sou · GQB387d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Ändringen innebar att reger- ingen från skulle ta över uppgiften att meddela före- skrifter angående tillämpningen av bestämmelsen om förbud mot anteckning i polisregistret enbart av det skälet att någon genom tillhörighet till organisation eller på annat sätt gett uttryck för poli- tisk uppfattning. Vidare ändrades formuleringen av 9 § 2 punkten i kungörelsen.93 Regeringen tillställde RPS ett brev med nya öppna föreskrifter för säkerhetsavdelningens verksamhet. Regeringen konstaterade inledningsvis att det i vårt land fanns organisationer och grupper som bedrev politisk verksamhet som innebar att våld, hot eller tvång utnyttjades eller kunde komma att utnyttjas som medel att uppnå de politiska syftena. Härefter fortsatte regeringen. 91Fjärde internationalen var beteckningen på den internationella trotskistiska organisationen med säte i . 92JO:s ämbetsberättelse s. 43 ff. 93Ny lydelse: 2. eljest dömts för eller är misstänkt för sådan handling eller försök eller för- beredelse därtill som innefattar brott mot rikets säkerhet eller som är ägnad att med våld för- ändra det demokratiska samhällets bestånd eller påverka rikets ställning som oberoende stat. Vissa organisationer har i antaget program angivit att organisa- tionen skall verka för att omvandla samhället med våld. En stor del av sådana organisationers medlemmar kan emellertid antas aldrig komma att medverka till att vad som sålunda uttalats i programmet förverkligas. Enbart tillhörigheten till sådan orga- nisation skall därför inte utgöra skäl att anteckna någon i säker- hetsavdelningens polisregister. Anteckning får dock ske, om någon medlem i eller sympatisör med sådan organisation genom sina åtgärder har givit anledning till misstanke att han kan vara beredd att deltaga i verksamhet som innebär fara för rikets sä- kerhet eller som syftar till och är ägnad att med våld förändra det demokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning som oberoende stat. Vidare finns organisationer eller grupper som kan befaras här i riket eller i andra stater bedriva eller har bedrivit politisk om- störtningsverksamhet vari ingår utnyttjande av våld, hot eller tvång som medel. Uppgift om medlem i eller sympatisör med sådan organisation eller grupp skall antecknas i säkerhetsavdel- ningens polisregister. Av en presskommuniké framgick att regeringen med den första gruppen avsåg svenska organisationer, där medlemmar och sympatisörer under vissa förutsättningar fick registreras, och med den andra gruppen avsåg utländska terroristorganisationer, vars medlemmar och sympatisörer alltså skulle registreras. Bestäm- melsen ger intryck av att regeringen krävde att de revolutionära partierna skulle ha manifesterat sin revolutionära inriktning i ett antaget skriftligt program. Det framgick inte vilka åtgärder som skulle konstituera en viss medlem eller sympatisör som samhälls- farlig och därmed möjlig att registrera. Kravet på bevisningens styrka ställdes lågt. Anledning till är det lägsta krav på brotts- misstanke som används i . Denna misstankegrad motsvarar vad som fordras för att en förundersökning skall få inle- das.94 I en PM konstaterade att regeringens direktiv innebar väsentligt förändrade förutsättningar för registre- ring av medlemmar i eller sympatisörer med revolutionära organisa- tioner. Sådana personer skulle inte längre presumeras vara farliga och registreras. Registrering fick ske först när vederbörande utöver medlemskapet eller sympatibevisen genom sina åtgärder gett an- 94 : Personalkontroll s. 43 f. ledning till misstanke. ansåg att de organisationer som ver- kade för revolution i agerade på gränsen till det straffbara området för förberedelse till uppror. Därtill kom att misstankar om annan brottslighet såsom tagande av utländskt understöd eller an- stiftan av lydnadsbrott kunde vara aktuella. Han konstaterade vida- re att de aktiviteter som dittills medfört registrering endast på nå- gon punkt