sou · GQB3113d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Registret används inte i den operativa verksamheten utan är uteslutande avsett för statistikändamål. Behandlingen av uppgifter i BAR regleras av de allmänna bestämmelserna i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, (jfr avsnitt 4.2). 5.3Tullverkets register i den fiskala verksamheten Den lagliga regleringen av behandling av uppgifter inom fiskala verksamhet finns i lagen (2001:185) om behand- ling av uppgifter i verksamhet. Föreskrifter till lagen finns i förordningen (2001:646) med samma namn. För gemen- samma register och datorsystem finns i lagen särskilda bestämmel- ser om behandling i en tulldatabas. Lagen tillämpas på all behandling av personuppgifter i fiskala verksamhet som är helt eller delvis automatise- rad. Det innebär att lagen är tillämplig på behandlingen av uppgifter både i Tulldatasystemet och riskanalysregistret (se avsnitt 5.3.1 och 5.3.2). behandling omfattas endast av lagen om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter, som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet faller helt utanför lagens tillämpningsområde. informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten Uppgifter får enligt lagen behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av tull, annan skatt och avgifter, 2.övervakning, revision och annan analys- eller kontroll- verksamhet, 3.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, och 4.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksam- heten. 5.3.1TDS och dess stödsystem Lagen om behandling av uppgifter i verksamhet föreskriver att det skall finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt för de i verksamheten angivna ändamålen (tulldatabasen). Databasen utgörs i huvudsak av tullens elektroniska klarerings-, debiterings- och statistiksystem, det s.k. Tulldatasystemet (TDS). Detta system består av ett expeditionssystem, i vilket ingår uppgifter om import, export, initialkontroll, klarerade ärenden, transit, lokal uppbörd och övrig debitering. Utöver TDS innehåller tulldatabasen även andra register och datorsystem, såsom t.ex. stödsystemet som består av tulltaxa, företagsregistret, gemensamma register och behörighetsregister. De övriga delsystemen består av central uppbörd, handelsstatistik, mottagningsfunktion och efterkontroll. Direktåtkomst till TDS är förbehållen tulltjänstemän, men externa intressenter, dvs. import-, export- och speditionsföretag, har tillgång till taric (tulltaxan). lämnar uppgifter till TDS elektroniskt via en särskild mottagningsfunktion efter att uppgifterna registrerats i företagets egna datorsystem. Information i TDS kan således komma in i registret antingen genom extern elektronisk överföring från företag som är anslutna till TDS eller genom registrering av uppgifter från en blankett av en tulltjänsteman. Efter att ett ärende genomgått vissa initialkon- troller sker en automatisk kanalfördelning, varvid ärendet enligt vissa givna kriterier fördelas i röd eller grön kanal. Ärendet kan föras till röd kanal för kontroll, genom slumpurval, styrd kontroll eller på initiativ av en handläggare. Om ett ärende placeras i den röda kanalen innebär det att ärendet fordrar någon form av åtgärd informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten från en tulltjänsteman. Ett undantag är dock när företaget är kvalitetssäkrat och placerat i de övre stegen i Servicetrappan (se avsnitt 2.4), då vissa rödkanalärenden släpps igenom. Det sker dock en uppföljning även av dessa ärenden. TDS består funktionellt av ett flertal delsystem som kan delas in i tre huvudgrupper. Expeditionssystemet består av funktioner för hantering av import, export, spärrar, annan klarering, transitering, lokal uppbörd och övrig debitering. Stödsystemet består bl.a. av taric (tulltaxa) operatörsregister, gemensamma register och behörighetsregister. De övriga delsystemen hanterar främst central uppbörd, handelsstatistik, mottagningsfunktion och efterkontroll. I tulldatabasen får behandlas uppgifter om personer som omfattas av tullens fiskala verksamhet, främst importörer och exportörer. De uppgiftskategorier som får behandlas är: fysiska personers identitetsuppgifter, t.ex. namn, person- nummer och hemadress, juridiska personers identitetsuppgifter, t.ex. organisations- nummer, firmatecknare, styrelseledamöter och företags- adresser, identitetsbeteckningar för transportmedel, containrar och tankar, registrering för skatter och avgifter, underlag för tull, annan skatt och avgifter, bestämmande av tull, annan skatt och avgifter, revision och annan kontroll av tull, annan skatt och avgifter, tillstånd och licenser som krävs för import eller export av