sou · GQB334 · 2003-01-01 00:00:00 — Myndigheten menar att det mer omfattande underhållet av ubåtar bör genomföras sammanhållet på grund av den komplexa ubåtstekniken och med hänsyn till ubåtssäkerhetsfrågor. Detta skulle enligt myndighetens bedömning säkerställa specifika kompetenser för genomförande av ubåtsunderhåll. Därutöver anser Försvarets materi- elverk att en stor del av halvtidmoderniseringarna och underhållet av mindre fartyg bör upphandlas i konkurrens. lyfter även upp frågan att staten, för att säker- ställa en kompetensprofil hos , bör teckna ett kompetensav- tal med HDW/för att möjliggöra en genomlysning och an- passning av kompetensområden till aktuellt behov mellan och företaget. Offentlig upphandling skall enligt huvudregeln ske i konkurrens. Regeringen kan dock besluta om undantag från bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling om det är nödvändigt med hän- syn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen, t.ex. genom riktad upphandling. Regeringen anser att delar av upphandlingen av fartygs- underhåll har sådan effekt på de sjöoperativa förbandens behov av långsiktig materielförsörjning att riktad upphandling bör övervägas. I propositionen behandlades även de ekonomiska förutsättningarna för verksamheten vid örlogsvarv. Det konstaterades att om skulle godkänna den föreslagna inriktningen för upp- handlingen av det fartygsunderhållet, dvs. att vissa beställ- ningar av underhållsarbeten skulle riktas till , skulle inte fartygsunderhållet kunna koncentreras till örlogsvarv. Muskövarvet skulle då inte kunna få en sådan beläggning grundat enbart på det fartygsunderhållet att verksamheten även kan drivas rationellt. I propositionen konstaterades vidare att berganläggningen där örlogsvarv ingår är byggd i olika block, som i fredstid bara delvis fungerar oberoende av varandra på grund av luft-, el- och vattenförsörjningen. De delar som Försvarsmakten inte använder kan därför inte avskiljas. Försvarsmakten kan därför inte heller säga upp upplåtelseavtalet med avseende de out- nyttjade delarna. Försvarsmakten kommer därför att ha kostnader för ränta och amortering även för de delar myndigheten inte utnyttjar. I propositionen aviserades därför att regeringen avsåg att pröva vilka ytterligare verksamheter som kan förläggas till Muskö- anläggningen för att få en långsiktigt rationell verksamhet. I direktiven till (dir. FÖ 01:02) konstateras att reduceringen av antalet ytstridsfartyg och ubåtar innebär ett ökat behov av att minska den tid som fartygen tas ur förbandsproduk- tion för bl.a. underhållsåtgärder. Därmed har tillgången till varvsre- surser i närheten till fartygens baseringar, och då särskilt möjlighe- ten till torrsättning av flera fartyg , stor betydelse för Försvarsmaktens förmåga att bedriva sjöoperativ verksamhet i en- lighet med statsmakternas beslut. Det är vidare även i fortsätt- ningen viktigt att har tillgång till kompetens avseende nyproduktion av stridsfartyg samt kompetens avseende specifika svenska förhållanden för uppträdande i omgivande farvatten. Det är regeringens fortsatta inriktning att ansvaret för att genomföra det framtida fartygsunderhållet skall läggas på civil varvsindustri för att dessa kompetenser fortsatt skall kunna vidareutvecklas. Då örlogsvarv inte kan få en rationell verksamhet grundad enbart på det fartygsunderhållet avser regeringen även pröva vilka ytterligare verksamheter som kan förläggas till Musköanlägg- ningen för att få en långsiktigt rationell verksamhet. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i propositionen att inriktningen av Försvarsmaktens fartygsunderhåll skall vara att verksamheten vid örlogsvarv överförs till i första hand civil industri och, om detta inte är möjligt, i andra hand till annan verksamhetsform. Vidare föreslog regeringen att inriktningen skall vara att Försvarsmaktens upphandling av marint fartygsunderhåll så långt möjligt skall ske på affärsmässiga grunder. Hänsyn skall där- vid tas till behovet av att nyproduktionskompetens hos civil varvs- industri kan bibehållas och utvecklas samt av en rationell förbands- produktion. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2000/01:53,bet. 2000/01:FöU3, rskr. 2000/01:180). har på regeringens uppdrag gjort en ny eko- nomisk värdering av Musköanläggningen (Fi 2001/1513). Utredaren skall ta fram underlag för och genomföra förhandling avseende överlåtelse av den verksamhet som avser fartygsunderhåll vid örlogsvarv till civil industri. I arbetet skall särskilt personalfrågorna beaktas, däribland reglerna i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd och att ett kommande avtal bör innehålla en reglering av ansvaret för den pensionsrätt som upparbetats i verksamheten. Ett sådant avtal bör slutas under förbehåll om regeringens godkännande. En utgångspunkt för uppdraget är att allt fartygsunderhåll överförs till civil industri, för fortsatt verksamhet i Musköanlägg- ningen, samt att överlåtelsen grundas på för staten affärsmässiga villkor. Överlåtelse kan ske till en eller flera intressenter beroende på civil industris möjligheter och erbjudanden. Utredaren skall i detta sammanhang beakta de principer som följer av EG-fördragets artikel 87, dvs. reglerna om statligt stöd till näringslivet. Om det inte går att finna en affärsmässig lösning skall utredaren pröva vilka andra verksamhetsformer som är lämpliga. I en första utredningsfas gjordes en genomgång av tidigare utred- ningar och beslut angående Muskövarvet samt intervjuer med dem som varit involverade i dessa utredningar. Vidare gjordes en över- siktlig kartläggning av hittillsvarande verksamhet vid varvet och av varvets ekonomi. En information om försäljningen av Muskövarvet sändes via ut till medlemsföretagen. Kontakt togs även med marinen i våra nordiska grannänder och de underhålls- varv som marinen i dessa länder utnyttjar informerades om försälj- ningen av Muskövarvet. Besök gjordes på Karlskronavarv, , och . Telefonintervjuer gjordes även med övriga svenska varv som bedömdes kunna vara intresserade av att överta Muskövarvet. Av intervjuerna framkom att det råder en varvskris i världen och att många varv har dålig lönsamhet. Intres- set av att i ett sådant läge köpa Muskövarvet var därför litet. Möj- ligheten för underhåll av civila fartyg vid Muskövarvet är begrän- sad, eftersom dockornas utformning gör att endast de mindre kustfartygen och skärgårdsfartyg kan tas in. Tre svenska företag var dock intresserade av att gå vidare i diskussionerna om ett köp av Muskövarvet. En studieresa gjordes till där regeringen privatise- rat Royal Navys underhållsvarv i Rosyth och Devonport. Vid denna privatisering gav regeringen de båda varven 10-åriga beställ- ningsgarantier (Allocated Programme). Dessa garantier trappades successivt av så att det skulle råda full konkurrens mellan varven. På finns en försvarsanläggning som omfattar örlogs- varv samt Marinbas med ledningscentral och basbataljon, FM LOG Underhållsgrupp och drift- grupp. Varvets andel av anläggningen innefattar bland annat torr- dockor, slip, verkstadslokaler, ytbehandlingsanläggning, förråd och kontor. Härutöver förfogar Försvarsmakten över bl.a. kajanlägg- ningar, arbetslokaler, lokaler för värnpliktiga, personalmatsalar, kök och utrymmen för krigssjukhus. Huvuddelen av Musköanläggningen ligger insprängd i Djup- skåraberget, som har en yta som är ungefär lika stor som i . Anläggningen är uppdelad i fem block och den är av försvarstekniska skäl konstruerad så att verksamheten skall kunna drivas vidare även om ett av blocken i ett krigsläge skulle skadas. De olika delarna av anläggningen står i förbindelse med varandra genom ett system av tunnlar. Lokalytan inne i berget upp- går till . De insprängda delarna består av följande block: Block 1 utgörs av verkstäder, lager och kontor. Verkstäderna och lagerdelarna finns i fem tunnlar. En av tunnlarna är i tre plan och en i två plan. Mellan tunnlarna finns personalutrymmen och kontor. Verkstadsdelarna har flera