motsvarade de nya direktiven. att nuvarande revolutionära organisationer i i huvudsak agerar utanför det straffbara området att den hittillsvarande registrerade aktiviteten hos medlemmar och sympatisörer i huvudsak är av tämligen enkel beskaffenhet att Kungl Maj:ts nya direktiv med något undantag innebär att de nu registrerade personerna med olika anknytningar till revolu- tionära organisationer skall avföras ur registret att personalkontrollen endast i av alla fall ledde till resultat, om man med resultat menar träff i säker- hetsavdelningens register att denna procentsats ytterligare kommer att sjunka med de nya direktiven. Det var, menade , angeläget att följa de revolutionära grup- perna. För det första måste utvecklingstendenser, eventuell milita- risering, samverkan med främmande makt och liknande förhållan- den observeras. En sådan kontroll kunde i och för sig utföras utan kännedom om en organisations medlemstal och utan person- kännedom. Det andra skälet var att förhindra infiltration inom to- talförsvaret vilket förutsatte personalkontroll. Om nivån för regi- strering ställdes för högt riskerade man att förlora den egentliga vinsten med personalkontroll.96 I en skrivelse till regeringen hemställde RPS att regeringen dels skulle fastställa vilka organisationer och grupper som skulle omfattas av föreskrifternas avsnitt om revolutionära 95PM ang. tillämpning av personalkontrollkungörelsen m.m. 17.10.1972, F I, vol. F. rikspolischefen har i sina memoarer uppgett att han var starkt kritisk till regeringens föreskrifter som alltför starkt skulle binda RPS/Säk, men att justitieminister , statssekreteraren och menat att säkerhetspolisen i prak- tiken skulle kunna fortsätta arbeta som förut. ; : Utan omsvep, s. 204 f och 268 partier och terrororganisationer, dels utfärda ytterligare föreskrifter angående tillämpningen av 2 § personalkontrollkungörelsen. utfärdade regeringen tilläggsföreskrifter till 2 § perso- nalkontrollkungörelsen. 97 Föreskrifterna skulle behandlas som kva- lificerat hemliga, dvs. handlingen ansågs vara av synnerlig betydelse för rikets säkerhet och frågan om dess utlämnande skulle prövas av justitieministern. I föreskrifterna angavs att säkerhetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet åt verksamhet som bedrevs av följan- de revolutionära organisationer: SKP, , KFML(r) inbegripet även ungdomsförbundet (M-L) och stu- dentförbundet (m-l), MLK, FK, RMF, och Demokratisk allians. Om säkerhetspolisen ansåg att någon an- nan politisk organisation eller grupp borde ägnas särskild uppmärk- samhet från säkerhetssynpunkt, skulle saken anmälas till regeringen. Frågan om vilka eller vad slags åtgärder som skulle kunna föran- leda att en enskild person antecknades i säkerhetspolisens register kunde enligt regeringen inte besvaras generellt och uttömmande utan måste i princip avgöras från fall till fall. Vid bedömningen skulle emellertid följande riktlinjer gälla. Den som är medlem i eller eljest knuten till organisation av nu angett slag får antecknas i registret, om han a)har lagförts för brottslig handling som innefattat användande av våld, hot eller tvång, om det ej är uppenbart att gärningen saknar samband med den dömdes politiska verksamhet, b)har medverkat till bildande av hemliga celler på arbetsplatser eller militärförband eller ingår eller har ingått i sådan cell, c)har anstiftat eller eljest spelat en framträdande roll vid ocku- pation av byggnad eller i samband med annan liknande lagstri- dig handling, d)har använt våld, hot eller tvång i samband med avtalsstridig aktion på arbetsplats, e)har uppträtt vid demonstration med vapen, batong eller annat liknande tillhygge, 97 Ett tidigare utkast till föreskrifter hade under remissbehandlingen utsatts för mycket skarp kritik från Fst/Säk; se Personalkontroll s. 44 f. f)har undergått utbildning i partiskola eller eljest för verksam- het som syftar till att omvandla samhället med våld, g)intar eller har intagit en ledande ställning inom