sou · GQB366 · 2003-01-01 00:00:00 — Bland de yngsta rör det sig hu- vudsakligen om böcker, bland de äldsta om tidningar. Den bruttotid som ägnas åt medier skiljer sig rela- tivt lite åt mellan män och kvinnor. Tryckta medier, som böcker, har en något högre andel av medietiden bland kvinnor. Lästiden bland bokläsarna ligger en genomsnittlig dag kring . Lästiden är relativt stabil , men varierar mellan olika grupper av befolk- ningen. Detta märks framför allt i olika åldersgrup- per. Ungdomar mellan läser böcker av- sevärt än andra. Barn mellan – de som i större utsträckning än andra grupper läser böcker – avsätter för bokläsning. Årets re- sultat pekar på en ökning av lästiden bland barn och ungdomar. Den första bokpriskommissionen som bevakar att läsningen i inte blir för dyr. Från vänster Hans Sand, huvudsekreterare, , assistent, , , , , , , , , , Tidskrifter, , , , kulturdeparte- mentet, , , , , , för mindre förlag, , ordförande, , , , , , , , och , . Kom- munalnämndsordförande och frilansjournalist , båda ingående i kommissionen, saknas på bilden. Bokläsning i den digitala tidsåldern En fjärdedel av befolkningen ägnar böckerna som mest en genomsnittlig dag och läser mer än . Bland de som ägnar eller mer åt bokläsning återfinns förhållandevis många ungdomar, kvinnor, äldre och högutbildade. Läsning av skön- och facklitteratur Närmare hälften av bokläsarna läser skönlitteratur och/eller barn- och ungdomslitteratur under en ge- nomsnittlig vecka. Läsning av skönlitteratur är betyd- ligt mer utbredd bland kvinnor än bland män. Ut- märkande drag är sammanfattningsvis den höga an- delen läsare bland barn, framför allt flickor, kvinnor samt bland högre tjänstemän/akademiker, samt den lägre andelen läsare bland män och bland arbetare. Andelen läsare av facklitteratur/kurs- och läro- böcker är . För facklitteratur har det inte märkts någon markant könsskillnad – det är dock fler män än kvinnor som läser facklittera- tur. De flitigaste läsarna återfinns, inte oväntat, bland studerande, högutbildade, unga och hö- gre tjänstemän/akademiker. Arbetare och pensionärer läser i mindre omfattning facklitteratur. Med högre utbildning ökar vanan att läsa såväl skönlitteratur som facklitteratur. Intresset för facklit- teratur sjunker med stigande ålder, medan andelen läsare av skönlitteratur ligger jämnt bortsett från den särskilt höga andelen i den unga bokslukargruppen. av bokläsarna har tagit del av någon bok på talkassett, har lyssnat på någon skönlitterär bok och en procent har tagit del av fack- litteratur. Lyssnandet på talkassetter är mest utbrett bland barn, personer mellan 25 till och bland högutbildade. En ökad andel läsare av skönlitteratur – gäller i stort sett alla grupper – kan noteras , som den andel som läser facklitteratur tenderar att minska något. I Mediebarometern ställs också en fråga om senast lästa böcker har lästs för nöjes skull eller för arbetet/ skola. 2001 uppger att de läst böcker för nöjes skull och att de läst för arbetet eller skolan. I nöjesläsningen dominerar läsning av skön- litteratur och även i den tidsserie som mäter nöjesläs- ningen kan en liten ökning noteras , som läsningen för arbetet/skolan minskar något. Svenskar läser litteratur av annan orsak än arbete och skola (d v s läsning ) i betydligt större ut- sträckning än i andra europeiska länder enligt EU- kommissionens kulturvaneundersökning: i , i , i Storbri- tannien, i , i Tysk- land, resp och i Bel- gien. Svenskarna läser också relativt många böcker för nöjes skull – säger att de har läst 13 eller fler sådana böcker (för EU to- talt är siffran ). Även läsningen av läxböcker/kursböcker är mer omfattande i än i de andra EU-länderna – av de tillfrågade i uppger att de läser sådana böcker, medan motsvarande siffra för är och för . Även när det gäller läsning av böcker för arbetet och i bildningssyfte ligger klart över genomsnittet för de undersökta EU-län- derna. Närmare hälften av dem som har läst någon bok den senaste veckan 