varor, yrkanden och grunder i ett ärende, och beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder i ett ärende. Regeringen har bemyndigat att meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter inom varje uppgiftskategori som får behandlas i databasen. Uppgifter från TDS används på olika sätt inom i brottsbekämpning, vad avser såväl kontrollfunktioner som brotts- utredningar. saknas en specifik rättslig reglering av hur uppgifter från TDS får användas i den brottsbekämpande informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten Det gäller exempelvis på vilket sätt uppgifter får hämtas in. I sammanhanget bör det noteras att av uppgifterna i TDS avser juridiska personer, avser enskilda firmor och av uppgifterna handlar om fysiska personer. En genomgång av de problem som kan uppstå vid användandet av TDS i brottsbekämpande verksamhet, och vilka behov av att utnyttja systemet som finns, görs i avsnitt 9.2. är ett register som använder för analys av trender och liknande, såvitt avser avvikelser från gällande regelverk i det kommersiella varuflödet. Syftet är att analyserna skall ligga till grund för en riskprofil. innehåller uppgifter om utförda och pågåen- de analyser riktade mot det arbete som utförs inom processen effektiv handel. Analyserna är främst inriktade mot uppbörd (mervärdesskatt, skatter och andra avgifter) samt in- och utförselrestriktioner. I registret finns det dock även information om analyser inom andra områden, såsom varumärkesintrång och handelsstatistik. I fasta fält i registret behandlas uppgifter om vilken typ av risk eller företeelse som har analyserats. I dessa fält finns möjlighet att registrera uppgifter som rör import- och exportflöden. Uppgifter om organisationsnummer för importörer, exportörer eller ombud samt uppgifter om godsets avsändare eller mottagare förekommer. I registret finns vidare uppgifter om varukod, eftersom det vid import och export måste anges ett specifikt nummer för varje vara. Vidare förekommer uppgifter om länder, dvs. var varan är tillverkad, varifrån den kommer och till vilken destination varan skall skickas. I registret finns vidare uppgifter om förmånskod, vilket innebär att en importör kan få en lägre tullsats eller ingen tullsats alls, om vissa förutsättningar är uppfyllda. Av transportkod och godslokalkod framgår med vilket transportmedel varan har transporterats samt på vilken plats i som den har lagrats vid import- eller exporttillfället. Registret ger vidare svar på frågan vilka procedurer som har tillämpats. Förutom de övergripande procedurerna import och export finns det även undergrupper till dessa, såsom t.ex. aktiv och passiv förädling, transitförfarande och temporär import. I registret förekommer även uppgifter om vilka informationshantering i den brottsbekämpande verksamheten rekommendationer som föreslås med beaktande av analysresultatet. De åtgärder som kan komma ifråga är initialkontroll, efterkontroll, revision eller förebyggande åtgärd. 5.4Behandling av personuppgifter i löpande text Vid sidan av de register och datorsystem som beskrivs i tidigare avsnitt, använder sig tullen också av annan datorteknik, t.ex. ordbehandlings- och kalkylprogram som Word och Excel, vid framställning och bearbetning av dokument. Sådan behandling av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten regleras i lagen om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. 6Nya planerade databaser och ärendehanteringssystem för den brottsbekämpande verksamheten Enligt direktiven har utredningen bl.a. till uppgift att sätta sig in i arbete med att inrätta nya databaser och ärende- hanteringssystem för den brottsbekämpande verksamheten samt att redovisa de planerade systemens funktion och innehåll. 6.1Registersystem i analysprocess () har bedömt att analysprocessen har behov av ett gemensamt ärendehanteringssystem som effektiviserar arbetet. En projektgrupp, projektet (Registersystem i analysprocess), tillsattes därför och har till uppgift att skapa ett heltäckande, effektivt och modernt registersystem för analysverksamhet. Systemet skall bl.a. omfatta diariesystem, riskanalysregister, underrättelseregister samt ett system för in- och återrapportering av kontrollresultat. kommer således att ersätta dagens riskanalysregister och underrättelseregister (jfr avsnitt 5.3.2 och 5.1.2). har en modell för ett underrättelseregister och ett diarium tagits fram. kommer således att ersätta dagens diarium, riskanalysregister och underrättelseregister. Modellen omfattar även ett förslag på ett avancerat sök- och delgivningssystem. Det planerades att underrättelseregistret skulle driftsättas i en första etapp . Projektet har vilandeförklarats och avsikt är att återuppta