sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — I den beskrivning av andra EU-länders momsregler, som redovisas i betänkandet, görs gällande att flera länder utformat reglerna mot bakgrund av de förhållanden som gäller i det egna landet även om detta medför en mer långtgående skattebefrielse av vad EG-direktivet medger. Som exempel på detta anges reglerna i och . Det finska exemplet är av särskilt intresse. De finska reglerna för ideell verksamhet är liksom de svenska anknutna till inkomstskatterättsliga regler, vilket innebär att skattskyldighet för mervärdesskatt endast uppkommer om inkomsten föranleder beskattning enligt inkomstskattelagstiftningen. Utredningen uppger att det inte är aktuellt för att ändra sina mervärdesskatteregler för ideell verksamhet. Osäkerhet om vad som gäller Även om utredningen presenterat förslag, som innebär ett visst hänsynstagande till ideella organisationers verksamhet, så innebär förslagen att organisationerna kommer att leva i stor osäkerhet om vad som gäller. Är organisationen momsskyldig eller inte pga. sin karaktär som ideell organisation, pga. den karaktär verksamheten har, pga. att det finns eller inte finns någon privat konkurrent, som skulle kunna bedriva motsvarande verksamhet? Utredningen har ett standardsvar: Det får avgöras genom utslag i . Det är oacceptabelt för en ideell organisation. Svenskt föreningsliv har inte den juridiska kompetens eller den ekonomiska styrka att man kan anlita juridisk expertis för att ge råd om hur man ska driva den ena eller den andra verksamheten. Våra medlemmar kan inte leva i en osäkerhet om de skall beskattas eller inte. Har någon gjort fel, kan det få ödesdigra följder vid en skatterevision. Vem vill utsätta sig för denna osäkerhet och dessa risker? Grundläggande i hela texten är att undantagen inte får snedvrida konkurrensen till ideella organisationers fördel som man söker fortsätta underlätta för ideella organisationer. Enligt utredningen ska bedömningen ske om konsument kan köpa likvärdiga tjänster/produkter från flera tillverkare, däribland privata företag, och ta hänsyn till den geografiska marknaden. Vem gör denna kalkyl och fungerar en tjänst/vara tills någon privat företagare kommer och vill slå sig in på marknaden? Utredningen medger att detta ger svåra gränsdragnings- problem; hur löser man detta? Enligt utredningen sker detta mestadels vid servering och olika former av undervisning. Alla momssatser kommer att användas. Detta blir ytterligare ett problem att hantera för organisationer och föreningar. Det står även i utredningen att även om vissa undantag inte kan appliceras kan man ha en reducerad skattesats för verksamheter som drivs för det allmännas intresse. Vad menas och är det ett förslag som kommer att komma med momssatsutredningen? Det framgår av betänkandet att den svenska lagstiftningen i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma momsskatteregler genom den serie anpassningar som redan ägt rum. Vissa kvarstående strukturella skillnader finns dock mellan den svenska lagstiftningen och EG- direktivet. Dessa har enligt Handikappförbundens mening inte sådan tyngd att ytterligare anpassning är motiverad. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning i konformitet med EG-direktivet. Resultatet av utredningen har blivit att en rad oklarheter uppkommit hur de nya föreslagna reglerna skall tolkas. Handikappförbunden avstyrker att betänkandet läggs till grund för ändrad lagstiftning. Om det av något skäl anses att de svenska momsreglerna för ideella organisationer behöver förändras för att bättre stämma överens med EUs momsdirektiv måste en ny utredning tillsättas. Denna utredning bör i så fall få direktiv att utreda hur en anpassning kan göras, som stärker svenskt föreningsliv och inte försvårar. Rubricerade betänkande har av remitterats till en lang rad myndigheter och organisationer. I betänkandet föreslas nya mervärdesskatteregler för bl. a allmännyttiga ideella