2001 hade köpt boken/ böckerna, hade lånat boken/böckerna och hade skaffat boken/böckerna på annat sätt. Bokläsning i den digitala tidsåldern Den bruttotid som befolkningen 9–ägnar åt massmedier fördelad på olika medier 2001 (procent) Vecko-/månadstidning 3 Special-/facktidskrift 1 Anm: Den totala tid som allmänheten ägnar åt massmedier är en summering av den tid som avsättes för varje medium. Den totala tiden tar följaktligen inte hänsyn till att två medier kan ha använts . Det innebär att både tiden för läsning av morgonpress och tiden för radiolyssnande räknats in, även om läsningen av morgontidningen skett som radiolyssnandet. vid frukost och radion står på betyder det följaktligen 30 minuters radiolyssnande och 30 minuters morgonpress-läsning, vilket summeras . Den tid som allmänheten avsätter för bio ingår inte i diagrammet. 1 Med användningstid för Internet avses den samlade användningen i hemmet, på arbetet, i skolan och på annan plats. De flesta bokläsarna skaffar böcker från bokhandel () och bibliotek (). Det är vanli- gare att köpa skönlitteratur än facklitteratur, medan andelen som lånar är lika stor oavsett om det handlar om skön- eller facklitteratur. Bibliotekens roll har försvagats något Mediebarometern frågat om anskaffning (se- dan 1998). Av andra undersökningar framgår att utlåningen ligger långt från det tidiga 1980-talets siff- ror. Allra störst var utlåningen . Det året lånade folkbiblioteken ut 77 miljoner böcker. Därefter mins- kade utlåningen successivt då den var så låg som 65,5 miljoner. Under de tre följande åren skedde så en viss återhämtning – utlåningen uppgick till 73,3 miljoner – men därefter har utlå- ningen åter stagnerat. (MedieSverige 2001/2002. Högutbildade och medelålders köper böcker i för- hållandevis stor utsträckning genom bokhandel, medan barn och ungdomar lånar på bibliotek. Drygt en av tio bokläsare har lånat boken från vänner och bekanta, i nästan lika stor utsträckning har boken fåtts som gåva eller köpts via bokklubb. Bland barn är det vanligaste att man har fått boken Bokläsning i den digitala tidsåldern Både att låna från bekanta och köp via bokklubbar är vanligare bland kvinnor än bland män. Läsning av bok som köpts genom bokklubb är också vanligare bland lågutbildade än bland hög- utbildade. Av dem som totalt läser böcker regelbun- det är andelen som införskaffar böcker via läsecirkel, antikvariat eller Internetbokhandel relativt få. Internetköpen ligger på samma nivå 2001 som 1999 (). Medievanor bland bokläsare (och icke-bokläsare) De som en genomsnittlig dag 2001 har läst i någon bok, oavsett om det rör sig om skön- eller facklittera- tur, har i större utsträckning än övriga lyssnat på CD, använt Internet och läst vecko/ månadstidningar och special/facktidskrifter. Däremot har de i mindre grad lyssnat på radio. Morgon- och kvällstidningsläsning, TV-tittande och kassettlyssnande är i stort sett på samma nivå bland dem som läst i någon bok som bland dem som inte gjort det. Mönstret var nästan exakt detsamma 1995. Enda undantaget är möjligen att kvällstidningsläsningen då var lägre bland bokläsarna än bland övriga. Hur man tar del av andra medier har också att göra med vilken bokläsningsprofil man har. Exempel- vis är Internetanvändningen i högre grad kopplad till läsning av facklitteratur än till läsning av skönlittera- tur; bland dem som läst i någon skönlitterär bok men ingen facklitteratur är nätanvändningen på i stort sett samma nivå som bland dem som inte läst någon bok alls (). Om man läst facklitteratur men inget an- nat ökar andelen till och har man läst båda typerna av böcker är andelen . Det finns ett motsvarande mönster för persondator- användning, morgontidningsläsning och läsning av tidskrifter, medan det omvända förhållandet gäller för kvällspress och television; i det senare fallet är det de som läst skönlitteratur men inte facklitteratur som ligger över snittet. Skillnaderna i medieexponering mellan dem som har läst i någon bok och dem