sou · GQB371 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågor om skydd av hotade bevispersoner. Till särskild utredare förordnades rikspolischefen . Till experter i utredningen förordnades fr.o.m. kammarrättsassessorn , säkerhetsansvarige , informationschefen , vice överåklagaren , hovrättsrådet , kammarrättsassessorn , kommissarien och kammarrättsassessorn . Som sekreterare förordnades fr.o.m. hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet . Härmed får utredningen överlämna sitt delbetänkande Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer (SOU 2002:71). Utredningen fortsätter nu sitt arbete med att utforma ett nationellt handlingsprogram till skydd för bevispersoner m.fl. Förslag till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207)................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt................................................................ lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413)................................................................................. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)........ Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670).............. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:688) om lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:483) om Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård .................................... Uppdraget och dess genomförande ............................... Kvinnors och barns mänskliga rättigheter ............................. 2.3Tillämpliga regler och rutiner i ett ärende om våld i en Kvinnojourer och tjejjourer......................................... Åtgärder under det rättsliga förfarandet..................... Frågor rörande verkställighet av påföljder.................. Ekonomisk ersättning till brottsoffret........................ Skydd av personuppgifter ............................................ Byte av efternamn......................................................... 2.3.14 Familjerättsliga regler................................................... Pågående myndighetsprojekt m.m. ............................... Nationellt Råd för Kvinnofrid................................................ Nationell myndighetssamverkan för kvinnofrid ................... Stöd till brottsoffer.................................................................. Bemötande av brottsoffer ........................................................ Brottsbekämpande arbete mot familjevåld ............................. Behovet av fler åtgärder .............................................. Problem med nuvarande ordning ............................................ Förslag till ytterligare åtgärder...................................... En Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer .......... En Nationell handlingsplan antas ................................ Organisation och handläggningsrutiner ...................... Ansvarsfördelning och samverkan............................... Fler insatser riktade till männen................................... Ökat ekonomiskt stöd till kvinnojourerna ................. 5.2.10 En särskild nationell samordnare ............................... 5.3.1 Ett nytt institut, skyddad folkbokföring................... 5.3.2 Utökade möjligheter att få skadestånd...................... 5.3.3 Besöksförbud i samband med påföljder och Ändring av namnlagen ................................................ 6.2Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för jämställdheten.......................................... Övergångsbestämmelser och ikraftträdande........................ Förslaget till lag om ändring i skadeståndslagen ................. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen om kriminalvård i anstalt114 Förslaget till lag om ändring i brottsskadelagen.................. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen ...................... Förslaget till lag om ändring i namnlagen ............................ Förslaget till lag om ändring i besöksförbudslagen............. Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen ............ 