sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Flera av de gränsdragningsproblem och tillämpnings-svårigheter som finns skulle undanröjas och det skulle underlätta för personer som är verksamma inom kulturområdet att rent praktiskt administrera sin momshantering och att hålla de administrativa kostnaderna nere om en enhetlig kulturmoms infördes. Konstnärernas situation på arbetsmarknaden och i skattesammanhang skiljer sig på flera sätt från andra yrkesgruppers. Utmärkande för konstnärernas villkor är tidsbegränsade anställningar, korta uppdrag och deltidsanställningar. Inom bild- och ordområdet är den största delen av konstnärerna och därigenom egenföretagare. Men även inom andra konstnärsgrupper blir det vanligare att tvingas uppträda på arbetsmarknaden som egen-företagare. Uppdrag i egenskap av egenföretagare kombineras ofta med korta anställningar och icke- konstnärliga försörjningsarbeten s k brödjobb, vilket medför att många kultur-arbetare uppträder både som A- och F-skattare. Gränsdragningsproblematiken mellan tjänst och näring blir också aktuell i momssammanhang. Om man underlåter att ta ut moms - trots att intäkten ska beskattas i näring - kan kulturarbetaren själv bli ansvarig för momsen. Inom kulturområdet finns många verksamheter som helt eller delvis finansieras med anslag och bidrag från stat och kommun, medan andra är självfinansierade. De offentliga bidragen har tillkommit för att främja olika kulturverksamheter och göra dem tillgängliga för envar till ett inte alltför högt pris. Karaktäristiskt för kulturområdet är ett starkt beroende av offentliga bidrag och att dessa verksamheter sällan inbringar ekonomiska vinster eller överskott. Utformningen av skattesystemet har därför stor betydelse för möjligheterna att driva kulturverksamheter, vilket förstärks av att dessa normalt riktar sig till arrangörer eller direkt till privatpersoner, som inte har möjlighet att vältra över skatten på någon annan. En höjning av kulturmomsen skulle leda till stora nedskärningar och höjda biljettpriser i en redan underfinansierad och krisdrabbad bransch. En normalskattesats för kulturella verksamheter skulle innebära väsentligt höjda kostnader för fria teatergrupper och andra aktörer inom kulturområdet som ofta arbetar gentemot kommuner och landsting, som inte har rätt att dra av moms. De tjänster som tillhandahålls i dessa fall skulle kraftigt fördyras om de belastades med 25 procents moms och efterfrågan på dem skulle minska betydligt. Kombinationen av att vidga kretsen momspliktiga och höja momsen skulle slå mycket hårt mot svensk kulturproduktion. Antalet arbetstillfällen för en redan utsatt grupp skulle minska och ersättningarna för kulturarbetare sänkas. Kulturområdet bör därför beskattas med en låg momssats i de fall verksamheten ska vara momspliktig. Ett problem som bör lyftas fram i sammanhanget är kulturinstitutionernas avdrags-begränsning. Dessa verksamheter får bara dra av kostnader till den del som inte bekostas genom offentliga bidrag. KLYS anser att denna avdragsbegränsning bör avskaffas. Se Svensk Scenkonsts svar. En reducerad enhetlig kulturmoms bidrar till att främja konstnärligt skapande samt att öka tillgången till kulturella evenemang. Efterfrågan på konstnärliga uttryck ökar med åtföljande ökade skatteintäkter för staten. Genom en sänkning av momsen skulle konstverk och kulturupplevelser bli tillgängliga för en större kundkrets. Man skulle bättre förverkliga flera av målsättningarna med den statliga kulturpolitiken. Den statliga kulturpolitiken har bl a som målsättning att tillförsäkra landets medborgare tillgång till ett rikt och varierat kulturliv till rimliga priser. En 6 procentig moms skulle således bättre garantera mångfalden och kvaliteten i kulturutbudet. Vidare skulle en enhetlig 6-procentig moms stimulera arbetsmarknaden för konstnärliga yrkesutövare och förbättra deras ekonomiska villkor. De resurser som frigörs skulle huvud-sakligen gå till konstnärerna, men även till de kunder som inte gör avdrag