organisatio- nen. Vidare föreskrevs att åtgärd som endast innefattade ett utövande av sedvanlig föreningsverksamhet inte skulle föranleda anteckning i registret och att till sådan verksamhet hörde deltagande i före- ningsmöten. Om, tillades det, anteckning i registret av annan an- ledning än som angetts under a) – g) borde ske, skulle principfrå- gan hänskjutas till för avgörande. Beslutade styrelsen att anteckning skulle ske, skulle beslutet anmälas till regeringen. Det angavs också att, om det i säkerhetsavdelningens register fanns äldre anteckning, som inte skulle ha fått göras, om de nu meddelade föreskrifterna hade iakttagits, anteckningen skulle avföras ur registret. Rikspolischefen ålades att kvartalsvis till justitieministern lämna en översiktlig redogörelse för de uppgifter som hade tillförts registret eller avförts ur detta. Dessutom föreskrevs att rikspolischefen fortlöpande skulle hålla departementschefen underrättad om viktigare händelser eller förhållanden som berörde säkerhetsavdelningens verksamhet. hemliga tjänsteföreskrifter (HT 19) innehöll bl.a. anvisningar för säkerhetspolisens register och gällde under ti- den – . Anvisningarna grundade sig på regeringens öppna föreskrifter och re- geringens hemliga föreskrifter . Bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna var med smärre ändringar fram vägledande i säkerhetspolisens registreringsverk- samhet såvitt avsåg politisk verksamhet. Det finns anledning att be- tona att personer även tillhörande de på förteckningen upptagna organisationerna kunde registreras på andra grunder, t.ex. på grund av kontakter med utländska underrättelseofficerare eller terrorister. De förändringar som regelverket genomgick gällde dels vilka orga- nisationer som skulle ägnas särskild uppmärksamhet (se tablå s. 318-319), dels vissa kompletteringar rörande vilka åtgärder som kunde vara registreringsgrundande. Vid en konferens för sektions- och rotelchefer inom säkerhets- polisen togs frågan upp varför DA hade införts i HT 19. Enligt vad uppgav hade RPS anmält till regeringen att man ansåg att DA inte uppfyllde de kriterier om samhällsfarlig- het som uppställts för upptagande i HT 19. Det fanns inom RPS/Säk uppfattningen att organisationen i förteck- ningen enbart för att skapa jämvikt mot de många vänsterextremis- tiska organisationerna på listan. förklarade att han inte kände till regeringens motiv men spekulerade i att det kunde ha samband med att en officer, som enligt massmedieuppgifter hade anknytning till DA, dömts för olaga vapeninnehav av sprängämnen. Vidare uppgav han att man tagit bort en- och tvåmannapartierna. Den sannolikt största högerextremistiska organisationen, NSR, hade alltså inte tagits med i förteckningen till regeringens föreskrif- ter . Organisationen återfördes på förteckningen genom regeringsbeslut . Någon uttrycklig motivering för detta beslut har inte påträffats. Sannolikt hade be- slutet samband med att en ledande person inom NSR kort dessför- innan förekommit i ett personalkontrollärende. En bidragande or- sak kan möjligen ha varit att säkerhetspolisen nåtts av uppgifter om att rörelsen hade kontakter med Ustasja. bestämmelser medförde en fortsatt gallring av central- registret. Organisationer som i regeringens hemliga föreskrifter och med beslutade ändringar i dem har varit upptagna på sär- skild förteckning Nedan anges under vilka tider som de olika organisationerna har varit upptagna på en förteckning. Beteckningarna v och h anger att organisationen i fråga av Säkerhetspoli- sen bedömts vara en extremistisk rörelse tillhörande vänstern respektive högern. Kommunistiska parti (SKP) Underorganisationer tillagda 3.12.81: Svenska (revolutionärerna), KFML(r); efter namnbyte Kommunistiska Partiet (revo- lutionärerna, KPML(r) SKU (m-l) ungdomsförbund /SKU (m-l) / ist-leninisterna/SKS (m-l)/ samt fr.o.m 3.12.81 till partiet knutna högskole- och idrottsföreningar Förbundet kommunist (FK) Revolutionära marxisters förbund (RMF); (KAF); efter namnbyte () Demokratisk Allians (DA); från 3.12.1981 /Demokratisk Allians jämte ungdomsgrupper och lokala grupperingar Nysvenska rörelsen (NSR) Leninisterna (SKP ml); efter namnbyte Kommunistiska Arbetarparti (SKA) i (KPS) Anm. I föreskrifterna anges att RPS:s säkerhetsavdelning också skulle ägna särskild uppmärksamhet åt grupperingar som med bibehållen målsättning hade brutit sig ur någon av de organisationer som hade upptagits på den till föreskrifter- na upptagna förteckningen. Genom en ändring föreskrevs generellt att ungdoms-, högskole- och idrottsorganisationer tillhörande de organisationer som då var uppförda på förteckning skulle ägnas särskild uppmärksamhet. RPS fastställde ytterligare föreskrifter för regi- streringen, benämnda Utbildning som registreringsgrund för medlem i organisation som syftar till att omvandla samhället med våld (HT 20). I dem hänvisades inledningsvis dels till ett praxisbe- slut av , dels till att hemliga föreskrifter såsom ett särskilt kriterium för registrering av en person anges att personen hade undergått utbildning i partiskola eller eljest för verksamhet som syftar till att omvandla samhället med våld. ansåg sig därvidlag kunna konstatera att alla de då kända formerna av utbildning hos dessa organisationer åsyftade att ge kunskap om vederbörande organisations våldspro- gram och syften. Nyssnämnda former av utbildning bedömdes därför av falla under begreppet partiskola eller eljest och således utgöra grund för registrering. Efter detta konstaterande gav RPS följande direktiv för den fort- satta registreringsverksamheten: att medlemskap i (r) skall leda till registrering, enär ut- bildning krävs för medlemskap att medlemskap i är registreringsgrundande om detta erhål- lits i dåvarande KFML samt att medlem i övrigt i någon av de [av regeringen] nämnda orga- nisationerna, som genomgår av vederbörande organisation an- ordnad utbildning, skall registreras. Det finns skäl att redan här framhålla att kommissionen kunnat konstatera att även om det för medlemskap i allmänhet krävdes genomgången partiskola, var detta inte något formellt krav. infördes i 2 kap. regeringsformen, som behandlar grund- läggande fri- och rättigheter, ett förbud mot åsiktsregistrering. Be- stämmelsen är intagen i 3 § första stycket och har följande lydelse. Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Förbudet mot åsiktsregistrering, som trädde i kraft , infördes på förslag av den s.k. fri- och rättighetsutredningen (SOU 1975:75). Syftet med bestämmelsen var att förstärka skyddet för den fria åsiktsbildningen. Enligt utredningen rådde det i allmän enighet om att åsiktsregistrering utan anknytning till farhå- gor om brottslig handling inte skulle få förekomma, men att en viss form av registrering måste vara tillåten till skydd för det demokra- tiska samhällsskicket. Härmed åsyftade utredningen säkerhetspoli- sens registrering av personer som kunde betraktas som säkerhets- risker (jfr 9 § personalkontrollkungörelsen). Enligt utredningen fö- relåg det inte något hinder mot att registrera den politiska uppfatt- ningen hos sådana personer. Utredningen underströk att de be- stämmelser som gällde för den registrering som gjordes hos säker- hetspolisen inte gav rätt till registrering av svensk medborgare en- bart därför att han hade någon viss politisk uppfattning eller till- hörde någon viss politisk organisation. De svenskar som anteckna- des i registret var enligt utredningen i stället personer som kunde befaras begå eller delta i vissa uppräknade, påtagligt samhällsfarliga handlingar. I lagstiftningsärendet uttalade chefen för bl.a. följande. Jag ansluter mig till utredningens uppfattning att åsiktsregistre- ring utan anknytning till befarade brottliga handlingar inte skall få förekomma men att å andra sidan sådan registrering av säker- hetsrisker som f.n. görs i det s.k. inte kan und- varas som ett led i skyddet för det demokratiska samhällsskick- et. Det måste anses värdefullt att de yttersta gränserna för det allmännas