sou · GQB327d3 · 2003-01-01 00:00:00 — – En hearing om den mjuka IT-infrastrukturen (informationsinfrastrukturen) an- ordnad av . 3/2000. Hur i all världen läser svenska elever? Hyltenstam, K. & Stroud, Ch., Språkbyte och språkbevarande. Om samiskan och andra minoritetsspråk. : , 1991. Hyltenstam, K., Svenskan i minoritetsspråksperspektiv. I: sju inhemska språk – ett minoritetsspråksperspektiv, red. av K. Hyltenstam. : , 1999. 205–240. Hyltenstam, K., Svenskan, ett minoritetsspråk i – och i världen? I: Svenskans beskrivning 21. Förhandlingar vid tjugo- första sammankomsten för svenskans beskrivning, den 11–, red. m.fl. : , 1996. 9–33. (dnr INT-33-01-1355) & Hög- skoleverket (50-1824-01), 2001. Intelligenta tjänster och elektroniska blanketter. Statskontoret, 2000. Interinstitutionellt avtal av om gemen- samma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. I: EGT 1999/C 73/01. International Adult Literacy Survey – Invandrares läs-, skriv- och räkneförmåga på svenska. Rapport till och . ISO/IEC Guide 37 Instructions for Use of Products of Consumer Interest. IT för funktionshindrade och äldre – Förslag till handlingsprogram för åren 1998–2002. IT-satsningar på området läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. IT- kom- missionen, 2001. Rapport 42/2001. JO:s ämbetsberättelse 1995/96. , C., Kommunikation i ett företag. hos en avdel- ningchef. , , 1997. , O. & Jämtelid, K., Språkval i svenskt arbetsliv. Institu- tionen för nordiska språk, , 2000. , O., Språkförakt i EU? I: Språkvård 1, 1997. 18–19. Journalistutbildningarna i högskolan – en utvärdering. Högskole- verket, 2000. Jämtelid, K., Flerspråkig texproduktion på Elektrolux. , , 1998. Kampen om tanken. LO, 2000. , A.-M., Skriftbruk i förändring. En semiotisk studie av den personliga hemsidan. Acta Universitatis Stockholmiensis. Studies in Scandinavian Philology, 25, 2002. , O., Måste vi snart tala engelska med kylskåpet? I: Språk- konsulten 1/2000. 10–11. Kiselman, Ch., Svenskt fackspråk inom teknik, matematik och naturvetenskap. I: Libens Merito. Acta Academiæ Regiæ Scientiarum Upsaliensis, 21. 225–243. Klimatet för utländska investeringar i . Rapport till regeringen från Invest in avseende . Invest in , 2001. Konsumentköplagen – när du handlar i affär. Kulturen och din stund på jorden. LO, 1999. Kursplan i svenska för invandrare (sfi) –Förslag. , H., Han, hon, han eller hon och hon eller han. iska pronomen i svenskt författningsspråk. I: Språk, kön och kultur. Rapport från fjärde nordiska konferensen om språk och kön. den 6–, red. SOU 2002: 27 Referenser , univer- sitet, 2001. , H., Språklagstiftning i och : ett socio- lingvistiskt perspektiv. Meddelanden från 31, , 2000. Laureys, G., Det svenska språket i ett europeiskt perspektiv. Svenskans beskrivning 20. Förhandlingar vid tjugonde samman- komsten för svenskans beskrivning, den 2–, red. av A. . : , 1994. 24–37. , S., Dyslexi: ett neo-darwinistiskt och biologiskt per- spektiv. I: Socialmedicinsk tidskrift 1/1997. 51–55. Liberg, C., Hur barn lär sig läsa och skriva. : , 1993. Liberg, C., Learning to read and write. RUUL reports from Upp- sala University, 20, 1990. Lilleholt, K., man skal eie en ordliste – litt om rettsgrunnlaget for normering av norsk språk. I: Ånd og rett – til på 70-årsdagen 19. 1997, red. av V. Hagstrøm, P. Lødrup & M. Aarbakke. : Universitets- forlaget, 1997. 649–658. & , K., Invandrarelevers problem i skolan har trollats bort. Lite om teckenspråk. , M., Skinheads, hackers & lama ankor. : Trevi, 1988. Lära och lära ut: på väg mot kunskapssamhället. Europeiska kom- missionen, 1995. Translation for Dutch: the . Europeiska kommissionen, Översätt- ningstjänsten, 2001. , M., Language in Life – Life in Language. versity Studies, 2000:29, 2000. & , B., Language Use in Rural and . I: The Sociolinguistics of Urbanization: the Case of the Nordic Countries, utg. av B. . : de Gruyter, 1993. 