som inte gjort det är förhållandevis små och kan delvis förklaras av att de som läser böcker genomsnittligt är yngre och hög- utbildade; det senare ligger bakom exempelvis den högre Internetanvändningen bland bokläsarna. Men vi kan också se att i alla åldrar är CD-lyssnandet högre bland bokläsarna, men att det är framför allt gruppen 25–som skiljer ut sig. Omvänt gäller att radiolyssnandet är lägre i alla åldrar utom i ålders- gruppen 15–24 – den traditionellt starka lyssnar- gruppen – där skillnaden är marginell. Internetanvändningen är högre bland bokläsarna än bland övriga. För morgon- och specialtidningar finns det ett positivt samband med bokläsning främst bland äldre, medan sambandet är svagt negativt för TV och kvällspress. De som har läst en bok en genomsnittlig dag 2001 sätter av klart mindre tid åt radio och TV. Bokläsarna ägnar radion genomsnittligt och , de som inte har läst någon bok drygt 2 tim- mar och . För TV är differensen något mindre. Även kvällspressen läses något bland icke-bokläsare. De medier som bokläsarna äg- nar är CD-skivor och Internet – och i någon mån morgontidningar och video. Vi talar dock här om genomsnittsskillnader som endast ligger mellan 2 och . Om vi går tillbaka i tiden är mönstret i stort sett detsamma: det är radio och TV som skiljer ut sig med sin längre använd- ningstid bland icke-bokläsare. Ett annat perspektiv på tid är att se hur bokläsare och icke-bokläsare fördelar sin samlade medietid (bruttotiden) på andra medier. Det visar sig här att Bokläsning i den digitala tidsåldern Bokläsare en genomsnittlig vecka 2001 (procent) Skönlitteratur/barn-/ungdomslitteratur Facklitteratur/kurs-/lärobok det är en marginell skillnad när det gäller tiden som Bokläsning och ny medieteknologi – barn/ ägnas åt andra tryckta medier än böcker. len för Internet är i stort sett densamma. TV-spel används framför allt av yngre, där över 50 skillnaden finns, som väntat efter vad vi sett i det fö- procent av 9 till 14-åringarna har spelat en genom- regående, i fråga om radio – och i någon mån TV. är det förhållandevis små Bland dem som inte läser böcker ligger av skillnader mellan bokläsare och ickebokläsare i grup- den genomsnittliga medietiden på radio, medan den pen 9–när det gäller användning av TV-spel, för icke-läsarna ligger bara på . men också i fråga om att använda persondatorer. går tendensen i samma riktning: bland hålla på med TV-spel är dock något vanligare bland dem som inte läst någon bok och dem som inte läser böcker, medan persondator- Det är framför allt kvinnliga icke- användning förekommer något oftare bland bokläsare läsare som ägnar en större andel av sin medietid åt än bland övriga. Den största differensen finns dock i fråga om Internetanvändning, där den samlade nät- Generellt ägnar facklitteraturläsarna åt användningen är högre bland bokläsare. bokläsning i förhållande till andra medier än vad kan inte förklaras av tillgång till Internet, eftersom det där inte finns någon skillnad mellan läsare och bland män och kvinnor. Förklaringen ligger i att de som läser facklitteratur har en bredare bokläsning: Att spela TV-spel är vanligare bland dem som var- facklitteraturläsarna läser i större utsträckning skön- ken läser skön- eller facklitteratur. litteratur än vad skönlitteraturläsarna läser facklittera- användning är däremot lägst i denna grupp och högst tur (se ovan). bland dem som läser både skönoch facklitteratur, låt Andel som läser skönlitteratur en genomsnittlig (procent) Totala befolkningen 9–79 år Vuxna 18–79 år Barn/ ungdom 9–17 år Män 9–79 år Kvinnor 9–79 år Män 18–79 år Kvinnor 18–79 år Pojkar 9–17 år Flickor 9–17 år 9–14 år 15–19 år 20–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 65–79 år Förgymnasial utbildning < 9 år (16–) Förgymnasial utbildning 9–10 år Gymnasial utbildning 2 år Gymnasial utbildning > 2 år Högskola/ universitet 3 år Högskola/ universitet > 3 år (16–) Högre tjänstemän/ akademiker En person () (18–) Två personer () Tre eller