sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — har börjat intressera sig för UBAS. Därför är det viktigt med korrekta inläggningar i vårt arbetsregister. Det är möjligt att det kommer att ske förändringar/restriktioner beträffande inläggningar. I så fall återkommer jag direkt med information.928 kom också de förväntade förändringarna. Genom beslut av SÄPO-chefen upphävdes vissa skriv- ningar rörande UBAS och förbudet mot åsiktsregistering i CR ut- sträcktes nu till att gälla även UBAS. kan registreras i CR ansluter till liknande skrivningar i HT 19. Alla påträffade ar- betsanteckningar pekar dock mot att det i själva verket handlar om att tillgodose önskemål från säkerhetspolisens sida om att i spaningssyfte få registrera personer i större utsträckning än som medgives i tillämpliga lagar och förordningar. 927Subnytt (28/1 1997). Akt 001305-9373-02, löpnr 2. Vad som sägs om s.k. åsiktsregistrering i avsnittet om CR (punkterna 4-6) gäller även UBAS. Det innebär att s.k. elektroniska arbetsanteckningar inte får föras i fall där förutsättningarna för registrering i CR inte är uppfyllda. Det är inte heller tillåtet att föra register över personer som inte får registreras i CR.929 Domänerna vänster och höger gallrades nu vilket innebar att upp- gifterna skrevs ut på papper för handläggning inom respektive sek- tion eller författningsskyddsroteln i . Vid gallringen fanns omkring 1 500 dokument i UBAS med an- knytning till författningsskyddet.930 Av dessa torde merparten ha varit att hänföra till högersidan. fanns det 1 410 högerdokument, 369 vänsterdokument och 194 sakdokument i för- fattningsskyddets domän. Den systemansvarige inom roteln ansåg då att antalet var litet med tanke på att ingen annan hade glädje av de anteckningar som enbart fanns i ansvarig handläggares skåp eller persondator.931 Uppenbarligen ansåg författningsskyddet att värdet av UBAS var begränsat när man nu var tvungen att iaktta grundla- gens s.k. åsiktsregistreringsförbud. () sparas arbetsanteckningar i analysdata- baser som exempelvis PLUTO som innehåller uppgifter inhämtade genom hemlig teleavlyssning. Vid ett sammanträde med företrädare för , och Justitiede- partementet inklusive justitieminister diskuterades innehållet i PLUTO och andra analysdatabaser. Från sida lämnades då bl.a. följande uppgifter rörande innehållet i analysda- tabaserna: Och att innehållet i sådana baser i sin helhet är att be- trakta som känsliga personuppgifter genom att det är fråga om obearbetade underrättelser om individer som har olika slags kopplingar till politisk eller reli- giös verksamhet. Vad avser HTA (PLUTO) så ned- tecknas innehåll i samtal som kan handla om att indi- vider ger uttryck för olika politiska eller religiösa uppfattningar. Den bearbetning som sedan sker i ana- 929Protokoll ang ändring av arbetsordningen 5/2 1997. Akt , löpnr 2. 930PM angående konvertering. Författningsskyddet, 12/11 1997. Akt löpnr 1. 931Subnytt (10/12 1996). Akt 001305-9373-02, löpnr 1. lysdatabaserna resulterar antingen i bedömningen att en person ska registreras i /CR eller att personen ska avföras från utredningen och då gall- ras ur analysdatabasen.932 Det faktum att svenska medborgare enligt detta system uppenbar- ligen kan registreras i analysdatabaser enbart på grund av att i ett telefonsamtal ha uttryckt sympati för viss politisk uppfattning fö- refaller ha bekymrat alla utom en av sammanträdets deltagare. En- ligt den av säkerhetspolisen upprättade samtalsuppteckningen var det bara justitieministern som inte gav uttryck för att detta var ett problem i förhållande till grundlagen. De församlade synes dock ha varit eniga om att frågan bör lösas. Enligt samtalsuppteck- ningen uppgav justitieministern att hon skulle se över om inte den pågående skulle kunna ges ett tilläggsdi- rektiv för att se över möjligheterna att koppla bort 5 § i PolisdataL vad avser behandling av personuppgifter i PLUTO och analysdata- baserna.933 Något sådant tilläggsdirektiv kom dock aldrig att