utvecklingsarbetet . nya planerade databaser och ärendehanteringssystem Diariet består av två delar – ett diariesystem för analysenheten och en funktion som benämns allmänhetens diariefråga. När ett nytt ärende registreras i diariet införs bl.a. uppgifter om diarienummer, datum för registrering, uppgifter om huruvida ärendet är sekretesskyddat eller ej och huruvida fråga är om ett underrättelse- eller riskanalysärende, uppgifter om vilken tjänste- man som fört in uppgifter, vilken åtgärd som vidtagits och detta skedde, ärendetyp, uppgifter om ärendets avsändare samt noteringar om käll- och informationsvärdering. Vissa delar av diariet är tillgängligt för allmänheten. Systemet kommer därför att förses med två olika behörighetsnivåer – en för allmänheten och en för behöriga tjänstemän inom . Den del av systemet som är tillgängligt för allmänheten innehåller endast en sökfunktion och det är endast uppgifter om datum och diarienummer som är sökbara. skall bygga på en ärendebaserad hand- läggning. Varje ärende åsätts ett diarienummer och har någon form av information knutet till sig. Till ett ärende finns även länkade objekt, vilka innehåller information om person, organisation, fordon, farkost, telefon, adress, varusändning och dokument. Dessa objekt kan också vara länkade med varandra. Objekten är unika i underrättelseregistret, dvs. de förekommer endast en gång. Ett objekt kan vara länkat till flera ärenden medan informationen bara kan vara länkad till ett ärende. Ärendediariet skall samman- kopplas med underrättelseregistret och ett ärendes grundinforma- tion skall automatiskt föras över till underrättelseregistret. Tanken med är att arbetet skall underlättas och effektiviseras, t.ex. genom att information bara skall registreras en gång och att alla behöriga användare har tillgång till varandras ärenden. kommer enligt planerna att användas av de tjänstemän som arbetar med den brottsbekämpande verksam- heten i analysprocess. Polisen, , och skattebrottsenheterna skall få möjlighet till åtkomst till registret i enlighet med de föreskrifter som reglerar eller kommer att reglera sådan åtkomst. nya planerade databaser och ärendehanteringssystem behörighetsnivåer skall finnas i systemet – hela registret och delgiv- na underrättelser. Det skall även finnas olika behörighetsnivåer för att registrera och söka information. Ett grundläggande krav är att systemet skall vara användar- vänligt, varför ett grafiskt gränssnitt är nödvändigt. Miljön skall vara flexibel så att registret är lätt att bygga ut och lätt att anpassa till framtida tekniska möjligheter. Registret skall klara att hantera ljud, stillbilder och rörliga bilder samt vara kompatibelt med andra system. Samband skall också finnas med andra myndigheters system. och planeras kunna ha direktåtkomst till hela underrättelseregistret medan polismyndig- heterna och förutsätts få direktåtkomst till registret endast såvitt avser de delgivna underrättelserna. Direktåtkomsten är tänkt att vara förbehållen de tjänstemän som behöver sådan information för sina arbetsuppgifter inom respektive myndighets brottsbekämpande verksamhet. 6.2Pregedosan – av kontrollresultat Systemet innehåller inte några uppgifter som går att relatera till en enskild person, alltså inga personuppgifter. Systemet är tänkt att fungera som ett smidigt hjälpmedel för gränsskyddsenhetens kontrollarbete, varvid uppgifter om de utförda kontrollerna och resultaten av dessa lagras papperslöst i en handdator. Informationen överförs därefter från handdatorn till en fristående PC, varefter uppgifterna bearbetas av analysenheten. Syftet är att den insamlade informationen skall ligga till grund för en säkrare selektering av kontrollobjekten så att träffprocenten ökar. En icke-profil, dvs. en profil på personer och objekt som i normalfallet inte skall behöva kontrolleras i flödet, bedöms också kunna åstadkommas, vilket kan leda till en högre träffsäkerhet och träffprocent. För att uppnå ett så bra resultat som möjligt är det av yttersta vikt att en nära samverkan sker mellan gränsskyddet och analysenheten. Systemet kan användas i all kontrollverksamhet. I samband med att en kontroll av en person genomförs registrerar tulltjänstemannen information om kontrollen och resultatet av denna i handdatorn. Uppgifter om kön, nationalitet och bosättningsland m.m. förs in, liksom uppgifter om den urvalsmetod som låg till grund för kontrollen. nya planerade databaser och ärendehanteringssystem metoder är erfarenhet/intuition, användande av hund, bedömning med stöd av riskprofil, operativ eller strategisk underrättelse eller förekomst av spärr i tullens databaser. Information om den utförda kontrollen registreras också, såsom t.ex. uppgifter