverkets rapporter 2000:1 och 2002:4. 8Riksprojektet – kontroll av svart arbetskraft inom byggbranschen, RSV Rapport 2001:9 och Svart arbetskraft inom byggbranschen, RSV Rapport 2002:6. 9Godsflöden och transporter inom byggindustrin – Studie av förutsättningar för effektivise- ring och reducering av miljöbelastning, 4954, . 10Flödesorienterat byggande – Lägre boendekostnader med hjälp av helhetssyn på byggindustrins materialflöden, Bilaga till SOU 2000:44 , , , 2000. 11Byggherren i Fokus (feb. 1997), Byggnaden i fokus (), Arkitekten i fokus (aug. 1998), Produktframtagning i fokus (), samt Anläggningar i fokus (sep. minska kostnaden för fel som uppkommer i byggprojekt.12 Därutöver har flera vetenskapliga program för utveckling av byggsektorns konkurrenskraft och för att effektivisera byggprocessen initierats exempelvis forsknings- och utvecklingsprogrammet Competetive (Kon- kurrenskraftigt byggande), som är ett samverkansprojekt mellan företag i byggsektorn och de fyra tekniska högskolorna med forskarutbildning i byggämnen.13 Marknadens aktörer har också, från olika infallsvinklar, belyst bygg- och bostadssektorns förhållanden. har avgivit en rapport om förutsättningarna för nyproduktionen av bostäder i flerfamiljshus.14 I Hyresgästernas Riksförbunds rapport –javisst!, redovisas aktuella problem på bostadsmarknaden.15 Byggsektorns organisationer har tillsatt en egen Byggkommis- Byggsektorns byggkommission har utarbetat flera rapporter bl.a. Byggsektorns struktur och utvecklingsbehov, Pejling av värderingar i byggbranschen och Förtroende och samverkan i byggan- det.16 har genom sitt Stadsledningskontor beskrivit erfarenheter från ett antal större byggplatser i . I rap- porten redovisas en lång rad mer eller mindre lyckade produktval och tekniska lösningar. Rapporten innehåller även praktiska förslag till hur risken för byggfel och fuktskador kan minskas och hur onödigt höga förvaltningskostnader kan sänkas.17 12Per-Erik och , Byggindustrier, BI, FoU-Väst, , 2001. 13Kungliga Tekniska Högskolan, , samt . 14Nyproduktionens förutsättningar, , . 15Bostadsbrist – javisst!, , Caliber Film och för Hyresgäster- nas , . 17Byggplats 2000-2001 utgiven av stadslednings- kontor, dec. 1.3.2Utredningsarbetets uppläggning och inriktning Byggsektorns struktur, olika problem och produktionsförutsätt- ningar har således varit föremål för en omfattande genomlysning. har mot den bakgrunden valt att sammanställa redan föreliggande utrednings- och forskningsresultat som under- lag för sin analys. I vissa delar, exempelvis när det gäller utveck- lingen av branschstrukturer och marknadsförhållanden, har under- laget kompletterats med nya data i syfte att uppnå en så hög grad av aktualitet som möjligt. Kommissionen har härutöver inbjudit företrädare för ett brett spektrum av aktörer, yrkesgrupper och andra intressenter inom bygg- och bostadssektorn att såväl i organiserade former som på egna initiativ framföra synpunkter och erfarenheter till kommissio- nen. Fokus har därvid legat på de problemområden som redovisas i direktiven och på tänkbara åtgärder för att lösa problemen. En tydlig strategi i kommissionens arbete har varit att förutsättningslöst lyssna till alla som önskat framföra synpunkter, erfarenheter och förslag. Ett mycket omfattande och inte i alla delar entydigt under- lag för kommissionens bedömningar har på detta sätt insamlats och bearbetats. Resultaten av dialoger med bygg- sektorns aktörer redovisas fortlöpande i betänkandet. Ett antal utfrågningar har genomförts med sakkunniga och experter samt företrädare för olika organisationer och enskilda företag med kunskap om byggsektorn och dess problem. Syftet med utfråg- ningarna har varit att låta byggsektorns olika aktörer redovisa hur de uppfattar dagens situation och ge sin syn på vad som bör göras för att komma till rätta med problemen. Följande utfrågningar har genomförts . Schema över utfrågningar och möten HSB, (), SBC, , , och Fastighetsägarna Svensk Teknik och Design, STD Enskilda aktörer, mindre och medelstora byggherrar Byggmaterialbranschen, tillverkare, grossister, återförsäljare och installatörer m.fl. En förteckning över företag och organisationer som medverkat vid kommissionens utfrågningar och vid särskilda kontakter enligt nedan lämnas i bilaga 2. Möten och särskilda kontakter Utöver schemalagda utfrågningar har kommissionen genomfört ett flertal arbetsmöten, i syfte att successivt bearbeta den information som lämnats