utfärdas. I en skrivelse till justitieministern framhöll att risk förelåg att känsliga personuppgifter skulle be- handlas i PLUTO och de fristående analysdatabaserna i strid med 5 § polisdatalagen.934 ansåg dock i sitt betän- kande att invändningar skulle tillgodoses genom att den personuppgiftsansvarige inom skall vidta alla rimliga åtgärder för att rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som är felaktiga i förhållande till ändamålet med behandlingen.935 har emellertid i sitt re- missyttrande anfört att detta förslag inte är tillräckligt för att för- hindra att känsliga personuppgifter registreras på ett otillåtet sätt vilket också i vissa fall sker. framhöll också att möjligheterna att kontrollera tillåtligheten av personuppgifter i en analysdatabas och att åstadkomma rättelse i enskilda fall i praktiken torde vara mycket begränsade. avslutade sitt remissyttrande på följande sätt: 932Information till justitieministern – registreringsfrågor. PM av polisintendent , 11/5 2000. Akt löpnr 4. 934Skrivelsen ingår som bilaga 2 i Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92). 935Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92), s. 237. Det torde helt allmänt sett vara så att ett organ som arbetar med göromål av sådant slag som ankommer på Säkerhetspolisen, inte har något emot att arbeta med regler för sin verksamhet av sådan karaktär att regler- na kan sägas befinna sig i något som brukar kallas en gråzon. Detta ger nämligen visst utrymme för egna tolkningar. måste emellertid ta av- stånd från ett sådant betraktelsesätt och detta gäller naturligtvis särskilt i fråga om registrering som kan hänföras till politisk åsikt eller annan känslig person- uppgift.936 Utan tvekan framstår bedömning av problemet med analysdatabasernas förenlighet med gällande lagstiftning som rimlig. Med hänsyn till vad som är känt om användning av arbetsanteckningar och informella register utanför centralregist- ret937 framstår det som troligt att det förekommer registrering av personuppgifter i strid med både regeringsformen och 5 § polisda- talagen. framhåller är dessa förhållanden emellertid svåra att kontrollera. hölls anarkistiskt landsmöte i i syfte att åter igen bygga upp det anarkistiska kontaktnätet som bildats ti- digare. Säkerhetspolisens uppfattning var att de flesta av deltagarna var att betrakta som harmlösa romantiker, som vill vara med där det händer något. Detta betydde dock inte att landets anarkister kunde bedömas som ofarliga. Mycket kretsade kring den nya lokal som inskaffats på i . Därtill fanns Husnallar- na i och i , med dess närhet till Köpen- hamn grupper som säkert kommer att kräva en viss uppmärksam- het . Säkerhetspolisen förväntade sig en viss ökning av aktionerna med aktivister på den europeiska kontinenten som fö- rebild.938 936Registernämnden till (kopia av remissyttrandet för känne- dom) 22/9 2002. , : och djurrättsaktivisterna. Halvårsrapport gällande tiden 1/10 1987 - 31/3 1988. Kontinentala influenser som hotbild kunde dels utgöras av an- arkister och husockupanter i de danska och tyska BZ-rörelserna, dels kontakter med europeiska terroristgrupper. hävdades att tidningen sannolikt hade kontakter med företrädare för den västtyska tidskriften sades vara språkrör för mili- tanta och terroristiska krafter.939 Vid ett arbetsmöte fram- hölls att kontakter eller kopplingar fanns mellan svenska anarkister och bl.a. RAF-Umfelt, , PKK och italienska Autonomia opera- ia.940 Allmänt sett har dock hotbilden i hög grad handlat om utom- parlamentariska aktioner av olika slag. ockuperades Miljö- partiets lägenhet på Klevgränd/. I en PM kon- staterade i att den danska säkerhetspolisen ansåg ak- tivisterna i ligga efter sina danska meningsfränder. För i innebar det att eftersom BZ utgjorde en förebild för svenskarna kommer vi utan tvivel att få allt större problem med aktioner från anarkisternas sida. - Danska polisen inser , att man släppt anarkistverksamheten alldeles för långt innan man reagerade.941 