7.8Förslaget till lag om ändring i lagen om fingerade 7.9Förslaget till lag om ändring i lagen om rättspsykiatrisk vård 119 7.10Förslaget till lag om ändring i lagen om verkställighet av Förvaltningslagen (1986:223) Lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Nytt Juridiskt Arkiv, avd. I för kvinnojourer och tjejjourer i Skadeståndslagen (1972:207) Socialtjänstlagen (2001:453) Utredningen har i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som ökar skyddet för olika grupper av hotade och misshandlade målsägande och vittnen. Mot bakgrund av att det är särskilt angeläget att motverka våld inom familjen och erbjuda utsatta kvinnor och andra närstående skydd och stöd har vi ansett det lämpligt att börja vårt arbete med att ta fram förslag på utökade skyddsåtgärder i dessa fall. Förslagen presenteras i detta delbetänkande. Behovet av fler åtgärder har en rad olika åtgärder vidtagits för att förbättra situationen för personer som utsatts för våld i nära relationer. föreligger dock flera problem som kan delas in i fem olika undergrupper, nämligen organisatoriska frågor, metodfrågor, tekniska frågor, rättsliga frågor och resursfrågor. Till de organisatoriska frågorna hör behovet av särskilt utarbetade handläggningsrutiner hos berörda myndigheter, t.ex. polisen och , för ärenden om våld inom familjen. Hit hör också frågan om vem som inom en organisation ansvarar för ärendena om våld i nära relationer. Det får inte hänga på en enskild anställds personliga engagemang utan ansvaret måste vara inbyggt i organisationen. Två andra angelägna organisatoriska frågor gäller gränsdragningen mellan de berörda myndigheternas ansvarsområden och samverkan dem emellan. Det är viktigt att det står klart vilket ansvar de olika myndigheterna har för att olika skydds- och stödinsatser kommer till stånd och hur insatserna kan komplettera varandra. Ett annat problem av organisatoriskt slag gäller behovet av samordning av olika arbeten mot våld i nära relationer. För att goda erfarenheter och kunskaper som vunnits skall tas till vara på ett långsiktigt sätt krävs för framtiden en effektivare samordning och uppföljning. Till metodfrågorna hör behovet av att kunna göra korrekta riskbedömningar i ärendena om våld inom familjen. Detta gäller främst polisen men också andra myndigheter. En annan metodfråga avser möjligheterna att rikta fler insatser till de våldsutövande männen. har insatser av olika slag inriktats mot att skydda de våldsutsatta kvinnorna, men allt mer efterfrågas nu program och arbetsmetoder som tar sikte på männen. Vissa särskilt utsatta grupper av kvinnor har svårt att få stöd och skydd från t.ex. trots att de har ett mycket stort skyddsbehov. Det gäller bl.a. missbrukare, psykiskt störda och unga kvinnor i strängt patriarkala familjer som lever under hot eller tvång. Beträffande nu nämnda grupper behövs nya metoder och arbetssätt. När det gäller de tekniska frågorna borde den teknik som redan finns användas i större utsträckning. Detta gäller t.ex. videotekniken som skulle kunna användas mer vid förhör och för att dokumentera annan bevisning. En rättslig fråga gäller lagstiftningen om skyddade personuppgifter. Förfarandet med spärrmarkering är inte lagreglerat, vilket bl.a. innebär att ett avslag på en begäran om spärrmarkering inte kan överklagas. Härtill kommer att sekretesskyddet inte anses tillräckligt starkt vid spärrmarkering. Ytterligare ett problem gäller skattemyndigheternas och andra myndigheters praktiska hantering av personuppgifter. En annan rättslig fråga gäller de bristande möjligheterna för en målsägande som har utsatts för våld eller hot om våld att få ersättning av gärningsmannen för vissa skyddsåtgärder såsom flyttning, byte av lås, ändring av telefonabonnemang m.m. Från olika håll efterfrågas utvidgade möjligheter att besluta om besöksförbud. Bl.a. efterlyses en möjlighet för domstol att kunna besluta om besöksförbud i ett brottmål. Ännu en rättslig fråga gäller reglerna om byte av efternamn för underårig. I dessa fall krävs som huvudregel medgivande av den förälder som inte är vårdnadshavare. Syftar namnbytet till att skydda sig från denne förälder, blir åtgärden därmed verkningslös. För att förhindra våld i nära relationer behöver mera resurser satsas på vissa åtgärder, bl.a. fler socialjourer runt om i landet. finns inte ett tillräckligt antal skyddade bostäder inom för att alla kvinnor som är i behov av en skall kunna få det. En annan resursfråga gäller behovet av fler kvinnojourer. Våra förslag till ytterligare åtgärder Våra förslag till ytterligare åtgärder mot våld i nära relationer skall ses som en naturlig fortsättning på det arbete som bl.a. kvinnofridsreformen startade. Det krävs insatser på bred front, och vi lämnar förslag på olika typer av åtgärder. Vi föreslår att det skall antas en Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer som främst innehåller olika myndighetsuppdrag. Härutöver föreslår vi vissa lagstiftningsåtgärder som syftar till att öka skyddet för våldsutsatta kvinnor och andra närstående. En Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer En Nationell handlingsplan antas För att det fortsatta arbetet mot våld i nära relationer