möjligheter att registrera medborgarnas politiska åsikter klart anges i grundlagen. Vidare uttalade justitieministern att förbudet mot åsiktsregistrering bl.a. innebar att register där en person fanns antecknad på någon grund som saknade varje samband med politisk åskådning inte fick kompletteras med anteckning om den registrerades åskådning i så- dant hänseende. I detta fall fick en anteckning av senast nämnt slag nämligen anses vara helt självständig och därmed grundad enbart på den antecknades åskådning. Bestämmelsen utgjorde däremot inte något hinder mot att anteckningar t.ex. om partitillhörighet tillför- des ett register över personer som på andra grunder än enbart sin politiska åskådning kunde betraktas som säkerhetsrisker. Grunden för anteckningen var i alla fall att vederbörande med hänsyn till samtliga förekommande omständigheter ansågs utgöra en sådan risk.98 fortsatte registreringen av perso- ner med anknytning till ytterlighetsorganisationerna som . De traditionella kommunisterna och högerextremisterna var väl kartlagda och antalet nyregistreringar avseende dessa grupper var inte särskilt stort. I stället koncentrerades registre- ringsverksamheten mot FNL-rörelsen och de nybildade vänsterex- tremistiska organisationerna. Inledningsvis torde säkerhetspolisen ha eftersträvat en närmast total kartläggning av de aktiva inom FNL-rörelsen. Vid ett före- ståndarmöte diskuterades frågor om registrering av FNL-anhängare. Här framfördes bl.a. att deltagande i en laglig de- monstration inte skulle utgöra registreringsgrund. Eftersom for- mellt medlemskap inte fanns inom FNL-grupperna var inte heller medlemskap något användbart kriterium i detta sammanhang. All- mänt varnades för att registrera personer enbart på den grund att de lämnat ekonomiska bidrag till rörelsen. Registrering borde ske av alla som visat aktivitet i FNL-arbetet, t.ex. av dem som inne- hade en ledande ställning, medverkade i olagliga demonstrationer eller sålde rörelsens propagandaalster. Dessa riktlinjer tycks i stort sett ha följts i praktiken. Till de aktiva kunde i registrerings- sammanhang även räknas t.ex. den som var lokalt ansvarig för en bössinsamling eller den som transporterat banderoller och propa- ganda i sin bil. Att bedriva propaganda för eller aktivt sprida information om värnpliktsvägran kunde vara registreringsgrundande. regi- strerades sålunda personer aktiva i (tidigare KMA i ) i den mån de inte tidigare var registrerade. Även samtliga medlemmar i registrerades, några av dem sannolikt enbart på denna grund. Däremot synes inte ledamöter av ha registrerats uteslutande på denna grund. Personer som deltagit i demonstrationer eller på annat sätt gett ut- tryck för sitt motstånd mot värnplikten eller försvaret som sådant kunde registreras redan utifrån uppgifter i massmedier. Tillkomsten av personalkontrollkungörelsen och särskilt HT 16 fick konsekvenser för registreringen av FNL-aktivister. 98 /76 s. 117 f. medlemmar inom FNL-rörelsen ansågs alltjämt vara regi- streringsbara medan det inom säkerhetspolisen förelåg olika upp- fattningar om huruvida även andra funktionärer skulle kunna regi- streras. gallrades samtliga personregistreringar i cen- tralregistret som endast grundades på aktivitet inom FNL-rörelsen. Den viktigaste följden av personalkontrollkungörelsens tillkomst var emellertid att den breda registreringen av personer med an- knytning till VPK upphörde. Detta innebar inte att övervakningen av partiet som sådant helt upphörde och uppgifter fördes även fort- sättningsvis till många tidigare upprättade personakter. Säkerhets- polisen företog en omfattande gallring av centralre- gistret. Inledningsvis företogs utifrån den datorbaserade delen av registret en inventering av poster där registreringen grundade sig på politisk inställning. (Som antytts hade en da- torisering av sökingångarna till centralregistret påbörjats, varvid JWK-systemet behölls som bas.) 130 000 sådana poster identifiera- des, varav 113 000 avsåg kommunister