16–50. Maricic, I., Politeness strategies in computer-mediated communica- tion. A study of queries posted on the Linguist List. Serie 1 Humaniora Nr 4/1999. Projektet (Methodology and Appli- cation of a ), , . (Hämtad från .) Med vuxenutbildning i fokus. dnr 2000:2528, 2000. : Nordicom, 2001. Radio- och , 2001. , B., De små språken i den europeiska gemenskapen. I: Språk och Stil 7 NF, 1997. 91–113. , B., EU:s språkpolitik – en mångfasetterad fråga. I: Svenskan som EU-språk, red. av B. . Ord och stil. : gren, 2000b. 13–28. , B., Politikersvenska men tjänstemannaengelska. I: Svenskan som EU-språk, red. av B. . Ord och stil. : gren, 2000a. 100–143. , B., Swedish, English and Union. I: Man- aging Multilingualism in a European Nation-State. Challenges for , red. av S. . . Clevedon m.fl.: , 2001a. 13–31. , B., Svenska tjänstemäns åsikter om EU-texter. I: Svensk- ans beskrivning 24. Förhandlingar vid tjugofjärde sammankomsten för svenskans beskrivning. av L. m.fl. Proceed- ings. , L., Språk som syns: om den grafiska formens samspel med ver- balt språk. Ord och stil. 31.Uppsala: , 2000. Mångfald i arbetslivet – undersökning bland svenska företag. Mångfald i högskolan. Nio av tio svenskar vill ha fler textade TV-program. , B., Det mångskiftande språket: om variation i nusvensk- an. Ord och stil. : LiberFörlag, 1985. , K., Kvinnlig och manlig samtalsstil. Färsk forsk 11. , , 1990. SOU 2002: 27 Nordmål 2000–2004 – Program for nordisk sprogforståelse. Ny nordisk dagsorden – opfølgning av vismandsrapporten, , 2001. Nyckeltal om folkbibliotek. Kulturen i siffror 2001:6. , C., Gymnasisters skrivande. En studie av genre, text- struktur och sammanhang. Skrifter utg. av vid 51, 2000. , C., Skrivande i gymnasiet. I: Språkvård 1, 2001. 15–19. Några frågor kring förslag till ny kursplan i sfi. Oestreicher, A., Bearbetning av nyhetstext – En studie av text- hantering vid sex svenska dagstidningar. Skrifter utg. av Institu- tionen för nordiska språk vid 52, 2000. Oestreicher, A., Skriva kollektivt och skyffla text. I: Språkvård 4, 2001. 25–28. Om behovet av insatser för utvecklingen av samhällets informations- struktur. , dnr ITK2001/18, 2001. Omvärlden – omvärldsanalys. Omvärldsanalys – en projektredovisning. stamnings- förening, 1995. Pedagogy and the Shaping of Consciousness: Linguistic and Social Processes, red. : Cassell, 1999. Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. Presentation av samtliga medlemsförbund i Handikappförbundens samarbetsorgan. Handikappförbundens samarbetsorgan, 2001. Principskiss om svensk språkvård och språknämndens framtida orga- nisation. Program för verksamhetsutveckling i ett kvalitetsperspektiv. 1980/81:100 Budgetpropositionen. 1992/93:220 En ny läroplan. 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997– 2001. 1995/96:61 Former för verksamhet som är beroende av stat- ligt stöd, m.m. 1996/97:3 Kulturpolitik. 1997/98:86. Litteraturen och läsandet. 1998/99:1 Budgetpropositionen . 1998/99:131 Ny svensk filmpolitik. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. 1999/2000:79 Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla. 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002–2005. 2001/02:1 Budgetpropositionen . 2001/02:15 Den öppna högskolan. På väg mot ett bättre myndighetsspråk. Statskontoret, 2001. Stats- kontoret 2001:18. Radio och TV i allmänhetens tjäns – ett beredningsunderlag. Reformen av kommissionen – en vitbok. KOM (2000) 200. Regeringsbeslut Överklagande av Arbetarskyddsstyrelsens beslut i fråga om arbete med s.k. klistringsrobotar. Dnr N2000/5785/ARM, 2001. Regeringsbeslut Tillstånd att sända ljudradio och television. Dnr Ku 2001/1543/Me, 2001. Regeringsbeslut Tillstånd att sända ljudradio. Dnr Ku 2001/1543/ Me & Ku2001/4182/Me, 2001. Regeringsbeslut Tillstånd att sända rikstäckande marksänd television med analog teknik. Dnr 2001/2369/Me, 2001. Regeringsbeslut Tillstånd att sända television. Dnr Ku2001/1543/Me, 2001. Regeringsuppdrag 8 – Utan