och ta ställning till vilken kompletterande information som erfordras och om fördjupade utredningar behöver göras. En fortlöpande dialog med byggsektorns olika aktörer har skett, såväl skriftligt som muntligt. Detta gäller inte minst de företag och en- skilda som på olika sätt själva erbjudit sig att bistå kommissionen med sin kompetens och sina erfarenheter. En sammanställning över skrifter som ingivits till kommissionen återfinns i bilaga 3. Kontakt med andra utredningar och arbetsgrupper Kommissionen har i sitt arbete samrått med Miljövårdsberedningens dialogprojekt /Bo och utbytt information om dagsläget i det pågående arbetet. Genom kontakter med tjänstemän i de fyra statliga myndigheter som knutits till utredningen har kommissionen även tagit del av pågående utredningsarbeten inom respektive verks ansvarsområde. Ett särskilt samråd har genomförts med experter avseende systemen för tillsyn och kontroll enligt (1987:10), PBL. Förslagen om åtgärder som syftar till att motverka användandet av svart arbetskraft har utarbetats i nära samarbete med RSV:s experter på området. Kontakter har under arbetets gång även tagits med Byggkostnadsforum samt med för statliga byggherrar och förvaltare och Byggsektorns kvalitetsråd, BQR. Kommissionen har samrått med den tillsatta av plan- och bygglagstiftningen (M 2002:05) kring frågor som tas upp i detta betänkande men där slutliga överväganden och förslag bör överlämnas till en samlad bedömning av hela lag- stiftningen för plan- och byggområdet. 1.4Är bygg- och anläggningssektorn en problem- sektor? I medias nyhetsrapportering och i den offentliga debatten har byggandet varit i fokus, inte sällan från ett pro- blemperspektiv. I själva verket är vissa av de företeelser som är aktuella inte nya. Diskussionen om sjuka hus har pågått i vart fall , då skadeverkningar av tidigare oprövade byggmetoder och byggmaterial började ge sig till känna i form av bl.a. fuktskador och allergiproblem. Dåliga byggmaterial har dock förekommit i byggnadsverk som är långt äldre. Problemen med radon i s.k. blå lättbetong har t.ex. varit kända länge, liksom de miljöproblem som uppstått till följd av användning av PCB i bl.a. fog- och golvmassor. har allvarliga skador upptäckts på bärande betongstommar av s.k. aluminatcement i hus uppförda . Exempel på felaktigheter som fått sär- skild uppmärksamhet i media från senare tid är de uppmärksam- made problemen med inomhusmiljön i och Arki- tekturmuseet på i , fuktskadorna i ny- producerade hus i och sprickbildningarna i spårvägsbroarna på mellan och i . Karteller har avslöjats eller misstänks i flera fall inom byggsektorn. Av de tiotal karteller som sammantaget utrett berör ungefär en tredjedel byggsektorn. Den mest uppmärksam- made är den kartell inom asfaltbranschen, som utreds inom . Några av de företag som misstänks ha deltagit i kartellen har också offentligt bekräftat sitt deltagande. Konkurrensförhållandena i byggsektorn har kartlagts vid flera till- konstaterade dåvarande och Kon- kurrensverk att stora och viktiga delar av byggsektorn präglades av koncentrerade marknader med fåtalsdominans och att en fort- gående strukturrationalisering lett till att antalet företag som kan producera mer avancerade byggnadsverk minskat betydligt.18 kom till samma resultat och anförde dessutom att den vertikala integrationen i byggsektorn är hög, att många delsektorer präglas av höga inträdesbarriärer samt att bygg- materialindustrin har höjt sina priser kraftigt trots en minskande efterfrågan.19 konstaterade att några mer be- tydande förändringar inte skett när konkurrenssituationen i bygg- sektorn analyserades på nytt i juli 2002.20 RSV:s redovisning av iakttagelser i samband med sitt kontroll- arbete tyder på att bortfallet av skatt på grund av svarta löner är mycket stort. Enligt RSV kan bortfallet av skatter och avgifter en- bart utifrån pågående utredningar och identifierade fall, där utred- ning ännu inte påbörjats, uppskattas till . I Byggkostnadsdelegationens betänkande redovisades en lång rad problem inom byggsektorn. Marknaden är statisk, konstaterade och menade därmed att förnyelsen av produkter och processer sker långsamt. Den tekniska utvecklingen i byggsektorn är långsammare än i andra sektorer, liksom utveck- lingen av produktiviteten vid en jämförelse med övrig industri. Sammantaget framträder en bild av, om inte i alla avseenden en problemsektor, så i vart fall en sektor med stora problem på flera områden.