traverser samt arbetsstationer med tekniska försörjningssystem såsom el, vatten svetsgas, tryck- luft m.m. med ett avstånd på 15–. Vissa delar som används som televerkstad har högre, mer kontorslik standard. Därutöver finns kontor och omklädningsrum i en separat tunnel. Kontoren är cellrumstyp med en relativt enkel standard. Den lokalarea som var- vet disponerar uppgår till . I block 1 finns även ledningscentral m.m. som Marinbasen disponerar. Denna kommer vid en avyttring av varvet att avskiljas från de övriga delarna. Block 2 utgörs av docka 3. Denna är och och den medger ett djupgående . Denna docka som främst är avsedd för ubåtar är delbar på längden och möjliggör således torrsättning av två fartyg . Den har två traverser med en kapacitet om . Dessutom finns det en speciell periskoptravers. Dockan är försedd med en miljö- port, vilket ger mycket gott inomhusklimat. Arbetsstationer med tekniska försörjningssystem finns längs väggarna. Parallellt med dockan finns verkstadsutrymmen samt en förrådstunnel. Lokal- arean uppgår till . Block 3 innehåller docka 1 och 2. Dessa är , och . De medger ett djupgående på 7,5 respektive 6,5 meter. I docka 1 finns två traverser med två lyftar (). I docka 2 finns det också två traverser med en kapacitet om . Båda dockorna har miljöportar. Arbetsstatio- ner med teknisk försörjning finns längst väggarna. Dockorna töms med en s.k. mammutpump, som har en mycket hög kapacitet. Mellan dockorna finns omklädningsrum samt i anslutning till docka 1 två lagerutrymmen. Lokaklarean uppgår till ca 14 500 kva- dratmeter. Block 4 används för underhåll och lagring av robotar, torpeder och minor. Vapenhanteringen omfattas inte av uppdraget. Block 5 är den s.k. Risdalsslipen. Här kan totalt sex fartyg om torrsättas. Därutöver kan ett antal fartyg förtöjas längs den invändiga kajen. Miljöport saknas i Risdalsslipen. Arbetsstationer med tekniska försörjningssystem finns längs väggarna och det finns även två traverser med en kapacitet om . Utanför berget disponerar varvet vissa kajer samt försörj- nings-, kontors och serviceanläggningar. Områdets kajanläggning omfattar kaj/pir med vatten- och elförsörjningssystem. Vid en av kajerna finns ett lyftbord med en kapacitet om . I anslutning till lyftbordet utnyttjas delar av den s.k. Ekipagebyggnaden. I den ena delen av Ekipagebyggnaden finns en hög port med travers med vilken man kan ta in fartyg som lyfts upp med lyftbordet. I den andra delen av bygganden, där tak- höjden är lägre, finns en verkstadslokal. Vidare finns en modern blästringsbyggand, förrådsbyggnader, godsmottagning och utrym- me för laddning av de elektriska truckarna. dispo- nerar varvet en lokalarea på totalt . Alla fem blocken har ett elnät () med heltäckande reservkraftsanläggning. Belysning, pumpar, fläkta, portblockering m.m. styrs från en central driftcentral. Ett eget ytvattenverk, en djupborrad reservvattentäkt och ett avloppsreningsverk finns som försörjer hela Musköanläggningen. Bergets huvudsakliga kylsystem baseras på ett primärsystem med havsvatten och värmeväxlare. Detta kompletteras med en konventionell kylanläggning. Upp- värmningen sker i huvudsak från två värmepumpscentraler kompletterade med elpannor och en oljeeldad panna, som dock bara behövs utnyttjas vid mycket kallt väder. Ventilationssystemet är omfattande och har mycket hög kapa- citet i dockorna så att man kan klara av provkörningar och även bränder. I systemet ingår luftvärmepumpar för att ta tillvara ener- gin frånluften. Tilluften kommer främst via transportvägarna varför transporter på dess normalt inte sker med förbränningsmotorer utan med el-truckar. fanns det 279 personer anställda vid varvet, varav sex är yrkesofficerare. För att klara produktionsårta- gandena har en personalram på totat 296 personer fast- ställts. I ramen ingår även personal för vapenunderhåll (ca 40 per- soner). Verksamheten vid Muskövarvet är till nästan helt inriktad på underhåll och service av fartyg. Verksamheten omfattar ca 300 000 