fler () Familj (18–) Yngre vuxna, inga barn (18–) Äldre vuxna (45–) Skolbarnsföräldrar (barn 7–) Småbarnsföräldrar (barn 0–) Hushåll (9–) Fyra personer eller fler 1 Antalet svarspersoner är under 100 och siffran bör tolkas med försiktighet. Anmärkning: Skönlitteratur avser skönlitteratur samt barn- och ungdomslitteratur. vara att antalet svarspersoner är blygsamt och gör re- sultaten något osäkra. Internetanvändning är bland de yngre, liksom i ett befolkningsgenomsnitt, kopplat till läsning av facklitteratur. Bakom detta finns en skillnad mellan pojkar och flickor, där den senare gruppen är överrepresenterad i fråga om skönlittera- tur och den förra på nätanvändning. Det finns betydande skillnader i användnings- mönster . var den nya tekniken oftare använd bland dem som inte läste böcker. hade mönstret ändrats så att det var bokläsarna som var klart över- representerade i fråga om både dator- och nät- användning, och har tendensen utjämnats något. Förklaringen ligger sannolikt i att den expan- sion i Internettillgång som skedde i slutet av 1990- talet främst förekom bland högutbildade, där bok- läsningen var vanlig. I den fortsatta nätexpansionen har det skett en utjämning, vilket väl illustreras i att nättillgången nu är lika stor bland bokläsare som bland övriga. Internetanvändningen har ökat snabbare bland bokläsarna än bland övriga. Det gäller särskilt bland dem som läser både skön- och facklitteratur. Bakgrunden är att det rör sig om yngre och högutbildade, d v s de som utgjorde den stora gruppen av pionjärer när det gällde att skaffa sig till- gång till nätet. Men det finns även en könsfaktor i utvecklingsmönstret. Män har från starten varit akti- vare nätanvändare än kvinnor – och det är kvinnor som i större utsträckning läser skönlitteratur. Detta förklarar att det inte finns något större samband mel- lan läsning av skönlitteratur och nätanvändning. Det generella mönstret i Internetanvändningen är att det med få undantag finns ett positivt samband med läsning. Det gäller morgonpress, kvällstidningar Bokläsning i den digitala tidsåldern och tidskrifter, men inte vecko- och månadstidningar. För bokläsningen gäller sambandet facklitteratur mera än skönlitteratur. Bakom skillnaderna anas en innehålls- och intressefaktor: det är de medier som konventionellt betraktas som de informativa som har högre samband med nätanvändning. Det senare hänger samman med att Internet framför allt är ett informationssökningsmedium. Samma tendens gäller emellertid inte för radio och TV. Här är det de underhållande kanalerna som hänger samman med nätanvändning. Förklaringen ligger i att dessa liksom nätet har en genomsnittligt yngre grupp användare. De som använt Internet en genomsnittlig dag har oftare än övriga läst i någon bok eller i någon special/ facktidskrift och lyssnat på CD-skivor. De har däre- mot i betydligt mindre utsträckning än icke-använ- darna lyssnat på radio eller tittat på TV. Det finns för dagspressen en mycket svag tendens i samma rikt- ning. Också allmänhetens subjektiva uppskattning pekar i samma riktning. Det är framför allt TV-tittande som man uppfattar att man dragit ner på. Generellt menar man att nätanvändningen i ökande utsträck- ning påverkat annan medieanvändning negativt. An- delarna som menar att det skett en nedgång är dock ännu relativt blygsamma. De som använder nätet i sitt hem ägnar det i ge- nomsnitt . Internetanvändarna spenderar något mera tid på bokläsning och CD-lyssnande, och möjligen facktidskrifter, än vad övriga gör. Däremot får televisionen och speciellt radion . Detta visar sig stämma förhållandevis väl med den subjektiva skattningen av användningstiden. I och med att en av de tydligaste tendenserna är att Internetanvändning ökar i hemmen är just tidsanvändningen särskilt viktig att följa. Vi har enligt våra direktiv tre huvuduppgifter, nämli- gen att –verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsu- menterna betalar för böcker, tidskrifter mm och att i det