om något beslag har gjorts, typ av gods samt om beslaget föranleder någon vidare åtgärd. Vidare noteras uppgifter om platsen för kontrollen samt uppgifter om objektet, varvid information registreras om vilken typ av fordon eller transportmedel det är fråga om samt i förekom- mande fall nationalitetsuppgifter. Systemet tillhandahåller även en möjlighet att markera att en person skall betecknas som sammanhörande med en annan person. Registrering av kontrollresultat med hjälp av nämnda handdator är ett värdefullt instrument för att tillhandahålla betydelsefull information om resandeströmmar och tidigare beslagsfrekvenser samt resursinsatser till personalen vid gränsskyddsenheterna. Uppgifterna kan också utnyttjas som underlag i gränsskydds- enheternas handlingsplaner, dels för att åstadkomma en säkrare selektering av kontrollobjekten, dels för att i efterhand kunna kontrollera korrektheten av analysenhetens hotbildsanalyser. Kontrollinsatserna kan också styras till områden eller tidpunkter av högriskkaraktär. 6.3Tullens integrerade brottsutredningsregister () är tänkt att ersätta brottsutredningens nuvarande system, tullmålsjournal (TMJ), vilken inte längre bedöms ändamålsenlig och inte klarar de funktionella kraven (beträffande TMJ se avsnitt 5.2.1). Ett nytt IT-stöd för tullens brottsutredande verksamhet bedöms kunna medföra att rättssäkerheten och kvaliteten på brottsutredningarna ökar, att korrekta uppgifter vidarebefordras till rätt myndighet och rätt system, att resurser frigörs genom att registreringsarbetet underlättas och att verksamhetsuppföljningen blir rationellare. kommer i huvudsak att bestå av tre delar – en funktion för registrering och överföring av uppgifter, ett ärendehanterings- system som bygger på en elektronisk handläggning samt ett statistik- och rapporteringssystem. skall också kunna kommunicera med andra myndigheters system och register, såsom t.ex. misstanke- och belastningsregistret. nya planerade databaser och ärendehanteringssystem Bland de mål och visioner som tagits fram för systemet kan följande nämnas. Registrering och diarieföring kommer att ske papperslöst på elektronisk väg. Uppgifterna skall endast registreras och uppgifternas riktighet skall kunna kontrolleras mot externa system, som det statliga personadressregistret (SPAR) och Patent- och registreringsverkets register. Automatiska sökningar skall ske såväl i externa register, t.ex. misstankeregistret, som i tullens egna system. Ärendehanteringssystemet skall innehålla en funktion för handläggning av strafförelägganden och registrering av förelägganden om ordningsbot som tullen har utfärdat. Systemet skall också innehålla ett stödsystem för olika beslut om t.ex. tvångsmedel och beräkning av dagsbot, liksom ett blankettstöd för förundersökningsprotokoll och ett hanteringsstöd för verkställighet av domstolsavgöranden. Vidare kommer systemet att innehålla en funktion för beslagshantering. Dokument skall kunna överföras elektroniskt mellan olika myndigheter och systemet skall även innehålla en elektronisk mottagningsfunktion av bl.a. domstolsavgöranden. är ännu på projektstadiet och delar av systemet kan driftsättas . 7Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. samverkar i sitt brottsbekämpande arbete med flera myndigheter. Nedan följer en kort redogörelse för dessa myndig- heters arbetsuppgifter samt, i förekommande fall, den lagstiftning som styr respektive myndighets behandling av personuppgifter. Redan här bör det framhållas att utöver de särskilda registerförfatt- ningarna är även personuppgiftslagen (1998:204) tillämplig för respektive myndighets automatiserade behandling av person- uppgifter. Vi har företagit ett flertal myndighets- besök och även varit närvarande vid ett sammanträde med RIF- gruppen. En kort sammanfattning av dessa besök redovisas också. Kapitlet avslutas med en redogörelse för några av de åtgärder som regeringen och har vidtagit i syfte att effektivisera och förbättra myndigheternas brottsbekämpande arbete. En kort beskrivning av Rättsväsendets informationsförsörjning (RIF- samordningen) samt en översiktlig genomgång av förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet redovisas också. Regeringens nya strategi mot den ekonomiska brottsligheten, vilken kommer till uttryck i regeringens skrivelse Lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten (skr. 2001/02:40), återges i korthet. Slutligen redogörs kortfattat för en informations- rapport från revisorer. Polisens verksamhet regleras bl.a. i polislagen (1984:387) och i polisförordningen (1998:1558). Till polisens uppgifter hör enligt 2 § polislagen att Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. SOU 2002:113 1.förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, 2.övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när sådana har inträffat, 3.bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal, 4.lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen, 5.fullgöra den verksamhet som ankommer på polisen enligt särskilda bestämmelser. De uppgifter som beskrivs i de tre första punkterna utgör vad som kan sägas vara den egentliga polisverksamheten eller polisens s.k. kärnverksamhet. Polisens behandling av personuppgifter regleras av polisdata- lagen (1998:622), polisdataförordningen (1999:81) samt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstanke- register och lagen (2000:344) om Schengens informationssystem. Polisdatalagen innehåller dels allmänna bestämmelser om polisens behandling av personuppgifter, dels särskilda bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter. Polisdatalagen gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) och innehåller den särreglering som ansetts nödvändig för polisens verksamhet. Lagen innehåller såväl inskränkningar som utvidgningar i förhållande till personuppgiftslagen. För sådan behandling av personuppgifter som sker med stöd av lagen om belastningsregister, lagen om misstanke- register eller lagen om Schengens informationssystem gäller inte polisdatalagen. Polisdatalagen gäller vid behandling av personupp- gifter i polisens verksamhet för att förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen och säkerheten, övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när något sådant inträffat eller bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal. Polisdatalagen innehåller även särskilda regler om behandling av uppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet. Polisen har rätt att föra kriminalunderrättelseregister för att ge underlag för beslut om särskilda undersökningar avseende allvarlig brottslig verksamhet eller för att underlätta tillgången till allmänna uppgifter med anknytning till underrättelseverksamhet. För att kriminalunder- rättelseregistret skall få innehålla uppgifter som kan hänföras till en enskild person krävs att uppgifterna ger anledning att anta att SOU 2002:113 Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. allvarlig brottslig verksamhet utövats eller kan komma att utövas och att den som avses med uppgifterna skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva den allvarliga brottsliga verksamheten. För att personuppgifter skall få behandlas i kriminalunder- rättelseverksamhet föreskriver lagen att en särskild undersökning skall ha inletts och det skall finnas anledning att anta att allvarlig brottslighet har utövats eller kan komma att utövas. och polismyndigheterna får ha direktåtkomst till kriminalunderrättelseregistren. Därutöver får uppgifter ur ett kriminalunderrättelseregister lämnas ut till , , eller en skattemyndighet om uppgifterna kan antas ha särskild betydelse för en pågående undersökning i myndighetens brottsutredande verksamhet eller för andra brottsbekämpande åtgärder. Polisdatalagen innehåller också särskilda bestämmelser om registret med uppgifter om DNA-analyser i brottmål, finger- avtrycks- och signalementsregistret och . I sammanhanget bör också rekommendation (Recommendation No. R (87) 15) om användning av personupp- gifter inom polissektorn beröras. Rekommendationen innehåller speciella dataskyddsregler för personuppgifter som förs av polismyndighet med hjälp av ADB. Genom reglerna har man sökt finna en balans mellan å ena sidan den enskildes intresse av personlig integritet och å andra sidan samhällets intresse av att förhindra och bekämpa brott samt upprätthålla allmän ordning. Regleringen omfattar all insamling, lagring, användning och kommunikation av personuppgifter för polisändamål. Medlems- staterna får utsträcka regleringen även till manuellt förda register. Det är emellertid inte tillåtet att flytta över personuppgifter från ADB-register till register för att därigenom undgå rekommendationens reglering. Med polisregister i rekommenda- tionen avses alla former av strukturerade personuppgifter som förs av polismyndighet med syfte att förhindra och bekämpa brott samt upprätthålla allmän ordning. skall anmäla sina register till dataskyddsmyndigheten. Endast sådana personuppgif- ter får samlas in som är nödvändiga för att förhindra en verklig fara eller bekämpa ett visst brott såvida inte den inhemska lagstift- ningen godkänner att mer omfattande uppgifter samlas in. Om möjligt bör den enskilde informeras om att uppgifter samlats in om honom eller henne när det är till förfång för Samarbete och informationsutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna m.m. SOU 2002:113