fullständiga betyg. dnr 2000:1838, 2001. Reports on Terminological Databases Relevant to a . MLIS 122 – Nordterm-Net. SOU 2002: 27 Resultat från en kunskapsmätning 1995 – Utvärdering av grund- skolan. Riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-arbetet. Cirkulär 6, 1996. , S., Language in Society: an Introduction to Sociolinguistics. Press, 1994. Rådets resolution av om den redaktionella kvalitet- en på gemenskapslagstiftningen. I: EGT 1993/C 166/01. , I., Tal och undertexter i textade svenska TV-program: pro- bleminventering och förslag till en analysmodell. Acta Universita- tis Gothoburgensis, Nordistica Gothoburgensia 23, 2001. Sheikhi, K., Offentligt språk i och EU – en jämförelse. Samarbetsorgan för etniska organisationer i , 2000. Skolexemplet – : en antologi om arbete med barn och ung- domars språkutveckling, skriven av pedagoger verksamma inom bibliotek, barnomsorg och skola i kommun, red. av B. . : kommun, 1995. 1999/2000:102. Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2000/01:90 Nordiskt samarbete 2000. 2001/02:30 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen. Slutlig utvärdering LEADER II – vitbok. Erfarenheter att lära av? SOSFS 1982:2 föreskrifter för hälso- och sjukvårds- personalen om det medicinska språket i bl.a. journaler. Social- styrelsen, 1982. SOSFS 1993:20 föreskrifter och allmänna råd – Pati- entjournallagen. – hot eller möjlighet? : Språk- och innehållsintegrerad inlärning och undervisning. Sprogteknologi – nordisk sprogteknologisk forskningsprogram 2000– 2004. (Hämtad från .) Språk – Kursplaner, betygskriterier och kommentarer. Språk och arbete – svenskundervisning för invandrare och invandrar- nas arbetsmarknad. revisorer, 2000. Rapport 2000/01:3. Språken i och gymnasieskolan. i , 2001. Ku 2000:03, 2001/39. Språkvalet i – en pilotundersökning. Statskontoret teknisk norm nr 35:1 8-bits kodningsscheman för Statskontoret, 2001. Statskontoret teknisk norm nr 36:1 Stöd för samiska språk i svensk databehandling. Statskontoret, 2001. Steg mot en minoritetspolitik – konvention för skydd av nationella minoriteter. Steg mot en minoritetspolitik – konvention om histor- iska minoritetsspråk. , T., Ett mångårigt åtagande för att stärka språket. I: Barn+Ungdom 5/2001. 4–5. Stora prisskillnader för hjälpmedel. Handikapp- ombudsmannen, 2001. Stortingsmelding nr 13 (1997–98). Målbruk i offentleg teneste. 100 (1980–81). Endringer i rettskrivningen og laereboknormalen for bokmål. Strand, H., Akademiskt skrivande vid : under- visning, problem, önskemål. Inventering och lägesbeskrivning vt 2000. Stranne, J., Brysselkål eller ? En komparativ studie av EU- direktiv och deras svenska motsvarigheter. C-uppsats i nordiska språk. , , 2000. Studentinflytande inom högskolan. Studieförbundens samlade verksamhet 2000. Tekniska Högskolan, 1997. Studieplan för forskarutbildning i ämnet etologi. Veterinärmedicinska fakulteten, , 2001. Styrelseformerna i EU. KOM (2001) 428. Stärk elevens rättigheter – En jämförande studie om rätten till stöd i Svanlund, J. & , M., Svenskans ställning vid europeisk integration. I: Språkvård 4, 1991. 9–13. SOU 2002: 27 Svendsen, T. m.fl., Norsk språkbank – utredning om et nasjonalt korpus for språkteknologi. Svensk språkteknologi – vadan och varthän? all- männa serie, PM 1/2002. Svenska institutets stöd till svenskundervisning i utlandet. (Hämtad från: .) Skrifter utgivna av 82. : Liber, 2001. Svenska TV-nyheter – en spegling av och vår omvärld? En undersökning av vilka som kommer till tals samt vilka ämnen och geografiska områden som behandlas i svenska TV-nyheter. och TV, 2000. Gransknings- nämndens rapportserie 5. Läsförmågor, läsvanor och attityder till läsning hos elever i årskurs 2. Läsning, skrivning, muntlig framställning. Svenskan i EU. och TV, 2000. och TV, 2001. Svenskundervisning vid universitet och högskolor i utlandet. public service-redovisning 1999. public service-redovisning 2000. sju inhemska språk – ett minoritetsspråksperspektiv, red. av K. Hyltenstam. : , 1999. public service-uppföljning 1999. Tele- vision, 2000. public service-uppföljning 2000. Tele- vision, 2001. Tala för att tolkas. Skriva för att översättas. Teaterarbete på anstalt ger intagna ett språk. I: Apropå 3/1998. (Hämtad från .) & , M., Behöver vi en nationell språkpolitik? I: Språkvård 2, 1997. 