gjorde bedömningen att dominerat den autonoma miljön men att ut- vecklingen nu avstannat. räknade med att bestod av ett 30-tal ledargestalter och ca 500 aktivister. Andra organisationer som nämndes var SUF med ca 100 medlemmar och Folkmakt med ca 50 medlemmar.942 6.10.1Sabotageaktioner som hotbild - var det risken för sabotageaktioner mot som utgjorde den mest framträdande komponenten i hotbilden. Detta var inget för unikt; liknande attacker genomfördes över hela . Att säkerhetspolisen såg myck- et allvarligt på detta framgår av följande citat ur en skrivelse till Ar- betsmarknadsdepartementet : De aktioner som utförts mot Shells bensinstationer i bl.a. , och kan be- Rapport gällande tiden - -. 28/6 1990. Akt löpnr 5. 940Arbetsmöte i om militant anarkistisk/autonom verksamhet. PM författningsskyd- det, 4/2 1992. Akt löpnr 1. PM 17/4 1990 , . Akt löpnr 4. traktas som ett förstadium till traditionell terrorism. Stationerna har utsatts för skadegörelse och i några fall har brand anlagts. Det föregivna syftet med ak- tionerna har varit att protestera mot Shells engage- mang i . Liknande aktioner har utförts i , och flera andra europeiska länder.943 Sabotagen motiverades främst genom Shells engagemang i Sydafri- ka men sannolikt fanns även bakomliggande drivkrafter som anti- kapitalism och antiparlamentarism. Magazin april intervjuade 1989 två Shellsabotörer som inte bara angav Sydafrikafrågan som motiv bakom sitt handlande: Men det är inte bara det är fel på. Det är fel på hela systemet. Bara att överhu- vudtaget får existera i visar ju detGenom att göra aktion helt olagligt, visar vi att vi inte tror på la- garna i det här samhället. Vi underkänner lagsystemet och det parlamentariska systemet. Och tror att om vi skall förändra samhället så måste vi göra det själva.944 konstaterade att hade 147 angrepp mot genomförts. Vidare konstaterades att det fanns en tendens mot allt våldsammare attentat. Som exempel nämndes en händelse i då gärningsmännen spolade bensin mot en stationsbyggnad och sedan antände bensinen. Kam- panjen mot kopplade Säkerhetspolisen till kretsarna kring tidningen i men med förgreningar i hela det au- tonoma nätverket i Sverige.945 Från sida ansågs att det fö- relåg en risk att det skulle utvecklas anarkistiska/autonoma grupper i som inte bara har våld som medel, utan även har våldet som mål. I hotbilden ingick att anarkister skulle ha kontakter inom det militära försvaret och även köpt vapen utomlands som skulle ha använts vid väpnade rån.946 Det är oklart vilka underrättel- ser dessa uppgifter egentligen vilade på. RPS/Säk till , rättsavdelningen 17/8 1988. Akt , löpnr 11. 944Klipp i akt löpnr 1. Rapport gällande -01 - - 89 -03 -31. 25/5 1989. Akt löpnr 4. Akt löpnr 1. Även inom försvarsmakten fanns stor oro för attentaten mot . Detta hängde samman med att 1989 skrivit avtal med om leverans av drivmedel till försvarsmak- ten. Inom ÖB:s säkerhetsavdelning bedömdes hotet som stort: De autonoma är den ytterlighetsgrupp som utgör det största hotet mot samhället. Deras ak- tioner ökar i omfattning och blir allt mer våldsamma. De autonoma säger sig vilja stå utanför alla makt- strukturer och vägrar därför ofta värnplikt. Genom FMV:s avtal med bensinbolaget har hotet mot försvarsmakten från dessa grupper ökat. Hotet gäller i första hand intrång, utfört av utomstående. De auto- noma använder sig normalt inte av infiltration som arbetsmetod.947 Sabotagen mot kulminerade runt decennieskiftet 1990 och kunde Säkerhetspolisen räkna till hela 336 utförda atten- tat mot i Sverige.948 Ytterst få av dessa brott klarades upp men Säkerhetspolisens uppfattning var att gärningsmännen huvud- sakligen stod att finna i autonoma kretsar men i viss mån även bland yngre kommunister. minskade den anarkistiska verksamheten. Från Säkerhetspolisens sida antogs detta bero på att anarkisterna kanske blivit brända av massmedia samt att de upplevt bakslag vid flera husockupationer. bedömdes inte det autonoma nätverket utgöra något större hot utom i och i där våldsamma demonstrationer i samband med förekommit. Vid dessa sammandrabbningar var anarkisterna i förstärkta med sympatisörer från . i gjorde 1993 följande analys av läget: Som nämnts ovan kommer autonomerna att fortsätta sina aktioner mot samhällssystemet. har de varit hänsynslösa och totalt orädda, då bankerna har attackerats. De har även hotat att sabotera brobyg- gandet, då detta startat. Detta kommer de att göra tillsammans med sina danska kamrater. 