skall kunna bedrivas mer effektivt krävs att det struktureras och att insatserna präglas av långsiktighet. Vi föreslår att en Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer antas. Det innebär en viktig politisk markering av frågans höga prioritet. En handlingsplan mot våld i nära relationer står också väl i överensstämmelse med de senaste internationella rekommendationerna på området. Vårt förslag till handlingsplan innefattar ett antal åtgärder som syftar till att förstärka skyddet för våldsutsatta kvinnor och andra närstående. Det handlar t.ex. om att ytterligare förbättra myndigheternas handläggningsrutiner rörande familjevåldsärendena och att utveckla nya arbetsmetoder. Planen innehåller också en ökad ekonomisk satsning på kvinnojourerna. En ändamålsenlig organisation och särskilt utarbetade handläggningsrutiner hos berörda myndigheter och andra organ är av stor betydelse för att arbetet mot våld i nära relationer skall kunna bedrivas effektivt. Både för polisen och andra myndigheter är våld inom familjen ett prioriterat område. Mycket återstår dock att göra. Vi föreslår därför att RPS, RÅ, RSV och får i uppdrag att se över organisationen inom respektive myndighetsområde rörande ärendena om våld i nära relationer samt att vidareutveckla och förbättra handläggningsrutinerna i dessa ärenden. Även kommunernas socialtjänst och sjukvårdshuvudmännen bör i dialog med och fortsätta att uppmärksamma och vidareutveckla sitt arbete med frågorna. En kvinna som utsatts för hot och våld i en nära relation kommer i kontakt med flera olika länkar i rättskedjan. Ofta framstår det som tydligt vilket ansvar som åvilar de olika inblandade huvudmännen men oklarhet kan uppstå i vissa situationer. Också när det gäller gränsdragning och samverkan pågår redan arbete hos berörda myndigheter. Detta måste dock fortsätta. Vi föreslår att RPS, RÅ och RSV får i uppdrag att vidareutveckla samarbetsrutinerna med andra huvudmän som berörs av ärenden om våld i nära relationer. Också kommunernas socialtjänst, sjukvårdshuvudmännen och de ideella organisationerna på området bör delta i samarbetet. Eftersom riskbedömningar är ett nödvändigt inslag i ärenden om våld inom familjen bör det vara ett grundläggande krav att dessa görs så bra som möjligt och på ett relevant och aktuellt underlag. Vi förslår därför att RPS får i uppdrag att i nära samarbete med forskare utarbeta sådana riktlinjer. En god dokumentation av brottsplatsen och målsägandens skador är av stor betydelse för en framgångsrik brottsutredning i ärenden om våld inom familjen. I dessa fall står ofta kvinnans ord mot mannens, och utan teknisk bevisning kan det därför vara svårt för åklagaren att styrka åtalet. Vi förslår därför att RPS och RÅ får i uppdrag att främja användningen av tekniska hjälpmedel vid utredningen av ärenden om våld i nära relationer. En fråga som upplevs som väsentlig för många brottsoffer är handläggningstiden av ärendet hos berörda myndigheter, främst polis, åklagare och domstol. Arbete pågår med att korta handläggningstiderna i ärenden rörande våld i nära relationer, och vi föreslår att RPS, RÅ och DV får i uppdrag att fortsätta detta arbete. Fler insatser riktade till männen Det är angeläget att det utvecklas nya metoder och program som rör mäns våld mot kvinnor och som dömda män kan genomgå under verkställighet av ett fängelsestraff. Sådana program mot våld bör också kunna användas som föreskrift i samband med en dom på skyddstillsyn. Likaså bör behandlingsplanen vid en dom på kontraktsvård kunna innehålla genomgång av ett program mot våld eventuellt i kombination med missbruksvård och/eller psykiatrisk vård. Vi föreslår därför att får i uppdrag att i samråd med utveckla nya metoder och program som rör mäns våld mot kvinnor. bör få i uppdrag att i samråd med fortsatt utvecklingsarbete inom rörande våld inom familjen. Arbetet bör syfta till att främja och stödja vissa särskilda frågor som rör våld mot närstående. En sådan fråga gäller inrättandet av fler socialjourer. En annan fråga gäller behovet av fler skyddade bostäder. Ytterligare en fråga för gäller de grupper av kvinnor som har svårt att få stöd och skydd trots att de har ett mycket stort skyddsbehov. Det gäller missbrukare, psykiskt störda och prostituerade liksom flickor och unga kvinnor i strängt patriarkala familjer som lever under hot eller tvång. Ännu en grupp som behöver mer uppmärksamhet är de barn som lever i familjer där det förekommer våld. Nya metoder och arbetssätt behöver utvecklas för att hitta lämpliga stöd- och hjälpinsatser beträffande nu nämnda grupper. Ökat ekonomiskt stöd till kvinnojourerna Vi anser att det är angeläget att