5–16. , U., Det nordiska språksamarbetet. Idéer och framtids- uppgifter. I: Språk i . sekretariat og språknemndene i . //: J.W. forlag/Studium/Gyldendals, 1989. 14–32. , U., Det svenska riksspråkets utsikter i ett integrerat . I: Språkvård 4, 1992. 7–16. , U., Lära svenska: om språkbruk och modersmålsundervis- ning. : , 1991. , U., Språkrätt: om skolans språknormer och samhällets. : LiberLäromedel, 1979. , K., Politikerspråk i könsperspektiv. Ord och stil. Språk- vårdssamfundets skrifter 17. : LiberFörlag, 1986. , M., Språkliga variationsmodeller tillämpade på nutida burträsktal D. 2: Teoretiska utgångspunkter och analys på språk- artsnivå. Acta Universitatis Upsaliensis, Studia philologiae Scandinavicae Upsaliensia 14, 1979. , M., Svenska språket mitt i världen. I: Svenskt kynne, red. av L. . Skrifter utg. av i Upp- sala 139. Acta Universitatis Upsaliensis, 2000. 51–66. Thistad, G., Några tendenser i modernt civilrättsligt lagspråk. Ett stu- dium av EU-medlemskapets inflytande. D-uppsats i svenska språket. : och kommunikation, Svenska språket, , 1999. , J., Språkkris på gymnasiet. för lärare i moderna språk, 2001. (Hämtad från riks.) , W. & Collier, V., School Effectiveness for Language Minority Students. NCBE Resource Collection Series, No. Tidig hjälp till stammande barn – Vad är bra att veta? Råd till för- äldrar och skolpersonal. i skolan, 1997. Tillgänglighet för alla. 7:e rapport till regeringen. Tillträde till högre utbildning. , dnr 83-19230-00, 2000. Undervisning i och på de nationella minoritetsspråken – kartläggning av situationen 2001. : , 2001. Ungdom och makt. Uppdrag enligt regleringsbrev att redovisa utvecklingen av modersmålsundervisning och tvåspråkig undervisning avseende de nationella minoritetsspråken. dnr 2000:3438, 2001. SOU 2002: 27 Uppföljning av landstingens tolktjänstverksamhet för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade . Utvärdering av den svenska språkpolicyn i EU-arbetet. Utvärdering av utbildningar i svenska/nordiska språk i . Rapport 2002:8 R. Vad kostar det att regera? – En studie av dimen- sionering nu – och . Vad är college? i , 2002. (Hämtad från: .) Vad är läsrörelsen? (Hämtad från: .) Washburn, L., English Immersion in . A Case Study of 1987–1989. , universitet, 1997. & Wadbring, I., De nya svenskarna möter svenska massmedier. I: Region i omvandling, red. av L. . SOM- rapport 23. 49–71. , L., Förtroendet för dagspressen. I: Tryckt. 20 kapitel om dagstidningar , red. av I. Wadbring & L. . Dagspresskollegiet, masskommunikation, , 2000. 113–130. Vem älskar sfi? Utvärdering av svenskundervisningen för invand- rare – en utbildning mellan två stolar. Skol- verkets rapport nr 131. , M., Har svenska språket en framtid? I: Svenskan i tusen år, red. av L. . . : , 1996. 192–194. Vi svenskar är välutbildade i ett OECD-perspektiv. I: Nyhetsbrev 7/1997. , G., Kvinnospråk. I: Språken i vårt språk, red. av I. Jons- son. : /, 1980. 72–89. Wingstedt, M., Language Ideologies and Minority Language Policies in . Historical and contemporary perspectives. Visst går det att förändra myndighetsspråket. En rapport från Språk- vårdsprojektet. om utbildning – Lära och lära ut – På väg mot kunskaps- samhället. Weissbuch zur allgemeinen und beruflichen Bildung – Lehren und Lernen – Auf dem Weg zur kognitiven Gesellschaft. Europeiska kommissionen, 1995. , H.