organisationer. Trots att () är en av landets största allmännyttiga organisation finns inte PRO med bland de remissinstanser som anmodats eller beretts tillfälle att inkomma med synpunkter på betänkandet. PRO finner det anmärkningsvärt att det inte ansetts självklart att de organisationer som företräder landets pensionärer skall delta i remissarbetet. PRO har 380 000 medlemmar. Sammantaget organiserar pensionärsorganisationerna c:a 800000 medlemmar. Med tanke på den betydelse de frågor som behandlas i betänkandet har för var organisation, har PRO -trots att organisationen inte finns med bland remissinstanserna -beslutat avge yttrande. Yttrandet behandlar huvudsakligen förslagen till ändrade regler för allmännyttiga ideella organisationer. Behov av förändring av mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar har således föreslagit att den särreglering som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar från skyldighet att betala mervärdesskatt slopas. Den gynnade skattesituation som de allmännyttiga ideella organisationerna har skulle därmed i viss utsträckning försvinna. Visserligen ersatts den generella befrielsen från mervärdesskatt med att undantag kan göras för vissa aktiviteter som organisationer utan vinstintresse för vissa ändamål utför. De föreslagna nya reglerna torde dock innebära beskattning i större omfattning än enligt de nuvarande reglerna. En annan omständighet är att reglerna är oklara. Det går inte att med säkerhet veta när undantagen från skatteplikt är tillämpliga. I betänkandet redovisas att de svenska reglerna genom en rad åtgärder i synnerhet anpassats till EG-reglerna och utredningen konstaterar att ML till följd av de åtgärder som redan vidtagits i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma mervärdesskatteregler. Utredningen framhåller dock att det finns vissa kvarstående strukturella skillnader mellan den svenska mervärdesskattelagstiftningen och EG:s 6:e direktiv om mervärdesskatt. Utredningen har därför inriktat sitt arbete på att ge vissa av de gemenskapsrättsliga begreppen som EG-direktivet bygger på en tydligare motsvarighet i den svenska lagen. De förslag till ändringar som presenteras i betänkandet innebär till stor del ett förtydligande av vad som gäller och medför även anpassningar i fråga om systematik och terminologi. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning av ML i konformitet med EG-direktivet. Frågan är dock om dessa kvarstående strukturella skillnader mellan nuvarande regler i ML och EG-direktivet har sådan tyngd att de motiverar ändring av den svenska lagstiftningen. Det krävs enligt PRO synnerligen starka skäl att försämra förutsättningarna för de allmännyttiga ideella organisationerna att bedriva sin samhällsviktiga verksamhet. Denna verksamhet bör stärkas och inte försvåras. I den beskrivning av andra EU-länders mervärdesskatteregler som redovisas i betänkandet görs gällande att flera länder utformat reglerna mot bakgrund av de förhållanden som gäller i det egna landet även om detta medför en mer långtgående skattebefrielse än vad EG-direktivet medger. Som exempel på detta anges reglerna i och . Det finska exemplet är av särskilt intresse. De finska reglerna för ideell verksamhet är liksom de svenska anknutna till inkomstskatterättsliga regler, vilket innebär att skattskyldighet för mervärdesskatt endast uppkommer om inkomsten föranleder beskattning enligt inkomstskattelagstiftningen. Det uppges att det inte är aktuellt för att ändra sina mervärdesskatteregler för ideell verksamhet. Det framgår av betänkandet att den svenska lagstiftningen i princip är harmoniserad med EG:s gemensamma mervärdesskatteregler genom den serie anpassningar som redan ägt rum. Vissa kvarstående strukturella skillnader finns dock mellan den svenska lagstiftningen och EG- direktivet. Dessa har enligt PRO:s mening inte sådan tyngd att ytterligare anpassning är motiverad. Utredningen anger att den övergripande målsättningen i arbetet har varit