och drygt 16 000 avsåg na- zister och högerextremister.99 Nästa steg var att undersöka om det bland dessa personer fanns sådana om vilka det fanns information om viss aktivitet utöver den rent politiska aktiviteten, vilket skulle motivera omregistrering. I den mån sådan information saknades, skulle sökingångarna i flexoregistret och datorposterna gallras. Det framhölls att sådana uppgifter, såvitt avsåg , inte regelmäs- sigt fick föras över till arbetsanteckningar. De aktiviteter som kun- de föranleda omregistrering var t.ex. längre partiutbildning i någon kommuniststat, aktivitet inom och med- lemskap i . Däremot skulle exempelvis deltagare kårhusockupation inte omregistreras. Enligt uppgift skall hälften av personakterna ha gallrats i början av 1970- talet. Antalet registreringar på enbart politiska grunder minskade alltså drastiskt. var, enligt en PM upprättad av , närmare 2 300 personer registrerade i centralregistret med stöd av HT 16. Av dessa var drygt 1 500 anhängare till KFML och 230 till KFML(r). Detta kan jämföras med att KFML i riksdagsvalet (alltså före splittringen) erhöll ca 21 000 röster. Antalet registrera- de medlemmar i och sympatisörer med andra organisationer var för Clarté 222, för SDS 76, för RMF 57, för FK 31 och för MLK 22. 99 I dessa siffror ingick endast sådana personer som betecknats som aktiva medlemmar och sympatisörer. Poster avseende personer som registrerats enbart som prenumeranter på kommunistiska tidningar och andra svaga uppgifter hade inte hunnit konverteras vid dato- riseringen och kom således inte med vid extraheringen. Vänsterextremister var alltså helt dominerande bland de registrera- de. I PM:n angavs att mer än en tredjedel (882) av de registrerade utgjordes av medlemmar eller sympatisörer medan övriga visat nå- gon form av aktivitet. Som exempel på registreringsgrundande ak- tiviteter nämndes anställning i organisation, kontaktverksamhet, ledning av studiecirkel, beställning respektive mottagande av större mängder propagandamaterial, ingående i propagandalag, propagan- da- eller infiltrationsarbete under militärtjänstgöring, tidnings- och bokförsäljning, valsedels- och flygbladsutdelning samt aktivitet i samband med vilda strejker. För registrering som sympatisör an- vändes någon av följande grunder: anmälan till eller deltagande i studieverksamhet, försäljning av eller prenumeration på propagan- daskrifter, deltagande i affischering och deltagande i Röd Front- demonstration. konstaterade själv att den doku- menterade aktiviteten var av tämligen enkel beskaffenhet. Tillkomsten av hemliga regeringsföreskrifter skapade inledningsvis osäkerhet inom säkerhetspolisen om tillämpningen. förklarade vid en intern konferens att en person fick registreras först när man hade sådana uppgifter om ve- derbörande, som angavs i de nya bestämmelserna, men att säker- hetspolisen i övrigt kunde samla uppgifter som man ansåg vara av visst värde.100 Vid en konferens betonade att en- bart den politiska belastningen inte räckte för registrering av en medlem av KFML(r), men att detta förhållande kunde noteras i en arbetsanteckning. Saken kom i ett annat läge, om någon misstänk- tes för underrättelseverksamhet eller liknande. Säkerhetspolisen fick då i princip registrera vad som man ansåg sig behöva för verk- samheten. Det gällde bara att skilja registret och arbetsanteck- ningarna åt, när det gäller det politiska grönområdet.101 utgjorde antalet vänsterextremister som registrerats med stöd av HT 19 drygt 2 500 och detta trots att närmare 800 poster gallrats sedan HT 16 upphävts. Antalet HT 19-registre- rade högerextremister uppgick till drygt 100. Efter hand minskade antalet politiska nyregistreringar.102 Såvitt avsåg de vänsterrevolutionära rörelserna kom den avgjort vanligaste registreringsgrunden att bli ledande ställning följt av partiskolning och verksamhet i hemliga celler. 100Protokoll vid konferens ang. uppföljningen av de politiska ytterlighetsgrupper- nas verksamhet m m 4-6.12.1973, 5:721/d,