947Säkerhetshot mot försvarsmakten. ÖB/Säk 1/6 1989 H 901:7514. Akt löpnr 1. 948Halvårsrapport från författningsskyddet - - . Författningsskyddsro- teln, 18/6 1991. Akt löpnr 6. i reser ofta till för att undervisas av mer erfarna danska kamrater. Det har nämnts att BZ i ligger före i utvecklingen, jäm- fört med . Iakttagelser i i samband med 30 novemberdemonstrationerna 1991 och 1992 be- kräftar att detta påstående kan vara relevant.949 inleddes en ny våg av angrepp mot . Den här gången angavs Shells oljeutvinning i vara huvudor- saken. Bakom detta fanns både politiska motiv, dvs. kritik mot re- gimen i , samt miljöskyddsmotiv då Shells verksamhet an- sågs innebära en ekologisk katastrof i deltalandskap. Sä- kerhetspolisens svar på denna ökade hotbild blev att åren 1996- 1997 intensifiera telefonavlyssningen och kartläggningen av de au- tonoma nätverken i Sverige.950 Enligt var det två olika nätverk som bekämpa- de Shells engagemang i . Ett av nätverken bestod av och SUF och förespråkade illegala utomparlamentariska meto- der. Det andra nätverket var uppbyggt av organisationer som , vänster, och och förespråkade inte olagliga metoder. övervakning var fokuserad på den del av Shellmotståndet som använde sig av il- legala metoder. kunde dock osäkerhet föreligga om vilken gren viss person tillhörde vilket i åtminstone ett fall fick till följd att ett möte i lokal på i övervakades.951 I övriga fall var det det autonoma nätverket som övervakades bl.a. genom telefonavlyssning och yttre spaning. På Internet publicerade påhittiga tips om hur sabotage kunde genomföras mot . Den som var intresserad av att utföra ett brandattentat kunde här få sig följande instruktion till livs: En molotov (bensinbomb) tillverkar du genom att du tar en flaska och fyller den med bensin. Om du vill att molotoven ska brinna längre tar du ca 1/3 olja och 2/3 bensin istället. Du kan även experimentera med die- selolja, risinolja etc. Vill du ha napalmeffekt så stop- par du ner lite frigolit i blandningen. 949Uppföljningsplan, författningsskydd. , 18/3 1993. Akt löpnr 1. 950Rapport från författningsskyddsroteln avseende 1:a kvartalet 1996. Författningsskyddsroteln 29/4 1996. Akt löpnr 3. Sammanställning maj-dec 1996. PM 10/12 1996. Akt löpnr 6. 951Se handlingar i akt löpnr 5. igen flaskan och tvättar den ren från bensin och fing- eravtryck. Därefter binder du en liten trasa runt flaskhalsen. Du tar med dig en liten acetonflaska eller något liknande till macken. Du krossar ett väl valt fönster på butiksdelen, sprutar aceton på trasan och kastar molotoven mot hyllorna med brandfarliga vätskor. Om du vill vara säker på att aktionen lyckas, så kastar du mer än en molotov. Efter det lägger du benen på ryggen och återvänder aldrig mer.952 Längst ned på sidan fanns med betydligt mindre stil en förmaning att tänk alltid noga igenom aktionen så att ingen oskyldig förbi- passerande människa kan komma till skada! !.953 Hur begreppet oskyldig skulle tolkas lämnade dock ingen anvis- ning om. Överhuvudtaget förefaller SUF ha varit mycket engagerat i den andra Shellkampanjen. Aktioner redovisades regelmässigt både i förbundets tidning och på webbsidor på Inter- net. har verksamheten mot avmattats något och för andra halvan av har endast ett mindre antal attacker rapporterats. Dessa har varit av lindrigare slag t.ex. klotter och fönsterkrossning.954 6.10.2Sabotageaktioner som hotbild - Motståndet mot började märkas i sista år. Föreningen stoppa bron genomförde 1989 sin första demonstration