debiteringsbara timmar, varav ca 60 000 avser vapenun- derhåll och förrådshantering. Intäkterna (inklusive vapenunderhåll) uppgick till ca . Chefen för har ett samlat arbetsgivar- och verk- samhetsansvar för de båda produktionsområdena – Varvsverksta- den och Vapenverkstaden. För respektive produktionsområde finns en resultatansvarig chef. Mer detaljerad redovisning lämnas nedan endast för Varvsverkstaden. Till sitt förfogande har varvschefen en stab bestående av ca 20 personer. Dessa har kompetens inom områdena Personal, Ekonomi och Kvalitet. Varvet kan därför uppträda som ett fristående företag, dvs. utan stöd från Försvarsmakten i övrigt. Varvsverkstaden består av nedanstående elva avdelningar. Inom parentes angivna värdet avser ungefärligt antal befattningar inom respektive avdelning. ProdLedn (12) Avdelning är verkstadschefens resurs för produktions- och pro- jektledning och den fungerar som varvets kundmottagning. Här finns projektledare med resultatansvar. Projektledarna är varvets representant mot kund och med stöd av produktionssamordnare ombord på fartygen leder de beställd produktion. Teknikdetalj (4) Avdelningen är varvets resurs för teknisk beredning på ingenjörs- nivå. Inom avdelningen skall finnas sådan grundkapacitet inom konstruktion, beräkning och regelverk att varvet har egen förmåga att ta fullt ansvar för offererad produktion. Plåtavdelning (20) Vid avdelningen finns fartygsplåtslagare med nödvändiga behörig- heter inom plåtslageri och svetsning omfattande tunn till grovplåt i samtliga förekommande material. Mekanikavdelning (20) Vid avdelningen finns fartygsmekaniker för arbeten med maskin- och framdrivningssystem. Särskilda kunskaper finns också inom hydraulik med hydraulverkstad med renrumsstandard för ubåts- och flygmateriel. Röravdelning (25) Vid avdelningen finns rörreparatörer/installatörer med nödvändiga behörigheter. Särskilda kunskaper finns för arbeten i specialmate- rial (koppar, nickel, järn, rostfritt och titan). finns också en dykmaterielverkstad för arbeten med andningsappa- ratur/flaskor samt maskiner för maskinbearbetning inom svarv, fräs och borrning. Ytbehandling/miljö/dockor (15) Vid avdelningen finns några egna certifierade personer inom ytbe- handlingsområdet. Merparten av dessa arbeten läggs ut på underle- verantör. Vid avdelningen finns dockmästare med personal för torrsättningar, ställningsbygge m.m. samt personal för miljölager- hantering. Motoravdelning (15) Avdelningen är central motorverkstad för samtliga MTU-diesel- motorer i marinen. Här finns motortekniker/reparatörer med spe- cialutbildning (certifierade vid MTU) samt bearbetningsmaskiner för motorblock, cylindertoppar, cylinderfoder och ventilstyrning. Här finns även utrustning för sprickprovning, kontroll av insprut- ningsventiler, provtryckning och koordinatmätning. Vidare finns ett motorprovrum med en nyrenoverad bromsbänk för effekter upp till 4000 kw och en modern datainsamlingsenhet. Elavdelning (30) Vid avdelningen finns fartygselektriker, som är indelade i två huvuddelar, nämligen installationer och kraftelektronik. Här utförs installationer och underhåll av i första hand fartygssystem men även landsystem. Här finns utrustning för provning av elmoto- rer/generatorer. Vid avdelningen finns kvalificerade resurser för elektroniska styr- och reglersystem på kretskortsnivå. Teleavdelning (35) Teleavdelningen kan grovt indelas i följande teknikområden: sen- sor/optik/finmekanik, strids-/eldledning, samband och IT. Inom respektive område kan verksamheten i flera fall indelas ytterligare ner på anläggningsnivå. Verksamheten vid avdelningen präglas av högt specialiserade tekniker med kunskap om system och apparat som täcker samtliga fartygstyper. Materielavdelning (25) Avdelningen bemannar och driver lager för reservdelshantering för såväl varvets behov som förbanden i området. Den lagerhållna materielen ägs av (). Vid lagret finns ca 60 000 artikelnummer och den årliga omsättningen av materiel är hög. Materielavdelningen