för moms. Det skulle också öka konstnärers möjlighet till marknadsföring och försäljning. Det ska understrykas att på de områden där den 6 procentiga momsen tillämpas fungerar den som ett effektivt medel för att uppnå de syften som ligger till grund för reglerna. Regeringen framhöll i proposition 1996/97:3, som anslutit sig till, att skattepolitiska åtgärder kan få oväntade och drastiska konsekvenser för konstnärer och att det därför bör vara ett övergripande konstnärspolitiskt mål att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållanden inom varje politikområde innan man väljer att lösa problemen inom kultur-politikens ram. Uttalandet ger stöd för att en särskild reducerad momssats tillämpas på kulturområdet. Vidare konstaterades i 1997:184 (s 37) att det finns anledning att utreda hur skattesystemet kan användas för att främja kulturområdet, t ex genom en enhetlig kulturmoms. nämner också att stöd för en sådan kulturmoms kan hämtas från andra länders momslagstiftningar för kulturella varor och tjänster. KLYS vill här understryka att EG:s sjätte momsdirektiv ger utrymme för en reducerad enhetlig moms på kulturområdet. De svenska konstnärsorganisationerna är ense om att man bör utnyttja den möjlighet som finns i direktivet till en lägre momssats på varor och tjänster inom kulturområdet. En låg moms på kulturområdet är också vanligt förekommande i övriga EU-länder. Om skulle välja att inte låta kulturområdet åtnjuta en lägre momssats, kommer detta att få negativa konsekvenser ur ett europeiskt och internationellt perspektiv, eftersom den inre marknaden och rörligheten på kulturområdet skulle motverkas. En enhetlig reducerad kulturmoms måste också ses i ljuset av att man avser att utvidga kretsen av momspliktiga. Om skatteunderlaget breddas kompenseras det eventuella inkomstbortfall för staten som skulle kunna bli resultatet genom att momsen sänks på en del håll inom kulturområdet. Enligt KLYS innebär en generell reducerad kulturmoms om inte en särskilt betungande kostnad för staten. större perspektiv inbringar inte mervärdes-skatt på kulturområdet några nämnvärda intäkter. () uttrycker sig också positivt till en justering av mervärdesskatte-reglerna för konstnärers omsättning som kan medföra större enhetlighet i hanteringen för skattemyndigheterna. Beträffande momshantering på kulturområdet efterlyser KLYS en rikstäckande samlad kompetens inom RSV i likhet med den artistavdelning för kulturarbetares deklarationer som håller på att starta upp igen på i . En sådan enhetlig hantering av kulturarbetares skattefrågor efterlyses också av utredare i den remitterade utredningen 2003:21 Konstnärerna och trygghets-systemen. Vi vill varna för den rensning av momsnedsättningarna i som föreslår i sitt betänkande SOU 2002:47 Våra skatter. Mot bakgrund av det ovan anförda är det starkt motiverat att behålla en differentiering mellan en lägre kulturmomssats och en normal-skattesats. KLYS vill också framföra att vi anser att beslut i fråga om de förslag som läggs i SOU 2002:74 Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv beträffande slopande av generell momsfrihet för allmännyttiga ideella föreningar på kulturområdet samt för upphovsmans försäljning av konstverk bör avvakta och samordnas med resultatet av den aktuella mervärdesskatteutredningen. Beskrivning av problemområden, framför allt sådana som kan lösas genom utvidgning av den 6-procentiga momsen till det övriga kulturområdet Gränsdragningen mellan överlåtelse eller upplåtelse av rättigheter på och utövande konstnärers momsfria framförande av upphovsrättsligt skyddade verk De tillämpningsproblem som föreligger på scen- och medieområdet sammanhänger i första hand med att en utövande konstnärs framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk är undantaget från momsplikt. Denna tjänst är nära förknippad med bl a upplåtelse eller överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av sådant framförande, som beskattas till en reducerad skattesats om . Ett exempel på