med en tämligen bred politisk upp- slutning. Anarkister maskerade med huvor fanns dock också med i den tillståndsgivna demonstrationen som emellertid genomfördes lugnt och stilla. Aktionsgruppens demonstrationer övervakades regelmässigt av personal från Sektion Syd i Malmö.955 Vanligtvis var demonstrationerna fredliga och stillsamma men kunde förekomma aktioner efter att demon- strationen avslutats med polisingripande som följd. Ett större hot än demonstrationerna utgjorde dock risken för sabotage av olika slag. Som en motåtgärd lanserade säkerhetspolisen 1993 ett projekt med följande målsättning: 952Internetutskrift i akt löpnr 7. 954Se handlingar i akt löpnr 8. 955Se exempelvis Föreningens Aktion Stoppa Bron demonstration i . PM 18/3 1991. Akt , löpnr 1. Inhämtning, bearbetning och delgivning av under- rättelser angående sådana organisationer och grupper som är beredda att med olagliga metoder - våld eller hot - agera mot brobygget.956 Arbetsmetoden var att etablera kontakter inom den öppna polisen för att information om olagliga aktiviteter snabbt skulle kunna komma in till i . Vidare skulle den öppna debatten följas i press, broschyrer och flygblad. Viktigt var även att ha goda förbindelser med PET i samt med de ansvariga för byggandet av Öresundsbron.957 Hotbilden var dock svår att få ett ordentligt grepp om. Bland de grupper som motsatte sig en fast förbindelse över fanns traditionella miljöaktivister, personer ur den autonoma miljön samt en del tillhörande den äldre revolutionära vänstern, t.ex. KPML(r). I en PM skisserades flera tänkbara scenarior. Sabotage mot maskiner och byggnader, hot mot personal samt ak- tioner mot kontor där viktiga handlingar förvarades ansågs här tänkbara. Det kunde inte heller uteslutas att psykiskt sjuka perso- ner skulle inspireras att begå brott av olika slag. Promemorian mynnade ut i följande bedömning: Med ledning av ovanstående måste hotet mot Öre- sundsbron tas på allvar. Lämpliga insatser bör vidta- gas för att förebygga och förhindra att människor och värdefull utrustning kommer till skada. Åtgärderna bör utformas så att skyddet blir långvarigt.958 förekom också brottslighet av ovan nämnt slag. förövades inbrott hos dåvarande vd:n för sundskonsortiet. Något politiskt motiv till inbrottet kunde dock inte beläggas. omhändertogs ett tiotal svens- kar som deltagit i skadegörelse och olaga intrång vid anläggningar i . konstaterade i en slutrapport för projektet att kartläggning av motståndsrörelsen mot Öre- sundsbron är en prioriterad arbetsuppgift i Författningsskyddets kommande verksamhetsinriktning. Samarbetet med den danska 956PM angående projekt ---. , 24/9 1993. Akt , löpnr 1. 958Angående hotet mot den planerade . PM 15/12 1993. säkerhetstjänsten, PET, förklarades vara mycket gott och synes varit ganska intimt. I slutrapporten konstaterades att underrättelser av operativ karaktär överlämnas utan dröjsmål, vilket torde ha gällt i båda riktningarna. En stor del av dessa underrättelser var sannolikt överskottsinformation från avlyssningen av tre personer inom den autonoma miljön i . Den telefonavlyssning som bedrevs avsåg dock i första hand inte att utreda brott kopplade till Öre- sundsbron utan primärt att undersöka eventuell brottslig verk- samhet inför den 30 november.959 Under första hälften av 1990- talet förekom flera våldsamma kravaller i samband med demonstra- tioner och motdemonstrationer . trappades bromotståndet upp och omhändertogs personer för olaga intrång eller ohörsamhet mot ordningsmakt. För att motverka utvecklingen och förbättra under- rättelseinhämtningen begärde säkerhetspolisen till- stånd till telefonavlyssning av en av aktivisterna som sades vara skäligen misstänkt för olovlig kårverksamhet. Vilken grund hade då för denna brottsmisstanke? kunde polisen räkna då den misstänkta aktivisten gripits av polisen för aktioner med anknytning till bromotståndet eller annan miljö- aktivism (ett fall gällde det s.k. Dennispaketet). Brottsmisstankarna i de