sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — de som befinner sig inom verksamheten har kännedom om målformu- leringen, det finns kartläggningar av hur verksamhetens jämställdhetsarbete ser ut, det finns uppgifter om konkreta åtgärder och metoder för hur verk- samhetens jämställdhetsarbete ska utvecklas, det finns tidsramar för inom vilken tid som åtgärderna ska vara genomförda, det finns uppgifter om vem eller vilka som är ansvariga för att åtgär- derna vidtas verksamhetens mål ska utvärderas och utvärderingen av fjolårets mål finns med i den nya planen för aktivt jämställdhetsarbete. De nu uppräknade kriterierna är endast tänka som en utgångspunkt för utformningen av det generella jämställdhetsarbetet, de är med andra ord inte uttömmande. Den särskilda nämnd som vi förordar ska inrättas har alltså möjlighet att vidareutveckla kriterierna för att kanske precisera dem ytterligare. 15.10Sammanfattande avslutning av de generella jämställdhetskriterierna I det här kapitlet har vi beskrivit innebörden av vad som avses med ett aktivt jämställdhetsarbete vid verksamheter som kan bli föremål för jämställdhetsmärkning. Syftet med de generella jämställdhetskriterierna är att de ska lägga grunden för ett jämställdhetsarbete som ska vara utvecklings- bart. De generella kriterierna är allmänt hållna. Uppmaningen att upprätta en jämställdhetsplan vid den egna verksamheten syftar till att underlätta utvecklingen på jämställdhetsområdet. Det betyder bland annat att jämställdhetsarbetet ska ta sin utgångspunkt i de faktiska förhållanden som verksamheten lever under. I syfte att kunna bedriva ett målinriktat jämställdhetsarbete ska det bland annat upprättas en jämställdhetsplan för verksamheten. Den planen ska emellertid inte syfta till något annat än att förändra och förbättra den egna verksamhetens jämställdhetsarbete. Det betyder bland annat att det endast är den egna verksamhetens be- hov som ska stå i centrum då målen utformas. Vi har i det tidigare föreslagit att det inrättas en för vidareutveckling av kriterierna för jäms- tälldhetsmärkning. Den nämnden bör således vidareutveckla de generella jämställdhetskriterierna för jämställdhetsmärkning. De specifika jämställdhetskriterierna är särskilt utformade efter olika produkters respektive tjänsters olika egenskaper och områden. Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel ska vara att N kvinnor och män ingår med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av livsmedel och läkemedel, N resultaten från testerna är så väl dokumenterade att det framgår om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför den aktuella produkten inver- kar på det sätt som den gör på kvinnors och/eller mäns kroppar samt N dokumentationen finns tillgänglig i en lekmannaversion för den som önskar ta del av den. Specifika jämställdhetskriterier för möbler, kontorsredskap, verktyg och produkter inom bilindustrin såsom bilstolar, bilkuddar och säker- hetsbälten N kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slut- liga utprovningen av möbler, kontorsredskap och verktyg, därutöver ska möblerna och kontorsredskapen antingen vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem eller finnas att tillgå i flera storlekar. Specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för maskiner inom in- dustrin N kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slut- liga utprovningen av maskiner, därutöver ska maskinerna vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem. Specifika jämställdhetskriterier för banktjänster Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för banktjänster är att N banken utformar könsneutrala riktlinjer vilka ska tjäna som underlag vid bedömning av låneansökningar från kvinnor och män. I dessa rikt- linjer får det inte under några som helst omständigheter göras någon skillnad på grund av kön vid bedömning av kvinnors och mäns lånean- sökningar skall tillstyrkas eller avstyrkas när det är fråga om ansök- ningar som är att betrakta som lika eller likvärdiga. Specifika jämställdhetskriterier för försäkringstjänster Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för bank- och försäk- ringstjänster är att N kvinnor och män behandlas likadant när det gäller inbetalningar av försäkringspremier och utbetalningar av pensionsmedel. De specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- och restaurangbesök bör utformas stegvis på så sätt att den restaurang som önskar bli jämställdhetsmärkt i det här hänseendet inlednings- vis N genomför en översyn över restaurangens rutiner för bemötande av hotell- och restauranggästers och att N restaurangen upprättar handlingsregler för ett mer jämställt bemötan- de, N såväl översynen som handlingsreglerna för ett mer jämställt bemö- tande bör ta utgå från ett mångfaldsperspektiv