denna gränsdragningsproblematik är när en skådespelare ska läsa in en dubbad text till en tecknad film. Skådespelaren fakturerar filmbolaget moms då han anser att det är rätten att utnyttja inspelningen av hans inläsning som han säljer. anser istället att tjänsten delvis ska anses avse ett framförande av en utövande konstnär, vilket är undantaget från skatteplikt. Detta ställningstagande från skattemyndighetens sida medför att kunden inte kan få avdrag för hela den debiterade momsen och eventuellt drabbas av ett 20 procentigt skattetillägg på felaktigt avdraget belopp. blir artistens omsättning med detta synsätt delvis undantagen från momsplikt vilket i sin tur leder till en begränsad avdrags-rätt och en komplicerad fördelning av den ingående moms. Mot denna bakgrund anser KLYS att ett slopande av det nuvarande undantaget från skatteplikt för utövande konstnärers framförande av ett konstnärligt eller litterärt verk skulle innebära en betydande förenkling av regelsystemet. KLYS vill framhålla att ett upphävande av detta undantag från skatteplikten förutsätter att man även i fortsättningen tillämpar en reducerad momssats om . Att ta bort undantaget som man inför en normalmomssats om skulle få mycket negativa effekter på kulturområdet. Gränsdragningen mellan Artistbolag och Produktionsbolag en utövande konstnär framför ett verk i en situation där framförandet tillhandahålls genom ett bolag som ägs och drivs av artisten så ska detta framförande, såvitt KLYS förstår, vara momsbefriat, eftersom framförandet då sker genom ett s k Artistbolag. I det fall ett framförande sker genom ett bolag som inte ägs och drivs av artisten så ska framförandet, även om det sker i artistens namn, vara fullt ut momspliktigt, d v s . Man kan tänka sig ett antal fall där tolkningsfrågor kan uppstå vad gäller ägandet och innebörden av att bolaget drivs av artisten respektive av annan. Dessa frågor är ännu inte besvarade av rättspraxis och det är troligt att detta leder till rättsosäkerhet och svårigheter både för konst-närerna och skattemyndigheten. KLYS föreslår därför att konstnärliga framföranden som tillhandahålls genom ett bolag, oavsett om det är ett Artistbolag eller ett Produktionsbolag, ska beskattas med 6-procentig moms. Gränsdragningen mellan entréavgift till konsert respektive danstillställning Entréavgift till konsert beskattas med en reducerad moms om medan den till danstillställning beskattas . Om en arrangör anordnar en konsert med en musikgrupp och publiken ges möjlighet att dansa anses det huvudsakliga syftet med arrangemanget vara musikgruppers framträdande och 6 procents moms ska tas ut på entréavgiften. Om det däremot är fråga om ett dansband anses det inte längre vara fråga om en konsert utan det huvudsakliga syftet med arrangemanget anses istället vara att bereda publiken tillfälle att dansa, varför entréavgiften i sådant fall ska beskattas . Frånsett den orättvisa som vi anser ligga i denna reglering finns också här ett gränsdragnings-problem som är uppenbart och som ökat med den utveckling som finns på denna del av kulturområdet. De renodlade danstillställningar som var vanliga har ersatts av evenemang som framstår som mer blandade och ur momssynpunkt mer svårdefinierade. KLYS anser därför att Mervärdesskattelagen bör utformas så att alla typer av kulturella framträdanden och artistframträdanden omfattas av den lägre momssatsen på . KLYS medlem har ett stort antal medlemmar som arbetar med beställningsproduktioner av olika slag. Det är i detta sammanhang ofta fråga om medlemmar som både komponerar och spelar in musik. Frågan uppkommer här om det rör sig om en transaktion som utgör en upplåtelse av rättigheter med kulturmoms om eller om en försäljning av en tjänst som skall vara momspliktig . Denna fråga kan ofta inte med säkerhet besvaras av någon och de svar som ges är teoretiska tolkningar som ändå lämnar frågeställaren i en fortsatt situation av rättsosäkerhet. En generell tillämpning av en 6- procentig momssats i dessa fall förordas av