ansvarar även för godsmottagning, trans- porter och lyft samt för verktygsförråd och utrustning av gemen- samt slag. Båtavdelning (10) Avdelningen har en verkstad belägen utanför berganläggningen, den s.k. Ekipagehallen. Produktionen omfattar i huvudsak arbeten med båtar upp till , som torrsätts på lyftbord i anslutning till verkstaden. Många av medarbetarna har ett spektra av kunskap inom olika teknikområden. Resurser finns även för snickeri och komposit med lokaler och utrustning anpassade för dessa verksam- heter. Inom Varvsverkstaden bedrivs huvuddelen av verksamheten i projektform med en sammanhållen projektledning. De olika avdel- ningarnas kunskap och resurser används för att genomföra allt ifrån anbudsberäkning till genomförande och leverans. En ökande andel av beställningarna sker till fast pris. 2.3Vid varvet finns både spetskompetens och bredd Verksamheten vid Muskövarvet är främst relaterad till den högtek- nologiska delen av fartygsunderhållet. Personalen har därför en kompetensprofil som till stor del är inriktad på el-, tele och vapen- teknik. av personalen är starkt specialiserad för underhåll av marinens fartyg. Mer traditionella varvsarbeten såsom ytbehandling, svets, plåt- slageri och maskinmekanik utgör endast av personal- styrkan. Denna typ av arbeten dominerar bland de inhyrda tjäns- terna. På grund av att marinens övningsverksamhet till största delen utförs har varvet en mycket hög beläggningsvolym . av arbetena utförs under kvartal 1 och 4 av inhyrda konsulter och underentre- prenörer. Att underhålla och i vissa fall modifiera fartygssystem ställer särskilda krav på resurser. Många system skapades på 1960– och , men kommer att leva vidare in . Samti- digt har tillkommit och tillkommer nya typer av fartyg, t.ex. ubåtar med sterlingmotorer och korvetter (Visbyklassen) som är byggda för att inte uppfångas av radar. Nya konstruktioner och nya vapen- system ställer krav på spetskompetens. Inom varvet finns en blandning av olika kompetenser. De nedan förtecknade teknikområdena är de som varvet funnit nöd- vändiga för att ha i egen regi för att svara upp mot marinens krav på kunskap och tillgänglighet. (Strids)ledningssystem Hög-/stark-/svagspänning Sonar (hydrofon) Muskövarvet har en mycket pålitlig och stabil personal. Flertalet har varit anställda vid varvet . En kraftig föryngring är dock genomförd med anledning av pensionsförmåner som anställda i Försvarsmakten kunnat ta del av och framåt och som ett 30 medarbetare valde att utnyttja. I de fall nyrekryte- ring gjorts har de avsett el- och teleteknik och andra teknikområ- den som enligt varvets strategiska planering måste ingå i varvets kärnkompetens. 2.4Muskövarvet har hög säkerhet Huvuddelen av marinens enheter kommer att finnas nära . Då det gäller underhållet av marinens fartyg och båtar har således ett bra geografiskt läge. Närheten till utgör också en fördel då det gäller att nå nya kunder. Det tar bara ca med bil eller med buss och tåg till . Sett ur ett sjöperspektiv ligger hela havs- och hamnområdet från via och Åbo på finska fastlandet, baltiska kusten, , till inom en radie på . I ett sådant perspektiv öppnas en stor marknad, kanske inte för att i alla lägen ta fartygen till , utan för att erbjuda varvets fram- tida tjänster på plats ombord. Musköanläggningen konstruerades och byggdes för ett annat hot än vad som är aktuellt . Atomvapenhotet som var dimensione- rande då är mer avlägset. Något som dock ökar är intresset för att skydda både verksamhet och utrustning för andra risker och hot. Terrorattackerna i har aktualiserat vikten av skydd och vikten av att ha en väl fungerande räddningsorganisation. Muskö- anläggningen har ett eget brandförsvar med rökdykare i stän- dig beredskap. Den personalen som arbetar på varvet har personkontrollerats i olika klasser liksom de underleverantörer som anlitas. De IT- system som används, både de helt interna och de försvarsmakts- gemensamma, uppfyller högt ställda krav på säkerhet och tillgäng- lighet. Genom