sou · GQB343d1 · 2003-01-01 00:00:00 — 5 § När ett mål handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister skall vad som i den lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegången tillämpas också när Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning för talan. Bevisning i mål om diskriminering enligt lagen 6 § I mål om direkt diskriminering på grund av sexuell läggning skall den som anser sig ha blivit sämre behandlad än någon annan i en jämförbar situation visa att en sådan behandling har förekommit. Det åligger då den som därigenom skall antas ha diskriminerat att visa att något samband inte har förelegat mellan behandlingen och den sexuella läggningen. 7 § I mål om indirekt diskriminering på grund av sexuell läggning skall den som anser sig ha blivit missgynnad visa att tillämpningen av en bestämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt, som fram- står som neutral, i praktiken kan missgynna personer med denna sexuella läggning. Det åligger då den som därigenom skall antas ha diskriminerat att visa att bestämmelsen, kriteriet eller förfarings- sättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål och att tillämp- ningen är ett lämpligt och nödvändigt medel för att uppnå målet. 8 § I mål om trakasserier på grund av sexuell läggning skall den som anser sig ha blivit trakasserad visa att det trakasserande uppträdan- det har förekommit. Det åligger då den som därigenom skall antas ha diskriminerat att visa att något samband inte har förelegat mellan uppträdandet och den sexuella läggningen. 9 § I mål om order eller instruktion att diskriminera någon på grund av sexuell läggning skall den som anser sig ha blivit kränkt visa att en order eller en instruktion har förekommit. I övrigt skall bestäm- melserna om bevisning vid direkt eller indirekt diskriminering tillämpas. 10 § I mål som handläggs enligt vad som är föreskrivet i rättegångs- balken om rättegången i tvistemål där förlikning om saken är till- låten får domstolen förordna att vardera parten skall bära sin rätte- gångskostnad, om den part som förlorat målet hade skälig anled- ning att få tvisten prövad. 11 § För mål som handläggs enligt vad som är föreskrivet i rätte- gångsbalken om rättegången i tvistemål där förlikning om saken är tillåten skall en talan väckas efter det att den påtalade handlingen företogs eller en skyldighet senast skulle ha fullgjorts. I annat fall är rätten till talan förlorad. 12 § För mål som handläggs enligt lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister skall –34 § andra och tredje styckena, 35 § andra och tredje styckena, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39–42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd tillämpas när talan förs med anledning av en upp- sägning eller ett avskedande, och –i andra fall 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet tillämpas med den skillnaden att den tidsfrist som anges i 66 § första stycket första meningen skall vara . 13 § Talan om skadestånd enligt denna lag med anledning av ett be- slut om anställning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning får inte prövas innan anställningsbeslutet har vunnit laga kraft. I fråga om en sådan skadeståndstalan räknas tidsfristerna enligt 12 § från den dag då beslutet vann laga kraft. 14 § En talan som förs av Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning skall behandlas som om talan hade förts av den person som anser sig ha blivit diskriminerad. Denna lag träder i kraft , då lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell lägg- ning skall upphöra att gälla. lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan Denna lag har till ändamål att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande och att motverka dis- kriminering på grund av köns- tillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktions- hinder Denna lag har till ändamål att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande och att motverka dis- kriminering på grund av köns- tillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, sexuell läggning och funktionshinder. I denna lag avses med högskola: ett universitet eller en högskola som har staten, en kommun eller ett landsting som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) samt en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, student: den som är antagen till och bedriver grundläggande hög- skoleutbildning eller forskarutbildning enligt högskolelagen eller utbildning