samt att N handlingsreglerna för ett mer jämställt bemötande finns tillgängliga för de restauranggäster som önskar ta del av dem. N De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jäm- ställt bemötande av hotell- och restauranggäster bör utformas av . Sammanfattning av kapitel 16 I det här kapitlet belyser vi de kriterier som bör ligga till grund för bedömning av produkter och/eller tjänster ur jämställdhetssyn- punkt – de specifika jämställdhetskriterierna. Vi ger även förslag på kriterier som skulle kunna ligga till grund för jämställdhetsmärk- ning av livsmedel, läkemedel, möbler, kontorsredskap, verktyg, maski- ner, produkter inom bilindustrin, banktjänster, försäkringstjänster, hotelltjänster och restaurangtjänster. Den närmare beskrivningen av de specifika jämställdhetskrite- rierna ska utformas och utvecklas av en särkskild ställdhetsmärkning. 16.1Bakgrund till de specifika jämställdhetskriterierna Utredningen har bland annat fått i uppdrag att föreslå jämställd- hetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområ- den. De specifika jämställdhetskriterier som ska ligga till grund för bedömningen av huruvida en produkt eller tjänst kan vara föremål för jämställdhetsmärkning är således tänkta att utgöra ramen för en samlad jämställdhetsbedömning av den aktuella produkten eller tjänsten. Vi kommer i det följande att ge förslag på ett par produktom- råden och några tjänsteområden som vi menar är lämpliga pionjär- områden för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av pro- dukter och tjänster. De områden som vi förordar är delvis framtagna mot bakgrund av de ramar som jämställdhetsbegreppet sätter, delvis har de sin grund i vad företrädare för näringslivet och konsumenter har givit uttryck för vid skilda studier av deras uppfattningar om ett system för frivillig jämställdhetsmärkning.1 Innan vi går in på de olika områden som vi menar kan komma att bli föremål för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning vill vi lyfta fram ett par frågor som är av generell karaktär. Även om de föreslagna specifika jämställdhetskriterierna kan te sig vara allmänt hållna är det ändå inte alla produkter och tjänster som når upp till de av oss uppställda kraven. Mot bakgrund av att det inte finns något underlag för att bedöma huruvida en pro- 1 Angående studierna se ovan kapitel 8 och 9. I samband med att vi redogör för studierna motiverar vi även valen av produkter och tjänster. dukt eller tjänst är att betrakta som jämställd, menar vi att vårt förslag kommer att kunna underlätta valen av produkter och tjänster för såväl konsumenter som näringsidkare. Av de studier som har genomförts över konsumenters och näringsidkares intresse för att välja jämställda produkter och tjänster är det tydligt att det faktiskt finns ett sådant intresse. En central fråga är om det ska vara möjligt att en produkt eller tjänst som har könsspecifika egenskaper kan vara föremål för jäm- ställdhetsmärkning. Vid en första anblick är det möjligt att frågan borde besvaras så att endast de produkter och tjänster, vars effekter eller konsekvenser är lika i betydelsen identiska för både kvinnor och män, kan komma ifråga för jämställdhetsmärkning. Vi menar emellertid att detta skulle kunna få synnerligen olyckliga konsekven- ser, såsom att läkemedel som är avsedda att ges till antingen kvinnor eller män inte skulle kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning. Ett par exempel på produkter som skulle kunna komma att falla utanför systemet om det ställdes sådana krav är till exempel p-piller för kvinnor eller kondomer för män. Att det inte endast ska vara möjligt att märka produkter som har lika i betydelsen identisk effekt eller konsekvens för kvinnor och män innebär bland annat att vi menar att de enda krav på specifika jämställdhetskriterier som ska ställas på produkter och/eller tjänster när det gäller produkter är att då det är fråga om produkter som är tänkta att användas endast av kvinnor ska kvinnornas andel uppgå till vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkten och produkten ska vara anpassningsbar till kvinnors fysiologiska förutsättningar att bruka produkten. När det i stället gäller produkter som är tänkta att endast användas av män ska männens andel uppgick till vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkten och att produkten ska vara anpassningsbar till mäns fysiologiska förutsättningar att bruka pro- dukten. Men produkter som är tänkta att användas av både kvinnor och män ska det i stället ingå lika många kvinnor som män i för- söksgruppen vid åtminstone den slutliga utprovningen av produk- ten och produkten ska också vara anpassningsbar till både kvinnors och mäns fysiologiska förutsättningar. Att det inte ställs krav på lika effekt eller konsekvenser