enskilda fallen handlade om olaga intrång, egenmäktigt förfa- rande och ohörsamhet mot ordningsmakten. I promemorian räk- nades också upp en rad händelser som inte kunde knytas till den misstänkte men som enligt utgjorde en del av bromotstån- darnas modus operandi t.ex. skadegörelse mot maskiner och olagli- ga demonstrationer. I sammanhanget nämndes också sabotagen mot : Det är känt av att en grupp militanta miljö- aktivister protesterar mot och att de på goda grunder kan misstänkas ligga bakom mycket av denna brottslighet. Sammantaget visade detta enligt att den misstänkte ingick i en nationell grupp militanta miljöaktivister som förutom olagliga aktioner även agerar mot biltrafiken och bensinbolaget samt att den misstänkte vid flera av aktionerna åtföljs av lokala ungdo- mar och kan misstänkas ha en ledande roll. 959 Hot och aktiviteter mot . Slutrapport i projekt. PM Sektion Syd, 17 (14 ? )/11 1995. att bromotståndet skulle trappas upp och att man kunde förvänta en framtida ökning av det grövre våldet. Avslutningsvis påpekades också i promemorian att bland de ungdomar som den misstänkte samarbetade med fanns inslag av mer traditionell anarkistisk verk- samhet.960 Tillstånd för telefonavlyssning beviljades och pågick under ett drygt års tid. När avlyssningen sedan upphörde var det inte på grund av att misstankarna upphört utan därför att den misstänkte ofta var på resande fot och därmed inte kunde avlyssnas. Var det då rimligt att avlyssna den misstänkte på grund av misstankar om olovlig kårverksamhet? Här får man nog konstatera att det nätverk av freds- och ickevålds- och miljöaktivister som den misstänkte in- gick i är helt väsensskilt från vad som kan antas utgöra olovlig kår- verksamhet. Nätverket är tämligen löst och saknar beväpning, uni- former och över huvud taget fasta strukturer. Däremot tyder mycket på att den misstänkte hade en framträdande ställning inom detta nätverk, deltog i civil olydnadsaktioner samt att döma av vad som framkom av telefonavlyssningen var beredd att medverka i sa- botage mot JAS-plan och . Avlyssningen genererade en del överskottsuppgifter av olika slag men det är osäkert om denna placerades in i någon källakt. Ef- ter 1997 verkar luften ha gått ur bromotståndet och inte mycket har noterats rörande detta av säkerhetspolisen. 1998 och rapporter om Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet innehåller heller inga uppgifter om sådan brottslighet med anknyt- ning till . Inför invigningen av bron gjorde bedömningen att något hot inte förelåg.961 Frågan om våldsanvändning från anarkistisk håll framträder som en central fråga för hotbilden. Med början 1987 tyckte sig säkerhets- polisen kunna iaktta en ökad grad av våldsanvändning från anarkis- tiskt håll. Med grupper som Commando Coca Cola och Comman- do Eat The hade den militanta anarkismen fått förnyad kraft vilket författningsskyddet konstaterade i en rapport : 960PM 14/10 1996. 961Hotbildsbedömning angående invigning. PM 15/6 2000. Akt , löpnr 1. I och med att denna grupp har börjat växa bland ung- domarna så har vi fått en allt mer våldsam och aktiva- re anarkiströrelse. De har uttalat att inga privatperso- ner skall komma till skada vid deras aktioner. De rätt- färdigar däremot våld mot polis som självförsvar när de skall gripas för någon aktion. Risken att människor kommer till skada ökar för aktionerna tenderar att bli mer våldsamma för att få önskad publicitet.962 I den halvårsrapport som Säkerhetspolisen färdigställde hävdades att det hållits ett möte i allaktivitetshuset Kap- sylen i . Huvudfrågan på mötet upp- gavs ha varit våld eller icke-våld men något beslut fattades inte en- ligt halvårsrapporten. I samma halvårsrapport rapporterades om en anarkistisk attack mot det sydafrikanska konsulatet i där ett hundratal maskerade demonstranter angrep polisen med flaskor och stenar. I sammanhanget noterades att de slagord som användes ropades på svenska och det bedömdes att 60 av de deltagande akti- visterna var svenskar.963