som kan leda fram till en examen som en enskild utbild- ningsanordnare får utfärda enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina; den som är anställd som doktorand skall dock inte anses som student vid tillämpningen av denna lag, sökande: den som i vederbörlig ordning har anmält att han eller hon vill antas till grundläggande högskoleutbildning eller forskar- utbildning enligt högskolelagen eller till utbildning som kan leda fram till en examen som en enskild utbildningsanordnare får ut- färda enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina, etnisk tillhörighet: att någon etnisk tillhörighet: att någon tillhör en grupp av personer tillhör en grupp av personer som har samma hudfärg, na- som har samma nationella eller etniska ursprung eller hudfärg, gor eller andra frågor av etisk karaktär, sexuell läggning: homosexuell, bisexuell eller heterosexuell läggning, funktionshinder: varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av funktionsförmågan som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. En högskola skall inom En högskola skall inom ramen för sin verksamhet be- ramen för sin verksamhet be- driva ett målinriktat arbete för driva ett målinriktat arbete för att aktivt främja studenters lika att aktivt främja studenters lika rättigheter oavsett deras köns- rättigheter oavsett deras köns- tillhörighet, etniska tillhörighet, tillhörighet, etniska tillhörighet, sexuella läggning eller funk- religion eller övertygelse, sexuella läggning eller funktionshinder. Närmare föreskrifter om högskolans skyldigheter enligt första stycket finns i 4 och 5 §§. En högskola skall vidta åt- gärder för att förebygga och förhindra att en student utsätts för ett uppträdande som kränker hans eller hennes integritet i hög- skolestudierna, om uppträdandet har samband med –studentens etniska tillhörig- het (etniska trakasserier), –studentens sexuella läggning (trakasserier på grund av sexuell läggning), –studentens funktionshinder (trakasserier på grund av funk- tionshinder), eller –studentens könstillhörighet eller är av sexuell natur (sexuella trakasserier). En högskola skall vidta åt- gärder för att förebygga och förhindra att en student utsätts för ett uppträdande som syftar eller leder till att hans eller hennes värdighet kränks, om uppträdan- det har samband med –etnisk tillhörighet, –religion eller övertygelse, –sexuell läggning, –funktionshinder, eller –könstillhörighet eller är av sexuell natur. upprätta en plan som skall inne- upprätta en plan som skall inne- hålla en översikt över de åt- hålla en översikt över de åt- gärder som behövs för att gärder som behövs för att främja studenters lika rättig- främja studenters lika rättig- heter oavsett deras könstill- heter oavsett deras könstill- sexuella läggning eller funk- religion eller övertygelse, sexuella tionshinder och för att före- bygga och förhindra trakasserier och för att förebygga och för- enligt 4 §. enligt 4 §. Planen skall vidare innehålla en vilka av dessa åtgärder som hög- redogörelse för vilka av dessa åt- skolan avser att påbörja eller gärder som högskolan avser att genomföra under det kom- En redovisning av hur de planerade åtgärderna enligt första stycket har genomförts skall tas in i efterföljande års plan. En högskola får inte miss- En högskola får inte av skäl gynna en student eller en sökande som har samband med könstill- genom att behandla honom eller hörighet, etnisk tillhörighet, re- ha behandlat personer med annan missgynna en student eller en tillhörighet, annan sexuell lägg- honom eller henne sämre än hög- ning eller utan funktionshinder i en likartad situation, om inte eller skulle ha behandlat någon högskolan visar att missgyn- annan i en jämförbar situation, om inte högskolan visar att könstillhörigheten, den etniska tillhörigheten, den sexuella lägg- ningen eller funktionshindret. etniska tillhörigheten, religionen eller övertygelsen, den sexuella Förbudet gäller inte, om be- Förbudet gäller inte om be- handlingen är berättigad av hän- handlingen är ett led i strävanden syn till ett särskilt intresse som att främja jämställdhet mellan uppenbarligen är viktigare än kvinnor och män i högskolan. intresset av att förhindra diskri- minering i högskolan. En högskola får inte miss- gynna en student eller en sök- ande genom att tillämpa en be- stämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som i prakti- ken särskilt missgynnar perso- ner med en viss könstill- hörighet, en viss etnisk tillhörig- het, en