att den befintliga infrastrukturen utnyttjas och bevak- ningen av varvet ingår i bevakningen av Marinbas blir kostna- derna för säkerhetsskyddet låga. Verksamheten vid Muskövarvet är till nästan helt inriktad på underhåll och service av fartyg. Verksamheten omfattar ca 300 000 debiteringsbara timmar. Snittimpriset för utförda arbeten (inklusive inhyrd personal) låg på /tim där sprid- ningen kan exemplifieras med /tim för ytbehandlingsarbete och /tim för teletekniker. Med nuvarande dockor och verkstäder är det möjligt att öka kapaciteten till minst . Inloppen till dockorna i berget är dock en begränsande faktor vad gäller civila fartyg. Den låga höjden och bredden gör att endast mindre fartyg kan tas in, men det normala skärgårdstonnaget bör kunna torrsättas i de befintliga anläggningarna. Det finns även möjlighet att utveckla verksamheten genom att utnyttja hamnområdet utanför berget effektivare. Dessutom finns det en marknad utöver de torrsätt- ningsberoende arbetena. Muskövarvet är kvalitetscertifierat mot ISO 9001 och kommer att bli klart för miljöcertifiering enligt ISO 1 4001. Kvalitets- och miljöcertifiering ingår tillsammans med eko- nomiskt styrning och säkring av IT-system i Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem, som Muskövarvet utgör en del av. Verksamheten vid varvet bedrivs på ett sådant sätt att färg och miljöfarligt avfall inte sköljs ut i havet. Försvarsmakten håller på att analysera bottensedimentet utanför dockorna och beräkna vilken miljöskuld som Försvarsmakten har till följd de utsläpp som gjorts . Muskövarvet som är intäkts- och uppdragsfinansierat drivs som vilket civilt företag som helst. Varvet skall genom försäljning av sina produkter bära de fasta och rörliga kostnaderna. Muskövar- vet jämförs dels med andra varv och då främst med , dels med andra verkstäder inom Försvarsmakten. Kompe- tensmässigt finns goda förutsättningar att bredda Muskövarvets verksamhet. En frigörelse från det statliga regelsystemet och möj- lighet att konkurrera på både den militära och civila marknaden kommer att öppna nya möjligheter. 3Erfarenheter från försäljningen av Rindövarvet Rindövarvet i ingick tidigare i Muskövarvet. uppdrog regeringen åt FM att, i samråd med Fortifika- tionsverket, för statens räkning förhandla och underteckna avtal om försäljning av Muskövarvets verksamhetsdel på . Rindö- varvets verksamhet var främst inriktad på kustartilleriets båtar, men varvet hade kapacitet för såväl andra statliga som civila kunder. Varvet hade en beläggning på ca (inkl. bil- verkstad och televerkstad). Försäljningen av Rindövarvet genomfördes av Fortifikationsver- ket. Verket utarbetade ett anbudsunderlag och inbjöd genom annonsering till anbudsgivning avseende Rindövarvet. I anbuds- underlaget angavs att försäljningsobjektet bestod av varvsrörelsen samt mark och byggnader. På kartor redovisades vilka byggnader samt mark och vattenområde som ingick. I anbudsunderlaget ingick även en förteckning över inventarier och personal. Sju anbud inkom. Vid bedömningen av anbud togs förutom anbudsbeloppet även hänsyn till anbudsgivarens förmåga att utveckla varvets framtida verksamhet. Enligt denna bedömnings- grund vann anbudstävlingen. I köpet ingick inneliggande order, men köpeavtalet innehöll inga garantier om framtida beställningar. Vi har besökt Rindövarvet och intervjuat företagets styrelse- ordförande/ägare och VD för . Erfarenheterna av försäljningen är goda. Rindövarvet har ökat sin omsättning och fått flera civila kunder. utgjorde marinens beställningar av varvets intäkter. Ett ramavtal med amfibieregementet har upprättats. Enligt intervjuer med beställarföreträdare på amfibieregementet har privatiseringen av Rindövarvet inte inneburit någon försämring Erfarenheter från försäljningen av Rindövarvet Kvaliteten på varets arbeten är god och leveranserna sker i avtalad tid. Även för de anställda har privatiseringen inneburit fördelar. Genom att omsättningen ökat har vissa nyanställningar kunnat göras.