KLYS. Momsplikt för upplåtelse eller överlåtelse av rättigheter För upphovsrättsorganisationerna, t ex COPYSWEDE, har problemen främst varit av övergångsnatur. Genom att själva och med hjälp av utomstående momsexperter noggrant gå igenom aktuella frågeställningar har problemen kunnat lösas. Samarbete har också skett inom kultursektorn. Några gränsdragningsproblem har inte förekommit för COPYSWEDEs del, i vars verksamhet rättigheter med olika mervärdessatser representeras, men en skattesats om har kunnat användas med hänvisning till huvudsaklighetsprincipen. Bildkonstnärer måste hålla reda på inte mindre än fyra olika momssatser i sin konstnärliga verksamhet; för konstnärs egen försäljning av konstverk /år, för konstnärs egen försäljning av konstverk för eller mer, för upphovsrättsersättningar, för försäljning av konstverk genom konstnärens bolag, för utställningsersättningar och för utsmyckningar på offentliga byggnader (betraktas som byggnadstillbehör i skattesammanhang och inte som konstverk). Se vidare svar från KRO/KIF. Även om den 25 procentiga momsen på fotografier inte inneburit några större gräns-dragningsproblem för industri- och reklamfotografer har den höga momssatsen alltid upplevts som diskriminerande och konkurrenshämmande bland fotografer som arbetar med utställning och försäljningsverksamhet av egna fotografiska verk. Det skulle förenkla betydligt för fotografer om man slapp bedömningen av huruvida ett fotografi är ett konstverk eller inte. Exempel: momsbeläggs utställningsbilder, typ Årets bild, på medan bilder som ställs ut på beläggs med 6 procents moms. Dessutom förfördelas fotografer i jämförelse med illustratörer för jämförbara uppdrag. Eftersom EG-direktivet ger utrymme för en momssänkning av fotografier vill KLYS därför förorda att denna möjlighet utnyttjas i Mervärdesskattelagen så att momssatsen för fotografier sänks till . Se vidare Svenska Fotografers förbunds svar. Konstnärsorganisationernas tillämpning av reglerna KLYS medlemsorganisationer assisterar och företräder ofta medlemmar i skattefrågor, vilket innebär att de angivna frågorna utgör en betydande del av förbundens verksamhet. Det är för KLYS önskvärt att ändringar genomförs för att skapa ökad tydlighet och minska den rättsosäkerhet som råder . Det är dessutom för KLYS medlemsorganisationer en resurs-fråga att man måste ägna mycket tid åt frågor som har sin grund i en rättsosäkerhet som måste bedömas som oacceptabel för alla inblandade parter. En enhetlig reducerad momssats om skulle avsevärt förenkla konstnärsorganisationernas hantering av momsärenden. Även köpare av varor och tjänster inom kulturområdet upplever problem med nuvarande system bl a eftersom det inte föreligger avdragsrätt för debiterad utgående moms som avser tjänst som är undantagen från momsplikt eller för debiterad utgående moms till för hög procentsats. Vid ett flertal tillfällen har också godtroende köpare påförts skattetillägg på grund av felaktigt redovisad ingående moms. Andra positiva eller negativa effekter Generellt kan sägas för hela kultursektorn att förändringarna i momslagstiftningen har inneburit ytterligare administration. Relativt små inkomster drabbas av ett alltmer komplicerat momssystem. Momssystemet inom kulturområdet skulle dock förenklas betydligt om en enhetlig kulturmoms införs om . Positivt för upphovsrätts-organisationerna har varit att avdragsrätten för moms har sänkt kostnaderna för dessa och de har därigenom kunnat betala ut högre ersättningar till rättighetshavarna, upphovsmännen och utövande konstnärer. Även om moms inom kulturområdet normalt uppfattas som något negativt kan det för vissa kulturskapare vara positivt, t ex för de kulturskapare som har höga ingående momskostnader, exempelvis frilansare av olika slag (tecknare, journalister m fl), vissa bildkonstnärer, fotografer m m, d v s sådana grupper av kulturskapare som har möjlighet att kvitta sin utgående moms. Det är dock önskvärt att momssatsen för alla dessa grupper är låg, d v s inte högre än .