viss sexuell läggning eller ett visst funktionshinder. Detta gäller dock inte om bestäm- melsen, kriteriet eller förfarings- sättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål och medlen är lämpliga och nödvändiga för att uppnå målet. En högskola får inte miss- gynna en student eller en sök- ande genom att tillämpa en be- stämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som i prakti- ken särskilt kan missgynna personer med en viss könstill- hörighet, en viss etnisk tillhörig- het, en viss religion eller över- tygelse, en viss sexuell läggning eller ett visst funktionshinder. Detta gäller dock inte om bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål och tillämpningen är ett lämpligt och nödvändigt medel för att uppnå målet. Förbuden mot direkt och indirekt diskriminering i 7 och 8 §§ skall gälla, när en högskola 1.beslutar om tillträde till högskoleutbildning eller vidtar någon annan åtgärd som har betydelse för tillträdet, 2.beslutar om examination eller gör någon annan bedömning av en studieprestation, 3. beslutar eller gör någon annan liknande bedömning i fråga om a)tillgodoräknande av utbild- b)anstånd med studier eller fortsättning av studier efter studieuppehåll, 3. beslutar eller gör någon annan liknande bedömning i fråga om a)tillgodoräknande av utbild- b)anstånd med studier eller fortsättning av studier efter studieuppehåll, c) byte av handledare, c) byte av handledare, d) indragning av handledare och andra resurser vid forskar- och andra resurser vid forskar- e) utbildningsbidrag för dok- e) utbildningsbidrag för dok- någon annan åtgärd som kan ha betydelse för en sökandes eller students möjlighet att ta del av studie- och yrkesvägledning eller för en students möjlighet att ta del av yrkespraktik, eller 4. vidtar en ingripande åtgärd 5. vidtar en ingripande åtgärd mot en student. mot en student. En högskola får inte utsätta en student eller en sökande för tra- kasserier som avses i 4 §. Sådana trakasserier utgör diskriminering. En högskola får inte ge en order eller en instruktion att dis- kriminera en student eller en sök- ande av skäl som har samband med könstillhörighet, etnisk till- hörighet, religion eller övertygelse, sexuell läggning eller funktions- hinder. En sådan order eller instruktion utgör diskriminering. En högskola får inte utsätta en student eller en sökande för repressalier på grund av att han eller hon har anmält högskolan för diskriminering eller med- verkat i en utredning enligt denna lag. En högskola får inte utsätta någon för repressalier på grund av att han eller hon har anmält högskolan för diskriminering, påtalat att högskolan har gjort sig skyldig till diskriminering eller medverkat i en utredning om Staten, en kommun eller ett Staten, en kommun eller ett landsting som är huvudman för landsting som är huvudman för en högskola och en enskild ut- en högskola och en enskild ut- bildningsanordnare som har till- bildningsanordnare som har till- stånd att utfärda examina enligt stånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd lagen (1993:792) att utfärda vissa examina skall att utfärda vissa examina skall betala skadestånd för den kränk- ning som en student eller en – en student som utsatts sökande har blivit utsatt för genom att högskolan har åsidosatt åsidosatt skyldigheten i 6 § – skyldigheten enligt 6 § att ut- den kränkning som underlåten- reda och vidta åtgärder mot trakasserier mot studenter, – en student eller en sökande – förbuden i 7 eller 8 § och 9 § eller 10 § mot diskriminering av när högskolan har överträtt för- studenter eller sökande, buden i 7–10 §§ för den kränk- ning som överträdelsen innebär och för den ekonomiska skada – förbudet i 11 § mot att ut- – den som utsatts för repres- sätta studenter eller sökande för salier när högskolan har överträtt förbudet i 11 § för den kränkning som överträdelsen innebär och för den ekonomiska skada som upp- Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla Ett beslut av ett universitet Ett beslut av ett universitet eller en högskola med staten, en eller en högskola med staten, en kommun eller ett landsting som kommun eller ett landsting som huvudman får överklagas till huvudman får överklagas till skolan på den grunden att be- skolan på den grunden att be- slutet strider mot diskrimine- slutet strider mot diskrimine- ringsförbuden i 7 eller 8 § och ringsförbuden i 7 eller 8 § och 9 § 1, 3 eller 4 eller 10 § eller 9 § 1, 3–5 eller 10 § eller för- förbudet mot repressalier i 11 §. budet mot repressalier i 11 §. finner att beslutet strider mot finner att beslutet strider mot något av förbuden och detta kan något av förbuden och detta kan antas ha inverkat på utgången, antas ha inverkat på utgången, ärendet, om det behövs, visas ärendet, om det behövs, visas åter till eller hög- åter till eller hög- skolan för ny prövning. skolan för ny prövning. Om ett beslut kan överklagas enligt någon annan författning, skall överklagande ske i den där föreskrivna ordningen i stället för enligt bestämmelserna i första stycket. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 a § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. I lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i hög- skolan finns bestämmelser om att högskolorna inom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter för studenter och sökande oavsett deras könstillhörighet, etniska tillhörighet, sexuella läggning och funktionshinder. I lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i hög- skolan finns bestämmelser om att högskolorna inom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter för studenter och sökande oavsett könstillhörighet, etnisk tillhörig- het, religion eller övertygelse, sexuell läggning och funktions- hinder. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Härigenom föreskrivs att 1–5 §§ lagen (1999:131) om Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering skall ha följande lydelse. Denna lag har till ändamål att motverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses att en person eller en grupp av personer missgynnas i för- hållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbe- kännelse. Regeringen utser en ombuds- man som skall verka för att etnisk diskriminering inte före- kommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet. Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, reli- gion eller övertygelse. Med sådan diskriminering avses att en per- son eller en grupp av personer av skäl som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse missgynnas i förhåll- ande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränk- ande behandling. Regeringen utser en ombuds- man som skall verka för att dis- kriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller över- tygelse inte förekommer i arbets- livet eller på andra områden av samhällslivet. Ombudsmannen skall genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för etnisk diskriminering kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar med myndigheter, företag och orga- Ombudsmannen skall genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för dis- kriminering kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall vidare genom överläggningar med myndigheter, företag och orga- nisationer samt genom opini- nisationer samt genom opini- onsbildning, information och på onsbildning, information och på annat liknande sätt ta initiativ annat liknande sätt ta initiativ till åtgärder mot etnisk diskri- till åtgärder mot diskriminering. utsätts för etnisk diskriminering. utsätts för diskriminering. budsmannen skall också i kon- takt med arbetsgivare och be- er främja ett gott förhållande mellan olika etniska grupper i mellan olika etniska grupper i lagen (1999:130) lagen (2003:000) om förbud mot mot etnisk diskriminering i ar- diskriminering på grund av et- lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i övertygelse och lagen (2001:1286) högskolan i enlighet med be- om likabehandling av studenter i stämmelserna i lagarna. högskolan i enlighet med be- stämmelserna i lagarna. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1994:749) om Handikapp- ombudsmannen Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:749) om Handikapp- ombudsmannen skall ha följande lydelse. har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Målet för ombudsmannens verksamhet skall vara att personer med funk- tionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i lev- nadsvillkor. verksamhet skall avse uppföljning och utvärdering i frågor som anges i första stycket. skall enligt lagen (1999:132) om skall enligt lagen (2003:000) om förbud mot diskriminering i ar- betslivet av personer med funk- lagen (2001:1286) om likabe- (2001:1286) om handling av studenter i hög- av studenter i högskolan se till skolan se till att lagarna följs att lagarna följs och äger även och äger även rätt att för en rätt att för en enskild arbets- enskild som anser sig ha blivit sökande eller arbetstagare eller en diskriminerad eller utsatt för re- student eller sökande föra talan i pressalier föra talan i tvister an- gående tillämpningen av lagarna. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister skall ha följande lydelse. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället gen- om avtal hänskjutas till avgöran- de av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämman- de i arbetslivet. Inte heller får avtal som före tvistens upp- komst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt (1991:433), 2.lagen (1999:130) om åt- gärder mot etnisk diskrimine- ring i arbetslivet, 3.lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbets- livet av personer med funktions- hinder, 4.lagen (1999:133) om för- bud mot diskriminering i arbets- livet på grund av sexuell lägg- ning, eller Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället gen- om avtal hänskjutas till avgöran- de av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämman- de i arbetslivet. Inte heller får avtal som före tvistens upp- komst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt (1991:433), 2.lagen (2003:000) om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, 3.lagen (2003:000) om för- bud mot diskriminering på grund av funktionshinder, 4.lagen (2003:000) om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, eller 1 Lydelse enligt bet. 5. lagen (2002:000) om för- bud mot diskriminering av del- tidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. 5. lagen (2002:000) om för- bud mot diskriminering av del- tidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1999:678) om utstatione- ring av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ lagen (1999:678) om ut- stationering av arbetstagare skall ha följande lydelse. En arbetsgivare skall, oavsett vilken lag som annars gäller för an- ställningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utsta- tionerade arbetstagare: –2 §, 5 § andra och tredje stycket, 7 § första och andra stycket, 16, 17, 24, 27–29, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), –2 §, 4 § första stycket och 16–22 §§ föräldraledighetslagen (1995:584), –15 och 16 §§, 17 § 2–5 samt 21–28 §§ jämställdhetslagen (1991:433), –3, 8 och 9 §§, 10 § 2–5 samt 11-20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskrimine- ring i arbetslivet, –2–4 §§, 5 § 2–5 och 6–16 §§ lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, –2–4 §§, 5 § 2–5 och 6–15 §§ lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning samt –2–7 §§ lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering av – 1 kap. 3 4 §§, 2 kap. 1–4 §§, 3 kap. 2–7 och 2 §, 4 kap. 1, 2 och 4 §§, 6 kap. 1, 2 och 4–7 §§ lagen (2003:000) om förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, reli- gion eller övertygelse, – 1 kap. 3 §, 2 kap. 1–4 §§, 3 kap. 1 § 2–7 och 2 §, 4 kap. 1, 2 och 4 §§, 5 kap. 1, 2 och 4–7 §§ lagen (2003:000) om förbud mot – 1 kap. 3 §, 2 kap. 1–4 §§, 3 kap. 1 § 2–7 och 2 §, 4 kap. 1, 2 och 4 §§, 5 kap. 1, 2 och 4–7 §§ lagen (2003:000) om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. – 2–7 §§ lagen (2002:000) om förbud mot diskriminering av 2 Lydelse enligt bet. och arbetstagare med tidsbe- och arbetstagare med tidsbe- Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673) och arbetsmiljölagen (1977:1160) samt, när det gäller arbetsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är för- månligare för arbetstagaren. Mål om tillämpningen av 5 § första stycket samt 7 § handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. –33 § semesterlagen (1977:480) om preskription, –23 § andra stycket föräldraledighetslagen (1995:584) om rätte- gången, –46–56 §§ jämställdhetslagen (1991:433) om rätt att föra talan, gemensam handläggning och om preskription m.m., – 8 kap. 3, lagen (2003:000) om förbud mot arbetslivet om rätt att föra talan och om preskription m.m., övertygelse om rätt att föra talan m.m. och om preskription m.m., – 7 kap. 3, mot diskriminering i arbetslivet mot diskriminering på grund av av personer med funktionshinder funktionshinder om rätt att föra om rätt att föra talan och om talan m.m. och om preskription – 7 kap. 3, mot diskriminering i arbetslivet mot diskriminering på grund av på grund av sexuell läggning om sexuell läggning om rätt att föra rätt att föra talan och om talan m.m. och om preskription Talan får föras vid tingsrätten i ort där arbetstagaren är eller har varit utstationerad. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)