kvinnojourernas verksamhet får möjlighet att utvecklas ytterligare så att fler utsatta kvinnor och barn kan få hjälp. Det vore bl.a. värdefullt om kvinnojourer och tjejjourer kunde inrättas på orter som saknar jour. Det ekonomiska stödet från staten bör därför öka, förslagsvis med . En sådan ökad satsning från statens sida innebär dock inte att kommunernas stöd skall minska. En särskild nationell samordnare För att tillgodose behovet av en förstärkt nationell samordning av insatserna rörande våld i nära relationer bör en särskild samordnare utses i samband med att den Nationella handlingsplanen antas. Samordnaren bör först och främst få i uppgift att delta i genomförandet av den Nationella handlingsplanen. För att arbetet mot våld i nära relationer skall bli effektivt bör samordnaren ges behörighet att samordna också andra nationella insatser mot våld inom familjen. Den särskilde samordnaren bör också vara opinionsbildare och fungera som kunskapsbank. Ytterligare uppgifter för samordnaren bör bli att följa forskningen och att utvärdera de olika insatser som vidtas på området våld i nära relationer. Samordnaren bör i ett första skede inrättas för av . Ett nytt institut, skyddad folkbokföring Vi föreslår att personer som utsätts för hot och förföljelse skall kunna bli folkbokförda i särskild ordning. Detta institut benämns skyddad folkbokföring. Förutsättningarna för att medge skyddad folkbokföring bör vara desamma som gäller vid kvarskrivning, nämligen att den enskilde av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Vidare bör skyddad folkbokföring medges endast om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom besöksförbud eller på annat sätt. Skyddad folkbokföring bör få avse även den utsatte personens medflyttande familj. Beslut om skyddad folkbokföring fattas av skattemyndigheten. Ett avslagsbeslut skall kunna överklagas av den enskilde. Enligt en ny bestämmelse i sekretesslagen bör ett omvänt skaderekvisit gälla i nu aktuella ärenden, dvs. det bör föreligga en presumtion för sekretess. Utlämnande skall då medges endast om det står klart att uppgiften kan röjas utan att skada uppkommer. Utökade möjligheter att få skadestånd Vi föreslår att det i SkL införs en bestämmelse om skyldighet för gärningsmannen att ersätta målsägandens kostnader för åtgärder som behövs för att skydda sig mot ny brottslighet från samme gärningsman. Skyddsåtgärder som avses är t.ex. flyttning, byte av lås och ändring av telefonabonnemang. För att ersättningsskyldighet skall föreligga krävs i princip att gärningsmannen begått upprepade brott. Typfallen bör i första hand vara grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning. Skyldighet att utge ersättning bör dock kunna föreligga också vid andra upprepade brott som innefattar ett allvarligt angrepp och vid enstaka mycket allvarliga brott. En ytterligare förutsättning för ersättningsskyldighet bör vara att skyddsåtgärderna i sammanhanget framstår som skäliga. Besöksförbud i samband med påföljder och verkställighet Vi föreslår att det införs en möjlighet för domstolen att i samband med påföljdsbestämningen besluta om besöksförbud i ett brottmål om relationsvåld. Vidare föreslås att det införs en skyldighet för kriminalvården att i samband med permissioner, andra vistelser utanför anstalt och frigivning från ett fängelsestraff underrätta åklagaren om fall där förutsättningar för beslut om besöksförbud kan antas föreligga. Vi föreslår att det i namnlagen (1992:670) införs en möjlighet att, för de fall en förälder eller ett barn utsatts för allvarliga angrepp från den andre förälderns sida och det finns en påtaglig risk för nya angrepp, göra undantag från kravet på samtycke från denne föräldern vid byte av barnets efternamn. De av oss föreslagna uppdragen och lagändringarna kräver inte så omfattande förberedande åtgärder. Vi bedömer därför att ikraftträdande bör kunna ske . lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenom föreskrivs i fråga om skadeståndslagen (1972:207)1 att det skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 2 a § och 5 kap. 8 §, av följande lydelse. Den som begår brott som innefattar våld eller hot eller annat allvarligt angrepp mot en närstående eller tidigare närstående person skall ersätta målsägandens kostnader för åtgärder som behövs för att skydda sig mot ytterligare sådan brottslighet. Skadestånd enligt 2 kap. 2 a § bestäms efter vad som är skäligt. Skadestånd enligt första stycket kan omfatta ersättning för byte av lås, installerande av larm, ändring av telefonabonnemang, flyttning och liknande åtgärder. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas endast i de fall brottet eller brotten begåtts efter ikraftträdandet. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt2 att 2 kap. 35 § skall ha följande lydelse. Om en intagen avtjänar straff för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om följande: -i vilken anstalt den intagne befinner sig, -om den intagne förflyttas till öppen anstalt, -om den intagne får permission enligt 32 §, -om den intagne vistas utanför anstalt enligt 11, 14, 34, 37 eller 43 §§, -om den intagne avtjänar en del av straffet genom verkställighet utanför anstalt enligt 33 a §, -om den intagne friges, -om den intagne rymmer, och -om den intagne uteblir efter permission eller någon annan vistelse utanför anstalten. En begärd underrättelse behöver inte lämnas angående en planerad vistelse utanför anstalten när en underrättelse på grund av beslutad bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Detsamma gäller när en underrättelse kan befaras medföra fara för den intagnes liv eller hälsa. Underrättelse till målsägande angående frigivning skall lämnas i lämplig tid före frigivningen och i andra fall . Underrättelsen skall utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Om förutsättningar för ett beslut om besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud kan antas föreligga i ett fall som avses i första stycket, skall åklagaren underrättas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i brottsskadelagen (1978:413) Härigenom föreskrivs i fråga om brottsskadelagen (1978:413) att 2, 5, 7, 10 och 11 §§ skall ha följande lydelse. Brottsskadeersättning betalas för personskada. Som personskada ersätts även skada på kläder, glasögon och liknande föremål som den skadade bar på sig vid skadetillfället. I fall då någon har allvarligt kränkt någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot dennes person, frihet eller frid betalas brottsskadeersättning för den skada som kränkningen innebär. I fall då någon har begått brott som innefattat våld eller hot eller annat allvarligt angrepp mot en närstående eller tidigare närstående person betalas brottsskadeersättning för åtgärder som behövs för att målsäganden skall skydda sig mot ytterligare sådan brottslighet. Brottsskadeersättning med anledning av personskada bestäms enligt 5 kap. 1-5 §§ skadeståndslagen (1972:207). Livränta betalas dock endast när ersättningen är av väsentlig betydelse för den skadelidandes framtida vård eller försörjning. Livränta värdesäkras enligt lagen (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. Brottsskadeersättning med anledning av kränkning bestäms enligt 5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen. Brottsskadeersättning med anledning av sakskada bestäms enligt 5 kap. 7 § skadeståndslagen. Brottsskadeersättning avseende skyddsåtgärder bestäms enligt 5 kap. 8 § skadeståndslagen. I fråga om brottsskadeersättning tillämpas också 6 kap. 3 § skadeståndslagen. Rätten till brottsskadeersättning faller dock inte bort, om en ansökan om ersättning före dödsfallet gjorts hos . Vid bestämmande av brottsskadeersättning med anledning av personskada avräknas, förutom skadestånd, annan ersättning som den skadelidande har rätt till på grund av skadan och som inte har avräknats redan med stöd av 5 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207). Avräkning sker dock ej i den mån ersättningen motsvarar ett sparande på den skadelidandes sida. med anledning av sakskada eller anledning av sakskada eller ren grund av skadan. skadelidande har rätt till på grund av skadan. Vid personskada, vid kränkning Vid personskada, vid kränkning, och vid sakskada eller ren innefattar skydd mot skada till följd av brott. innefattar skydd mot skada till följd av brott. Brottsskadeersättning med anledning av personskada som fastställs i form av engångsbelopp betalas med högst tjugo gånger det prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller då ersättningen bestäms. Ersättning som fastställs i form av livränta betalas med högst det prisbasbelopp som gäller då ersättningen bestäms. med anledning av sakskada och anledning av sakskada och ren med högst tio gånger det med högst tio gånger det Om den sammanlagda brottsskadeersättningen efter avräkning av självriskbelopp enligt 10 § första stycket understiger , utbetalas ingen ersättning. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas endast i de fall brottet eller brotten som avses i 2 § har begåtts efter ikraftträdandet. 8 Senaste lydelse 2001:733 lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)9 att 7 kap. 15 § skall ha följande lydelse. 1.i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, 2.i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret,