sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Definitioner, avgränsningar och mått i de svenska nationalräken- skaperna har sina utgångspunkter i det europeiska nationalräken- skapssystemet och FN:s riktlinjer på området . påverkas av den ekonomiska statistiken genom . Stora omläggningar har under större delen av skett inom ramen för förordningarna om bl.a. nationalräkenskaper, harmoniserade konsumentprisindex, konjunkturstatistik och före- tagsstatistik. Det innebär att () resur- ser i stor utsträckning inriktats på att genomföra dessa beslut, vilket har begränsat myndighetens möjligheter att tillgodose natio- nella behov och önskemål. Nya krav från EU som påverkar den ekonomiska statistiken kan också bli aktuella. Som en följd av åtaganden vid toppmötet i kommer bl.a. ett stort antal indikatorer om ekonomisk statistik att tas fram för att nå större fokusering på EU:s viktigare mål. Fortsatta förbättringar krävs också för att anpassa statistiken till de krav som EMU ställer och ytterligare omställningar kommer att bli nödvändiga vid en eventuell anslutning till den monetära unionen. Dessutom pågår diskussioner om förändringar av andra för statistiken viktiga underlag, t.ex. underlaget för handeln mellan medlemsländerna (Intrastat) och hantering av moms mellan med- lemsländerna. Sådana förändringar kan få omfattande konsekvenser för den ekonomiska statistiken. Det finns även problem som rör den ekonomiska fördelnings- statistiken och som försvårar utvärderingen av den ekonomiska politiken och dess konsekvenser för medborgarna. Det gäller bl.a. data som ökar insikten om vad som påverkar inkomsternas fördel- ning och hur hushållens resurser över livscykeln fördelas. Det finns brister såväl i nuvarande mätmetoder och definitioner som i till- gången till data. Exempel på bristerna är att hushållens disponibla inkomster har skilda definitioner i inkomststatistiken och i natio- nalräkenskaperna, att inkomstmåtten är svåra att justera för hus- hållens olika sammansättning samt att inkomstbegreppet som främst baseras på taxeringsregister inte alltid mäts på ett i ekono- misk mening rimligt sätt. Dessutom saknas möjligheter att i den ekonomiska statistiken göra analyser ur ett könsperspektiv. Förtroendet för och användningen av den ekonomiska stati- stiken – och i förlängningen förtroendet för den ekonomiska poli- tiken – förutsätter att statistiken är av hög kvalitet i alla avseenden. Den ekonomiska statistikens centrala roll medför dessutom att det finns anledning att se över statistiken utifrån ett brett användar- perspektiv. Inriktning på utredarens arbete har EU-anpassningen priorite- rats. har behovsbilden för den ekonomiska statistiken i förändrats. Utredarens arbete skall därför börja med att fastställa behovsbilden. I detta sammanhang skall särskilt national- räkenskaperna beaktas. Därtill bör behovet av att utveckla och utvärdera innehållet i den statistik som utgör underlag för national- räkenskaperna (primärstatistiken) samt av att förbättra aktualiteten i statistiken belysas. I dagens ekonomiska debatt fokuseras allt oftare kombinationen av hög tillväxt och låg inflation. Bland annat anses den ökade sprid- ningen av modern informationsteknik ha positiva effekter på pro- duktiviteten. Utredaren skall därför inrikta arbetet på att finna lös- ningar på kända problem inom den ekonomiska statistiken, såsom att mäta produktionsvolym och prisutveckling inom tjänstenä- ringarna och offentlig sektor, att fånga upp framväxten av nya branscher och produkter samt förändringar vad gäller verksamhets- former. Eftersom många av de problem och krav som redovisats är lik- artade i den industrialiserade världen bör internationella jämförelser och erfarenheter beaktas i utredningsarbetet. Analysen bör därför även avse några jämförbara länder (t.ex. , , , , , , och ). I detta sammanhang bör även redovisas hur väl länderna klarar att möta behoven och hur man hanterar sina problem. En genomlysning av den ekonomiska statistiken – särskilt national- räkenskaperna – skall genomföras. Finansräkenskaperna omfattas dock inte av uppdraget. Arbetet skall inriktas på att belysa hur den ekonomiska statistiken bättre kan anpassas till samhällets ökande och förändrade behov. kartlägga de förändrade samhällsbehoven och användarnas be- hov av och syn på framtida svensk ekonomisk statistik, beskriva hur statistikprodukterna svarar mot behovsbilden – särskilt vad avser nationalräkenskaperna, analysera krav på primärstatistiken, i första hand som underlag till nationalräkenskaperna, vilket inkluderar producentpriser, produktion i tjänstenäringarna och den dolda ekonomin, belysa förändrade produktionsförutsättningar, särskilt vad gäller insamling av uppgifter, och diskutera alternativa källor och produktionsmetoder, analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor, belysa beräkningsrutiner i nationalräkenskaperna, såsom hur avstämning sker mellan olika delar i nationalräkenskaperna, vilka regler som gäller för revidering, hur statistiken korrigeras för kalenderuppgifter t.ex. om ett kvartal innehåller fler arbets- dagar än ett annat och hur statistiken korrigeras för säsongs- variationer t.ex. att semestrar ofta infaller under sommarmåna- derna, redovisa erfarenheter från och lösningar i andra länder och jämföra de svenska nationalräkenskaperna med andra länders bl.a. med avseende på publiceringstidpunkter och storleken på revideringar samt låta utländsk expertis göra en bedömning av främst hur de svenska nationalräkenskaperna står sig vid en internationell jämförelse, föreslå förändringar och behov av fortsatta utvecklingsinsatser, redovisa kostnader för förslagen, möjlig finansiering samt en tydlig prioritering av olika statistikbehov och andra kvalitets- höjande insatser. Utredaren skall också: belysa mät- och definitionsproblem i den ekonomiska fördel- ningsstatistiken, analysera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördelningsstatistiken, belysa hur inkomstmåtten på ett rättvisande sätt kan justeras för hushållens sammansättning, under arbetets gång fånga upp och beakta synpunkter när det gäller möjligheter att analysera statistik ur ett könsperspektiv. Arbetet skall bedrivas i nära kontakt med viktiga statistikanvän- dare, som och . Näringslivsorga- nisationer och representanter för företag och andra berörda organi- sationer skall ges möjlighet att lämna synpunkter på förslagen. Utredaren skall fortlöpande informera och om hur arbetet fortskrider. Utredaren skall utgå från EG:s gällande förordningar och ta hän- syn till det arbete som pågår inom kommissionen på den ekono- miska statistikens område. Uppdraget skall redovisas etappvis. skall en första etapp avseende kartläggningen av de svenska behoven redovisas. En ambition skall vara att huvudparten av förändringarna skall vara möjliga att genomföra . Upp- draget skall redovisas slutligt . Kostnader för utredningens förslag