-H., En lag om svenska språket? I: för . : Iustus, 1999. Vuxna med läsproblem riskerar att slås ut på arbetsmarknaden. Vår digitala framtid – hur blir den som vi vill? Om behovet av lång- siktighet och en mjuk infrastruktur för det digitala tjänste- samhället. Statskontoret, 2001. Välfärdens finansiering och fördelning. Forskarantologi från kommit- tén Välfärdsbokslut. Rapport och arbete – svenskundervisning för in- vandrare och invandrarnas arbetsmarknad, revisorer 2000/01:3. dnr 2000:3307, 2000. AB , 2001. Åseskog, T., Att undervisa el-lära på engelska. Ett försök på el-tele- teknisk linje på gymnasiet. Rapport från engelska institutionen 1982:1. , , 1982. Öppet för världens vindar – . Öppna – Myndigheter och medborgare. Resultat från en kvalitativ studie. Överenskommelse om utveckling av introduktionen för flyktingar och andra invandrare. (dnr 01-2151-21), (dnr INT 19-01-538), (dnr MV-11-2001-3005), (dnr 07-2001:734) & (dnr 2001/0527), 2001. Handlingsprogram för det svenska språket Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppdrag att lägga fram förslag till ett handlingsprogram för det svenska språket. Pro- grammet skall dels syfta till att främja svenska språkets ställning, dels syfta till att alla i – oavsett språklig och social bakgrund – utifrån sina förutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter att tillägna sig svenska språket. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen gav i uppdrag att ut- arbeta förslag till ett handlingsprogram för att främja det svenska språket. Enligt nämndens för- slag bör svenska språkets ställning i lagfästas. Det över- gripande målet bör vara att svenskan skall bevaras som ett sam- hällsbärande och komplett språk i . Förslaget till handlings- program omfattar även ett flertal enskilda åtgärder inom bl.a. språkvården, grundskola och gymnasium, högre utbildning och forskning, arbets- och näringsliv, massmedier och EU. Språk- nämndens förslag redovisas närmare nedan. I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid) konstaterade regeringen att det finns anledning att med utgångspunkt från nämndens förslag till handlingsprogram gå vidare i arbetet med att främja svenska språket och som en första åtgärd tillfördes språk- vården vissa reformmedel . Regeringen redovisade att utgångspunkterna för en svensk språkpolitik bör vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk i och att det förblir ett officiellt språk i EU. En mål- sättning bör vara att alla får tillgång till god undervisning i svenska, att undervisning som grundprincip sker på svenska, att det finns ett varierat och rikligt utbud av kultur på svenska, att forskning om och vård av svenska språket håller hög kvalitet, liksom att språk- vårdare, tolkar och översättare finns att tillgå. Radio och TV har en särskilt viktig roll i sammanhanget. betonade regeringen att dessa krav och ambitioner inte får ställas mot en bred acceptans av den svenska som inte talas helt perfekt eller talas med utländsk brytning. beslutade att ge regeringen tillkänna att en parlamentarisk språkpolitisk utredning bör tillsättas och att utredningen skall arbeta förutsättningslöst (bet. 1999/2000:KrU2 s. 11–14, rskr. 1999/2000:7). redogör i sitt betänk- ande utförligt för behovet av en sådan utredning. Där anges bl.a. att den talade och skrivna svenskan är vår främsta kulturbärare och utgör en av de viktigaste förutsättningarna för vår kulturella iden- titet. Självklart är det av största vikt att språket vårdas och att dess ställning stärks. Det är därför glädjande, menar utskottet, att på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag för att främja det svenska språket. Förslaget spänner över flera samhälls- sektorer och innebär att åtgärder för att främja språket bör sättas in på flera områden. Utskottet konstaterar att ansträngningar görs inom olika samhällssektorer – t.ex. på kulturens, utbildningens och integrationens områden – för att till dem som bor i landet förmedla känsla för och kunskaper i svenska språket och därmed bl.a. skapa delaktighet i samhället. Det kan enligt utskottet likväl finnas risk för språkutarmning inom delar av befolkningen. Utskottet menar att en sådan utveckling kan leda till problem för demokratin. En försvagning av svenska språkets ställning i samhället skulle, enligt utskottet, strida mot de av antagna kulturpolitiska målen som bl.a. syftar till att värna yttrandefriheten och att skapa reella förutsättningar för alla att använda den. Utredningen om svenskan i EU överlämnade betänkandet Svenskan i EU (SOU 1998:114) med förslag på åt- gärder för att höja kvaliteten på de svenska översättningarna och på originaltexter som produceras inom EU:s institutioner. har också deltagit i en arbetsgrupp inom EU som har föreslagit rikt- linjer för att höja den språkliga och redaktionella kvaliteten på gemenskapslagstiftningen (EGT C 73, , s.1). I sina syn- punkter på kommissionens reformprogram har påpekat att klarare originaltexter inom EU:s institutioner är en viktig för- utsättning för en effektivare och mera medborgarnära förvaltning. Som ett led i arbetet för att främja ett klart och enkelt juridiskt språk inom EU kommer under sitt ordförandeskap att an- ordna en där detta ämne behandlas. Ett viktigt mål inom EU är att stärka den språkliga mångfalden i . har utsetts till det europeiska året för språk. Syftet med språkåret är att öka medvetenheten om den språkliga mång- falden i , främja flerspråkighet bland invånarna och att uppmuntra till en livslång inlärning av språk. Regeringen har tillsatt en nationalkommitté med uppgift att genomföra det europeiska året för språk (U2000:23). Europeiska kommissionen har föreslagit ett fortsatt och utvecklat gemenskapsprogram för att främja utveckling och an- vändning av ett europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet och för att främja den språkliga mångfalden i informationssamhället. Svenska språknämndens förslag till handlingsprogram I program beskrivs språkvårdens nuvarande orga- nisation och verksamhetsformer, analyseras viktiga faktorer i dag- ens språksituation och föreslås olika åtgärder. framhåller att språkvården i alltid har gått en mellanväg mellan centraliserad språkstyrning och fullkomligt fri tävlan mellan olika uttryckssätt och språkarter, vilket är en rimlig balansgång i ett litet autonomt land där en demokratisk syn på nationalspråket råder och där svenskans ställning länge varit själv- klar. anser att svenskans ställning är lika självklar och att det därför är rimligt att i lag stadfästa svenska som huvudspråk i . Enligt nämnden bör huvudmålet för språkpolitiken vara att be- hålla svenskan som ett samhällsbärande och komplett språk i Sve- rige utan inskränkningar i samt ett officiellt språk i EU. Kravet på svenskan som samhällsbärande språk utan inskränk- ningar i bör, enligt nämnden, specificeras för situation efter situation med hänsyn till tal och skrift, i utbildning, i regeringens och arbete, inom myndigheter och mellan myndigheter och medborgare, i rättsväsendet. Inte minst i förhållande till den europeiska unionen gäller det att ha en klar språkpolitisk linje. Svenskan måste förbli officiellt språk i EU. Vidare måste kravet på svenska som samhällsbärande språk kombineras med möjligheter för alla att lära sig det språket, särskilt för dem som har ett annat modersmål. Dessutom måste generösa utbildningsmöjligheter kombineras med tolk- och översättarservice i olika sammanhang. föreslår mot denna bakgrund en rad enskilda åt- gärder inom olika samhällssektorer. har i en särskild skrivelse även redovisat en principskiss om svensk språkvård och framtida organisation. Den parlamentariska kommittén skall föreslå ett handlingsprogram som dels syftar till att främja det svenska språkets ställning, dels syftar till att alla i – oavsett språklig och social bakgrund – utifrån sina förutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter att till- ägna sig svenska språket. Följande riktlinjer skall gälla för kom- mitténs arbete. De av fastställda nationella kulturpolitiska målen skall utgöra en plattform för kommitténs arbete.