för män och kvinnor då de brukar produkten ställer emellertid andra krav på den som tillhandahåller eller saluför produkten, nämligen att den aktuella dokumentationen av om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför produkten eller tjänsten har den effekt den har på eller för kvinnor och män ska finnas tillgänglig för den som önskar ta del av resultaten. Att dokumentationen ska vara tillgänglig ställer emellertid inte krav på att den som önskar ta del av dokumenten även äger rätt till en kopia av den aktuella handlingen. Det räcker således med att handlingarna finns tillgängliga – till exempel i en pärm vid verksam- heten eller via Internet. Det är emellertid av synnerlig vikt att dokumenten har en sådan form och innehåll att inte endast fackmän, utan även lekmän har möjlighet att förstå resultaten av proverna. Det betyder inte att det ställs krav på att tillhandahålla de fullständiga provresultaten, efter- som sådana emellanåt också kan betraktas innehålla företagshem- ligheter. Däremot måste den som önskar bli jämställdhetsmärkt tillhandahålla all den dokumentation och samtliga provresultat till den/dem som har i uppgift att granska den aktuella produkten in- för bedömningen av huruvida produkten når de uppställda kraven. I syfte att skingra alla eventuella farhågor som gäller frågan vem som omfattas av systemet vill vi återigen understryka att systemet ska vara frivilligt. Det betyder att endast den eller de som är intresserade av att bli jämställdhetsmärkt berörs av systemet. Det står var och en fritt av avstå från att underkasta sig en bedömning av en tredje part för att kunna bli jämställdhetsmärkt. Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel ska vara att kvinnor och män ingår med lika andel vid åtminstone den slutliga ut- provningen av livsmedel och läkemedel, resultaten från testerna är så väl dokumenterade att det framgår om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför den aktuella produkten inverkar på det sätt som den gör på kvinnors och/eller mäns kroppar samt dokumentationen finns tillgängliga i en lekmannaversion för den som önskar ta del av den Två produktområden som har betydelse för kvinnor och män är livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan påverka kroppen. 16.3.1Livsmedelsbranschen samt hotell- och restaurangbranschen Vi har i det tidigare belyst den inneboende problematik som ligger i möjligheten att införa en frivillig jämställdhetsmärkning som bland annat grundar sig på kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv. Det är ju, såsom vi också har sett i det föregående, möjligt att göra kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv när det gäller just livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan på- verka kroppen. De branscher som vi har valt att studera i det här avseendet är således livsmedels- och läkemedelsbranscherna. Vi menar att det finns flera poänger med just detta val, eftersom dessa branscher också ger oss möjlighet att belysa problematiken med jämställdhetsmärkning ur ett s.k. tjänsteperspektiv, som har kopp- lingar till ytterligare branscher. Konsumenter kan komma i kontakt med livsmedel på flera olika sätt och i flera olika sammanhang. Ett är i dagligvaruhandeln i sam- band med matinköp i olika livsmedelsbutiker. Att få information om vad maten innehåller kan tyckas vara primärt. är det emellertid inte möjligt att få information om hur den mat som inhandlas i dagligvaruhandeln påverkar kvinno- och/eller mans- kroppen. överlämnade Utredningen gällande konsumentinformation om dagligvaror betänkandet Märk väl! (SOU 1999:7), i vilket det bland annat anförs följande: Information om dagligvaror är väsentligt för att konsumenterna skall kunna göra väl övervägda val och på så sätt bland annat undvika eko- nomiska och andra risker. Därtill är det av intresse för samhällsutveck- lingen att konsumenterna erbjuds erforderlig hälso- och miljöinforma- tion så att de vid sina val kan ta hänsyn till hälso- och miljöaspekter. Således är det särskilt väsentligt att konsumenterna vid själva köp- tillfället har tillgång till erforderlig information. För att underlätta för konsumenterna att på ett översiktligt sätt kunna få tillgång till erforderlig information bör ev. miljömärkning placeras i anslutning till basinformationen. Detsamma bör gälla vid placering av ev. nyckelhålsmärkning.2 Tanken är således att konsumenter ska ha möjlighet att göra sitt val av produkter redan i butiken. För dem som önskar välja bort varor som inte är miljömärkta eller till exempel inte uppfyller kraven för Nyckelhålet finns således dessa möjligheter. De som önskar handla jämställt har emellertid inte någon sådan möjlig- het. Med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle de som just önskar göra jämställda val få möjlighet att välja bort de varor som inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärkningen av dagligvaror. Förutom i dagligvaruhandeln kommer konsumenter även i kon- takt med livsmedel när de till exempel besöker ett kafé eller en restaurang. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livs- medel gör det således även möjligt att överföra kraven för jämställ- da livsmedel till restaurangbranschen, vilken har nära kopplingar till hotellnäringen. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhets- märkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att både göra aktiva val av den mat som de önskar äta och välja den restau- rang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. Därtill kommer att såväl den enskilda butikens som restau- rangens respektive hotellets tjänster kan komma att bli föremål för just frivillig jämställdhetsmärkning. Att kvinnors och mäns biologi skiljer sig åt kan emellanåt ha bety- delse för hur kvinnors och mäns kroppar reagerar på livsmedel och läkemedel. Trots att gruppen kvinnliga patienter är större än gruppen man- liga patienter bedrivs den medicinska forskningen i princip endast med fokus på män. Detta gäller både inom läkemedelsindustrin och inom den kliniskt medicinska forskningen. Överläkaren docent vid , , menar därför att faran är överhängande att just kvinnor ska drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. 2 SOU 1999:7, Märk väl! Kvinnors och mäns skilda biologiska förutsättningar innebär bland annat att symptomen hos dem är olika när de drabbas av likadana sjukdomar. Detta får till exempel till följd att kvinnor som drabbas av sjukdomar inte alltid erhåller adekvat vård, eftersom deras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska beskrivningarna av sjukdomarna. Det föreligger således en fara för att kvinnliga patienter felbehandlas och att de medicinska farorna inte förebyggs i tillräcklig utsträckning. Till exempel är det en allmän uppfattning att den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är bröstcancer, vilket är fel. Den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är hjärtinfarkt – precis som för män. På grund av att en del av den officiella statistiken (till exempel WHO-statistik när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar) endast om- fattar personer under 60–ser det ut som om kvinnor inte lika ofta som män drabbas av hjärtinfarkt. Generellt sett är det näm- ligen så att män drabbas av hjärtinfarkt , medan kvinnorna i allmänhet drabbas . Många av de kvinnor som drabbas av hjärtinfarkt saknar också de symptom som anses vara typiska. Detta kan leda till att kvinnor som söker hjälp för smärtor i bröstet inte blir adekvat behandlade. Kvinnor drabbas av så kallade tysta hjärtinfarkter utanför sjukhusen. Kvinnors och mäns kroppar bryter även ned en del medicin på olika sätt, vilket är särskilt tydligt när det gäller medicinering mot högt blodtryck och hjärtsjukdomar. Det finns flera förklaringar till varför kvinnor som grupp ingår i den medicinska forskningen i så liten utsträckning som de gör. Bland annat brukar man motivera avsaknaden av kvinnor vid stu- dier av läkemedel med att kvinnors biologi gör studierna mer kost- samma: menstruationscykler med varierande hormonhalter och klimakteriebesvär kan komplicera studierna. Avsaknaden av kvin- nor vid läkemedelsstudier motiveras också med att resultaten blir mer korrekta om studierna endast utförs på män, eftersom de anses utgöra the golden standard. Ytterligare en anledning till att inte låta kvinnor ingå i läke- medelsstudier är att kvinnor kan bli gravida och att eventuella barn kan drabbas av skador som orsakas av de testade läkemedlen. Mot detta bör man emellertid väga risken för att läkemedel som anses vara säkra faktiskt inte testats på dem som de är avsedda för, näm- ligen kvinnor och barn. Detta är några frågor som är av central betydelse när det gäller möjligheten att införa kvalitetssäkringar ur könsperspektiv. Utred- ningen menar att det finns anledning att belysa problematiken ytterligare, för att undersöka möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av vissa läkemedel och medicinska tjänster. Ett område, vars produkter har nära koppling till läkemedelsom- rådet är functional food. Functional food kan ses som en samlings- beteckning över en grupp livsmedel som kan konsumeras som van- lig föda. Men som påstås ha specifika, dokumenterade hälsoeffekter och som riktas till en bred allmänhet. De skiljer sig således från läkemedel genom att de inte enbart är avsedda för behandling av en viss grupp människor. Functional food skiljer sig även från så kalla- de kosttillskottsprodukter och naturläkemedel genom att de just är livsmedel och alltså inte har formen av piller eller pulver. Även om functional food