att förbättra förutsättningarna för en tolkning och tillämpning i konformitet med EG-direktivet. Resultatet av utredningen har blivit att en rad oklarheter uppkommit hur de nya föreslagna reglerna skall tolkas. PRO avstyrker att betänkandet läggs till grund för ändrad lagstiftning. I SOU 2002:74 tas exempel i viss näringsdrivande verksamhet som bedrivs i trossamfund. Vi vill göra er uppmärksamma på den gravskötselverksamhet som bedrivs i de flesta av församlingar som är en momsfri tjänst när den tillhandahålls av huvudmannen. Gravskötsel kan bedrivas av vem som helst, det är fortfarande vanligt att gravrättsägaren själv eller familjemedlemmar sköter gravplatsen. Det är även mycket vanligt att församlingar/kyrkliga samfälligheter mot betalning åtar sig gravskötsel. På markanden finns även mindre/medelstora företag som tillhandahåller tjänsten till gravrättsägarna. kyrkliga samfällighet har för ändamålet bildat aktiebolag, , som fritt inom kan åta sig gravskötseluppdrag och som har ca 20 000 kunder. Produktionstekniskt utförs gravskötseln skilt från övrigt kyrkogårdsunderhåll. Det bör noteras att gravplatserna i de flesta större och medelstora tätorterna inte är lokaliserade eller i anslutning till kyrkobyggnader. Traditionellt har gravskötsel varit kopplad till kyrkogårdsförvaltningar och varit offentligrättsligt reglerad men ligger utanför begravningslagens kompetensområde och finansieras inte genom den allmänna begravningsavgiften. Den ekonomiska risken för verksamheten står medlemmarna i och verksamhetens ekonomiska utfall redovisas mot medlemsavgiften. Prissättningen på tjänsten sker fritt och regleras i civilrättsliga avtal mellan den juridiska person som tillhandahåller tjänsten och gravrättsägaren som privatperson. Gravskötsel, som i sig är en näringsdrivande verksamhet undantas från momsplikt då den bedrivs av huvudmannen, men som bolag är vi naturligt skattskyldiga för moms. Det finns många exempel där gravrättsägare som har gravplatser på samma kyrkogård betalar moms då bolag sköter gravplatsen men inte betalar moms då församling/samfällighet sköter gravplatsen. Det bör även noteras att gravskötsel som inte är momsbelagd blir dyrare att producera för en icke momspliktig organisation. Detta innebär bl.a. att en icke medlem i som är gravrättsägare subventionerar gravskötselverksamheten om den produceras av församlingar/samfälligheter. Gravskötselverksamheten omsätter i ca , härtill kommer årliga inbetalade förskott för framtida skötsel ca . Med en försiktig uppskattning borde omsättningen totalt i uppgå till mellan 150- . Vi ser det som väsentligt att frågan om moms på gravskötsel tydliggörs i det kommande regelverket om moms för trossamfund så att konkurrensneutralitet uppnås. Vi har tagit del av den remiss som berett tillfälle att lämna yttrande på men vill ändå på detta sätt direkt till utredningen som ett exempel uppmärksamma våra och våra kunders generella synpunkter. Även om den svenska momslagstiftningen måste harmoniseras med EG- rätten inom mervärdesskatteområdet bör hänsyn i möjligaste mån tas till den centrala och viktiga roll som de ideella organisationerna har i vårt land. Organisationerna utför t.ex. till ej ringa del uppgifter som annars skulle falla på offentliga organ. En ny momslagstiftning får ej försämra de ideella föreningarnas möjligheter till fortsatta verksamhet. Cancerfonden är negativt inställd till förslag om ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200), ML, avseende ideell verksamhet. Förslaget medför att medel som Cancerfonden samlar in till förmån för sitt ideella ändamål i vissa fall kommer att bli beskattade. Vår uppfattning är att utredningens förslag inte är tillräckligt väl genomarbetat och innehåller stora tveksamheter om hur eventuell beskattning skall ske. Vi anser därför att regeringen inte bör följa utredningens förslag att slopa den särskilda regleringen som undantar allmännyttiga ideella föreningar från skattskyldighet (4 kap. 8 § ML). Historiskt sett har det varit naturligt för lagstiftaren att skattegynna den verksamhet som humanitära ideella organisationer bedriver. Lagstiftaren har inte sett någon mening i att ta skatt av subjekt vilkas inkomster används just till ändamål som annars skulle ha skattefinansieras. Det har ansetts vara inkonsekvent att de ideella organisationerna skall beskattas för sin verksamhet som man uppbär statliga bidrag med långt större belopp. Även lusten och engagemanget för att verka i en ideell rörelse har anförts som skäl för att skattegynna ideella organisationer, eftersom beskattningen kan få en negativ inverkan på medlemmarnas villighet att delta i föreningens verksamhet. Skulle det visa sig att mervärdesskattelagen ändå måste förändras för att vara enhetlig med det sjätte momsdirektivet, bör regeringen avvakta resultatet av den utredning som arbetar med översyn av reducerade mervärdesskattesatser innan en ny lagstiftning tas i bruk. Detta för att underlätta för organisationer som möjliggör insamlings- och hjälpverksamhet genom att införa en reducerad skattesats. Det bör noteras att det även pågår en översyn av det sjätte mervärdesskattedirektivet inom EU där det bl.a. diskuteras lägre skattesatser för ideell verksamhet. Enligt planerna skall förslaget presenteras . Det kan därför finnas skäl att avvakta med ny lagstiftning till dess ett reviderat direktiv trätt i kraft. Den ideella organisationen ur ett svenskt perspektiv Cancerfonden menar att mervärdesskatteutredningen förslag innebär en implementering av direktivets bestämmelser om ideell verksamhet utan att hänsyn tas till den svenska föreningstraditionen. Vår uppfattning är att har en möjlighet att tolka direktivet på sådant sätt att svenska ideella föreningar även i fortsättningen kommer att kunna skattegynnas. Cancerfonden vill under denna rubrik påvisa hur ideell verksamhet och ideella organisationer i på ett tydligt sätt skiljer sig från termer, begrepp och traditioner i övriga . Det är viktigt att påpeka att begreppet ideell organisation anknyter till ett svenskt språkbruk. Med termen avskärmar vi oss från andra sätt att benämna organisationerna som gör att de riskerar att uppfattas som sämre eller sekundär variant av någonting annat. Detta ligger nära till hands när det gäller direktivets benämningar som nonprofit eller non-governmental. Genom anknytningen till ett svenskt språkbruk undviks en delvis missvisande och ensidig fokusering på det ideella arbete som är underförstådd när man pratar om det brittiska begreppet voluntary organisation (frivilligorganisation). Det finns väl över 100 000 personer som är anställda och regelrätt avlönade i svenska ideella organisationer och som riskerar att bli osynliggjorda i och med detta begrepp. har arbetat med betänkandet och lade fram ett förslag om mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv. Cancerfondens uppfattning är att utredningen har varit oförmögen att kunna se svenskt föreningsliv i ett bredare perspektiv. I stället har de undersökningar, enkäter, och jämförelser koncentreras till konkurrensaspekter. Vår uppfattning är att utredningen inte har följt regeringens kommittédirektiv där det uppmanades att ideell verksamhet även i fortsättningen skall kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt. Direktivet gavs för att unika föreningsliv inte skall drabbas alltför hårt av eventuellt nya momsregler. Det är därför förvånande att utredningens förslag i mångt och mycket är detsamma som lades fram inför EU-medlemskapet (SOU 1994:88) och då som innebär radikala försämringar för ideella organisationer. Cancerfonden är mycket kritisk till utredningens oförmåga att ta ställning i olika sakfrågor. I stället hänvisar utredningen alltför ofta till att tveksamheter i lagtexten skall utvecklas i rättspraxis eller att organisationer bör eller kan omfattas av olika undantag. Vår uppfattning är att utredningen har varit mer än nödvändigt försiktig i sina antaganden. Resultatet blir att vi kommer att leva i en osäkerhet om hur vi skall beskattas. Mervärdesskatt är en transaktionsskatt där den skattskyldige, mer än i andra fall, måste veta vad som gäller när han skall fakturera kunden. Har en skattskyldig förfarit inkorrekt avseende mervärdesbeskattningen, kan det få ödesdigra följder vid en senare skatterevision eftersom det är omöjligt att i efterhand göra tilläggsdebiteringar av moms. Cancerfondens intäkter består av medlemsavgifter, insamlade medel, försäljning av varor, sponsring och reklam, kurser och konferenser samt övriga kapitalavkastningar. Cancerfondens tolkning av betänkandet är att ideell verksamhet, dvs. bidragsgivning och rena gåvor inte kommer att påverkas av det nya lagförslaget, utan även fortsättningsvis kommer att vara momsbefriat. Däremot kommer övrig ekonomisk verksamhet att påverkas negativt oaktat de nya undantagen för skatteplikt. Ett alternativ till att behålla nuvarande regler för insamlingsorganisationer är att tillhandahållanden från Cancerfonden sker med en reducerad skattesats. Vad vi erfar skall den utredning som skall se över skattesatserna avlägga ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Det innebär att de nya momsreglerna för ideell verksamhet om de antas av är i drift när utredningen om översyn av reducerade skattesatser läggs fram. Cancerfondens åsikt är att regeringen måste ha alternativet om reducerade skattesatser i åtanke när man lägger fram ett nytt lagförslag avseende momsregler för ideell verksamhet. Regeringen bör i sådant fall avvakta utredningen om reducerade mervärdesskattesatsers resultat innan en ny lagstiftning avseende ideella organisationer läggs fram. Sammanfattningsvis är Cancerfonden kritisk till många delar av utredningens förslag. Framförallt saknas det tydlighet och klarhet i de nya undantag från momsplikt som föreslås. Vår uppfattning är att utredningen har haft möjlighet att lägga fram ett förslag som även fortsättningsvis gynnar svenska ideella organisationer och ändå är anpassat till EG-rättens momsdirektiv. I stället har utredningen valt att transformera en mycket snäv tolkning av direktivets bestämmelser till ML. Cancerfonden har därför föreslagit alternativa lösningar till utredningens förslag. Eftersom förslaget innebär att verksamhet som finansierar ideellt arbete i mångt och mycket kommer att beläggas med mervärdesskatt innebär det att många miljoner av de medel som Cancerfonden samlar in går förlorade som skattepengar. Cancerfonden menar vidare att utredningen endast har översatt de benämningar på olika organisationer som finns i direktivet. Detta innebär att språkbruket inte speglar det föreningsliv som finns i dagens . Vi efterlyser därför ett språk som är anpassat till svenska förhållanden. Cancerfonden anser även att den pågående utredningen om reducerade mervärdesskattesatser bör avvaktas innan en ny lagstiftning för ideella organisationer tas i bruk. Vi vill även påpeka att det pågår en översyn inom EU där det diskuteras lägre skattesatser för ideell verksamhet. är ett trossamfund med 13.000 medlemmar och ett stort och betydelsefullt ungdomsförbund. På aktualiserade utredningsförslaget mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv. Svenska Alliansmissionens styrelse tar därför tillfället att yttra sig över förslaget. Rent principiellt anser vi det märkligt och orimligt att momsbelägga ideell verksamhet som Riksdag och regering annars värnar om. Svenskt förenings- och kyrkoliv bygger på mycket frivillighet och ideella insatser vars syfte är att hjälpa och ge människor hopp och ett meningsfyllt liv. Genomförs förslaget får det långtgående följder med neddragningar och negativ påverkan av föreningslivet i . har ett unikt föreningsliv som betytt och betyder mycket för ideella samhällsinsatser och demokratisk skolning. Vi hoppas och tror att Riksdag och regering vill fortsätta att slå vakt om den svenska folkrörelsetraditionen. SAM-styrelsen avråder bestämt från att införa mervärdesskatt på ideell verksamhet och anser att skall undanta ideella föreningars verksamhet vad gäller momsbeläggning såsom skett ex. i och . De befintliga kraven på ekonomisk redovisning för ideella och allmännyttiga föreningar upplevs redan som relativt betungande för de berörda funktionärerna. Skillnaderna i redovisningskrav gentemot vad som gäller för aktiebolag är förhållandevis små. Detta innebär att de ideellt arbetande funktionärerna satsar mycket av sin fritid för att kunna fullgöra sitt uppdrag. vill därför att befintligt system för momsredovisning inte ändras. En ändring på det sätt som utredningen föreslår kommer att innebära ett omfattande merarbete för de redan hårt belastade kassörerna. En tuffare arbetssituation med ytterligare krav på redovisningsarbete för de förtroendevalda kassörerna kommer att innebära att det blir svårare att rekrytera denna för de ideella och allmännyttiga båtklubbarna så viktiga funktionärsgrupp. Skälet till varför man söker sig till en båtklubb är att man vill bli delaktig i båtlivets kärnverksamhet friluftsliv på sjön och i våra skärgårdar. Avsikten är inte att man vill ägna sig åt administration av båtlivet. Kärnverksamheten för Svenska Båtunionens medlemmar är friluftsliv på sjön och eller i våra skärgårdar. I förberedelsen för friluftsliv ingår fysisk träning av någon form. Idrottsbegreppet har på olika sätt kommit att omfatta andra delar av fysisk aktivitet än de som man ursprungligen avsåg med idrott. finns flera medlemsförbund vars verksamhet har en stark friluftskaraktär. Idrottsbegreppet i har fått mer av friluftskaraktär. Staten har uttalat sig för att det inte skall göras någon skillnad mellan idrott och friluftsliv när det gäller stöd och beskattningsförmåner till idrott och friluftsliv. Av 145 000 medlemmar inom 26 medlemsförbund är nära hälften medlemmar i . Med detta som bakgrund så ser vi det som självklart att och övriga friluftsorganisationer inom FRISAM medges undantag från momsskyldighet enligt artikel 13 A. Flera länder inom EU som har anpassat sin lagstiftning för moms i eller efter EU-inträdet har valt att utforma sina regler för momsredovisning mot bakgrund av vad som gäller i det egna landet. Andra länder har bedömt att det är möjligt att behålla befintliga regler. Tyvärr har utredningen valt att avstå från att grundligt utreda om det är möjligt för att behålla befintliga regler. och har valt en modell för momsredovisning som innebär en mer långtgående skattebefrielse i sin momslagstiftning än vad direktivet föreskriver. , och har valt att ange ett belopp för skattebefrielse. En väg att gå för de ideella och allmännyttiga båtklubbarna inte skall drabbas onödigt hårt av den nya momslagstiftningen är att gränsen för skattebefrielse sätts till . Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () representerar 103 av landets 147 folkhögskolor. är inte officiell remissinstans och har ej heller varit representerat i den referensgrupp som utredningen sammankallat . Utredningens förslag har så stor inverkan på rörelsefolkhögskolorna att vi gärna vill framför våra synpunkter på förslagen. Folkhögskolorna samarbetar i olika avseenden med studieförbunden. Även för dem skulle många av de förslag som framförs i betänkandet få kraftigt negativa konsekvenser. hävdar att ett generellt undantag från mervärdeskatt för ideella föreningars verksamhet ska kvarstå i den svenska lagstiftningen samt att nuvarande koppling till inkomstskatten behålls. representerar 103 av landets 147 folkhögskolor. Rörelsefolkhögskolorna drivs i huvudsak som allmännyttiga ideella föreningar. En mindre grupp är stiftelser och ett fåtal är ekonomiska föreningar. 44 folkhögskolor är landstingsägda och har därigenom en ur mervärdeskattesynpunkt gynnad situation då hela deras ingående momsen är avdragsgill utan att skolorna behöver ha utgående moms på sina tjänster. Utredningens förslag har betydelse för alla de folkhögskolor som drivs av allmännyttiga ideella föreningar.