syftet inhämta och bearbeta uppgifter som kan belysa prisutvecklingen –bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m m, liksom om den löpande prisutvecklingen på dessa varor –verka för att läsandet ökar i alla grupper och redo- visa hur detta mål har uppnåtts. Som nämns i förordet till denna rapport har vi börjat planera för hur Kommissio- nen skall kunna aktivt bidra till konsumentinformationen om den sänkta momsen och verka för ett ökat läsande i Vi får sålunda anledning att återkomma till dessa frågor i senare rapporter. Till föreliggande rapport har det inte varit möjligt att gå in djupare på dessa områden. Vissa iakttagelser om i vilken ut- sträckning momssänkningen har uppmärksammats av allmänheten och har påverkat inköpen av böcker och tidskrifter kan dock göras. Vi återkommer senare till detta. Det är också tillfredsställande att vi genom det un- derlag som SCB har tagit fram genom att anlita kan ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i under de se- naste decennierna. NORDICOMS redovisning Bok- läsning i den digitala tidsåldern med visst tabell- material har fogats som ett särskilt avsnitt till denna rapport. Den fullständiga redovisningen kommer att återfinnas på SCB:s hemsida . Fokus i den redovisning som SCB har gjort till Kommissionen ligger på prismätningarna på böcker och tidskrifter . Vi väljer att i det följande ge en sammanhållen be- skrivning för bok- och tidskriftsområdena av de me- toder som har tillämpats för prismätningarna och våra iakttagelser rörande prisutvecklingen. När vi kommer till redovisningen av våra slutsatser återfinns den under skilda rubriker. På bokområdet grundar sig SCB:s prismätningar på jämförelser mellan bokhandlarnas rea- och vår- kataloger resp bokklubbarnas medlemstidningar un- der och motsvarande material under vå- ren 2002. Denna mätmetod kommer i de framtida redovisningarna att ersättas av mätningar i butik. På tidskriftssidan har noteringarna huvudsakligen gjorts genom observationer i butik eller information från Internet. Den tillämpade metoden för tidskrif- terna kommer att utnyttjas också vid de framtida mättillfällena. SCB:s redovisning rymmer också omsättnings- siffror för branschen t o m mars månad 2002 och – som nämnts – viss information om konsumenter- nas reaktion på momssänkningen. Delar av SCB:s redovisning har fogats som ett sär- skilt avsnitt till denna rapport. Redovisningen i sin helhet återfinns på SCB:s hemsida (se ovan). Den för Kommissionens vidkommande viktigaste frågan i detta skede är om momssänkningen har fått fullt och bestående genomslag i det pris som konsu- menterna betalar för böcker, tidskrifter mm. SCB:s underlag förmedlar en mångfacetterad bild av prisutvecklingen inom de olika produktgrupperna och vid de olika mättillfällena. Vi noterar också att osäkerhetstalen i vissa fall är relativt stora på grund av det begränsade antalet prisobservationer som har varit möjliga att göra beroende på antalet titlar i bok- katalogerna. SCB har igångsatt pris- mätningar i butik på bokområdet. Resultatet från dessa mätningar kommer att ligga till grund för re- dovisningen . Därmed kommer möjlighe- terna att mer exakt precisera den faktiska prisutveck- lingen att öka på det området. den redan tillämpade metoden att helhet jämfört med , beror mäta priser på tidskriftssidan att ligga på ökad volym eller höjda priser ut- talar sig SCB inte om. Av det sagda följer att underlaget missionens uppfattning talar mycket ger möjlighet till säkrare bedöm- för att omsättningsökningen beror på ning av utvecklingen på tidskrifts- ökad volym, vilket i sin tur borde vara sidan än på bokområdet. Kommissionen beaktat i de slut- Från dessa utgångspunkter kommer vi satser som följer nedan. fram till följande slutsatser vad gäller Vid granskningen av SCB:s underlag har Kom- bok- resp tidskriftsområdena. missionen haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från 25 till 6 pro- cent borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån Mot bakgrund av de redovisade iakttagelserna och under förutsättning att alla övriga med hänvisning till den osäkerhet som har redovisats omständigheter som påverkar prisnivån är lika. är det preliminära bedömning Från denna utgångspunkt kan vi konstatera att pri- att åtgärden med sänkt mervärdesskatt på böcker san- serna på böcker i bok- nolikt har givit det resultat som önskades, dvs fått ett handelns reakataloger har sjunkit i genomsnitt med fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. och i vårkatalogerna . Vi har i sammanhanget noterat en lägre prissänkning Bokklubbarnas kataloger redovisar på motsvarande i bokklubbarnas kataloger än för butikskatalogerna, sätt en minskning . men inhämtat att detta till viss del kan bero rådet uppvisar också en prissänkning om . på att branschen till en början inte noterade att Det är alltså genomgående sänkningar inom områ- momssänkningen också omfattade expeditionsavgif- det som understiger de tidigare nämnda som momssänkningen isolerat borde leda till. Det bör betonas att Kommissionens bedömning i Förklaringen till detta torde ligga i att det är nöd- detta sammanhang bygger på de generella iakttagelser vändigt att vid bedömningen av resultatet som SCB gör rörande bokbranschen. också andra faktorer. Sålunda kan vi konstatera att SCB gör också tittar närmare på prisutvecklingen inom olika bokkategorier pekar siffrorna på avsevärda perioden januari–till januari– skillnader vad gäller prisreduktionen. lett till prisökningar . Om man bortser från osäkerhetstalen, som förvisso osäkerhetstalen för de olika produktgrupperna i i många fall är stora, kan de redovisade siffrorna tyda många fall inte obetydliga. på att prisutvecklingen i fråga om skönlitteratur skil- utvecklingen som prismätningarnas tillförlitlighet jer sig från utvecklingen inom facklitteraturen med hänvisar vi till SCB:s underlag. Till denna bild hör en tydligare prisreduktion inom den första kategorin. också att branschen en- Denna bild är dock mindre tydlig inom bokklubbs- ligt SCB:s studier har ökat sin omsättning. För barnböckerna tycks prissänkningen vara denna omsättningsökning, som uppgår till betydligt klarare i vårkatalogerna än i reakatalogerna och – framför allt – i bokklubbarnas kataloger. Oäkerhetsfaktorn för den sistnämnda kategorin är dock mycket stor eftersom antalet observationer är få. Underlaget ger inte möjlighet för Kommissionen att närmare analysera orsakerna bakom de skillnader i prisutveckling som de olika kategorierna uppvisar. Det finns därför heller inte möjlighet för oss att när- mare kommentera dessa skillnader för att kunna be- döma om det föreligger skilda attityder vad gäller be- nägenheten att låta momssänkningen slå igenom fullt ut. Det är vår förhoppning att vi i våra kommande rapporter skall kunna ytterligare fördjupa analysen av prisutvecklingen på bokområdet. Det är möjligt att Kommissionen för att kunna göra analyser av orsa- kerna bakom olika iakttagelser måste överväga att inhämta kompletterande underlag. Vad gäller tidskrifterna visar siffrorna att moms- sänkningen inte har fått samma genomslag som på boksidan. Vi vill också erinra om att den tillämpade mätmetoden i detta sammanhang har varit säkrare på tidskriftssidan. Vår bedömning är därför att åtgärden med sänkt mervärdesskatt generellt sett inte fått ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. Branschen har således i viss utsträckning utnyttjat momssänkningen för att förstärka tidskrifternas egen ekonomi. Liksom i fråga om boksektorn är det en bedöm- ning som baserar sig på en helhetsbild av tidskrifts- området. För de skilda tidskriftskategorierna kan vi avläsa stora differenser. Sålunda uppvisar t ex familje- och damtidningar tämligen höga siffror vad gäller prissänkningen medan prisreduktionen för t ex dator- tidningar är väsentligt lägre. Liksom på bokområdet ger underlaget inte möjlig- het att närmare analysera orsakerna bakom differen- serna mellan de olika kategorierna.