är ett oreglerat område i före- kommer användningen av begreppet i tämligen stor utsträckning vid lansering och marknadsföring av livsmedel som påstås ha nämnda egenskaper. Vid en studie av framkom det att det var få konsumenter som kände till innebörden av be- greppet. Men trots detta finns det ändå ett flertal produkter som kan betecknas som functional food. Trenden med funktionell mat började i i mitten på 1980- talet och har snabbt spridit sig västerut. ligger i täten i västvärlden, men och då särskilt börjar kom- ma ifatt. Bland de produkter som är att hänföra till functional food bör framför allt följande uppmärksammas: mejeriprodukter i vilka det påstås ha tillsatts nyttiga bakteriekul- turer, fiberrika bröd- och pastaprodukter, margariner som påstås innehålla nyttiga fetter såsom omega 3-fett- syror samt drycker i vilken frukter har tillsatts för att göra dem mer nyttiga. 16.3.4Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel Både när det gäller livsmedel och läkemedel blir frågan huruvida dessa produkter påverkar individens kropp central. Kriterierna kommer således att vara inriktade på dokumentation över om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför det aktuella livsmedlet eller läkemedlet inverkar på kvinnors och mäns kroppar. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att de båda områ- dena läkemedel och functional food är högaktuella när det gäller jämställdhetsmärkning. Både när det gäller läkemedel och functio- nal food är det snarare regel än undantag att de inte är könsspecifikt utprovade. Även om läkemedel utsätts för flera kontroller och tester innan de lanseras på marknaden är det sällan som deras eventuella effekt har testats på kvinnor. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att det saknas dokumen- tation av huruvida produkter som påstås ha vissa effekter påverkar kvinnors och mäns kroppar olika. Detta gäller naturligtvis oavsett om produkterna påstås vara helande, läkande eller endast vara allmänt gynnsamma för dem som äter dem. Sammanfattningsvis menar att det kriterium som ska ställas på livsmedel och läkemedel ska vara att det finns doku- mentation av om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför den aktuella produkten inverkar på det sätt som den gör på kvinnors och mäns kroppar. 16.4Möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner Specifika jämställdhetskriterier för möbler, kontorsredskap och verktyg kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av möbler, kontorsredskap och verktyg, därut- över ska möblerna och kontorsredskapen antingen vara anpass- ningsbara till den som är tänkt att bruka dem eller finnas att tillgå i flera storlekar. Specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för maskiner inom in- dustrin kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av maskiner, därutöver ska maskinerna vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem. De möbler och kontorsredskap som framställs har vanligtvis utformats mot bakgrund av en standardman som är . Vi talar här om möbler och kontorsredskap. Vi vill emellertid uppmärksamma att samma resonemang som gäller för kontors- redskap är applicerbart för utformning av specifika jämställdhets- kriterier för verktyg och maskiner inom industrin. Kvinnor har vanligtvis mindre händer än män, vilket gör att de emellanåt inte har tillgång till verktyg som är ergonomiskt utformade för dem. Detta gäller även för flera män, som inte är så stora att de faller inom ramen för normalmannen – den man som har fått stå modell vid utformningen av de aktuella verktygen. Det betyder att det stora flertalet kvinnor, men även en del män, är så korta att de drabbas av onda ryggar på grunda av att bord, stolar fåtöljer, soffor, diskbänkar har utformats för att vara funk- för andra än dem själva. Så många som av alla som vistas i drabbas av ont i ryggen i livet. Om- kring av dem som vistas i drabbas av ont i ryggen. Det finns flera förklaringar till varför människor drabbas av onda ryggar och nackar. En förklaring kan vara människors felaktiga arbetsställningar. Det är inte endast de möbler som finns på arbetsplatserna som kan påverka människors ryggar och nackar. Naturligtvis påverkas människors välbefinnande även av vilka möb- ler som finns i hemmet. 16.4.1Specifika jämställdhetskriterier för möbler och kontorsredskap När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för möbler och kontorsredskap bör frågan besvaras på ett något annorlunda sätt. Kvinnors och mäns fysiologiska förutsättningar för att till exempel sitta på en stol, tala i telefon eller skriva på ett tangentbord kan emellanåt skilja sig åt. Detta är emellertid på det viset, och det är inte heller så att dessa skillnader med säkerhet kan anses vara beroende av att de är kvinnor eller män.