sou · GQB394 · 2003-01-01 00:00:00 — Sedan det hade blivit känt att personen var medlem av avslogs ansökan. Beslutet överklagades hos Kungl. Maj:t, som dock ej ändrade beslutet med motiveringen, bör få tillfälle att nå- got mogna innan han deltar i FBU verksamhet.161 1575:721 d, , Månadsöversikt . 15850:8130, , 24/2 1956. Material i ärendet inkom till Statspolisen i 12/5 1956. 15950:83/1, löpnr.1, . 1605:73/160, , Meddelaren E, 16150:83/1 löpnr. Brevväxling med överstelöjtnant inri- kesavdelning. Försvarsstaben begärde 19/11 1956 personkontroll av Vikingmedlemmen . Denne förekom i tredje rotelns centralregister. Följande framkom: Den förtrolige meddela- ren D, vilken betecknas som fullt tillförlitlig, meddelade den 20/1 1956, att N.N. var med- lem av . I mappen D 5:73/208 finns ett flertal brev från ungdomar som bildat av- delningar i olika delar av . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism för lag och rätt liksom kampavdelningen existerade under en mycket . Redan den 13 janu- ari 1956 tycks föreningen ha haft sitt sista möte.162 3.3.6Namipartiet, Reformekonomerna, Namipartiet, grundat av civilingenjören (P 3899) och med sångaren och köpmannen (H A 771/55) som partisekreterare, framträdde . En omdaning av samhällets ekonomi stod bl.a. på programmet. Partiet, som var klart nazistiskt, gav ut skrifter i ekonomiska äm- nen. Man hade sin partilokal på i . Partiet ansökte om att få ställa upp i 1956 och val men fick inte ihop tillräckligt antal medlemmar för att godtas. Statspolisen hade en ganska omfattande bevak- ning av partiet och dess ledning. Promemorior upprättades över Fliesberg och . Uppgiftslämnare var bl.a. anställda vid carsteatern, där var anställd. Partilokalen, som på samma gång var bokhandel för NAMI- partiets och annan nazistisk litteratur, övervakades vid flera tillfäl- len 1957 och 1958 likaså partiets möten. Så bevakades t.ex. partilo- kalen den 30/11 1957 kl. 1430-2000 och den 9/12 kl. 1900-2140. Kontroll av bilar skedde mot bilregistret. Partiet uppmärksammades i månads- och kvartalsöver- sikter. I månadsöversikterna 1956 rapporteras helt kort om verk- samheten. förbinds ett skott på 2. kammarens läktare med Namipartiet. Sambandet förnekas av . Enligt decemberöversikten 1956 har ett ungdomsförbund, , bildats. Uppgiften kommer från partiets tidning väl. Man har finan- sieringsproblem. nämns partiet mycket sporadisk. En uppgift om att partiet skulle ha 1000 medlemmar kommenteras så- lunda torde dock få tagas med allra största reservation. Lands väl har endast kommit ut med ett halvårsnummer 1957". nämns att Lands väl utkommit med några nummer. utkom tidningen inte alls. I övrigt framhålls i huvudsak partiets dåliga ekonomi. Fliesberg har givit ut en korrespondenskurs 16350:3/3 a, löpnr. 1 och 2, Namipartiet, . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Tredje kvartalet 1960 noteras att partiet har affischerat i sin lo- kal. Reformpartiet har bildats med som ledare. Man bedömer att Fliesberg står bakom partiet. Lokalen på Sveavä- gen måste lämnas av ekonomiska skäl. Partiet finns med i översikterna 1961 men bedöms ha mycket litet verksamhet. Man kontrollerar dock alltjämt ledningen för partiet. Så konstateras att har spritt flygblad riktade mot Regeringens ekonomiska politik. konstaterades att partiet i stort sett hade upphört bytte Reformpartiet namn till Reformekonomerna. Man var aktiv under andrakammarvalet och sände ut valsedlar. Under 1966-1968 konstaterades att Namipartiet och Reformekonomerna hade delat ut flygblad och spritt främlingsfientlig propaganda. I övrigt förde det en mycket tynande tillvaro. återfanns som redaktör för tidningen partorgan för Opinionsgruppen för skärpt filmcensur som enligt uppgift skulle ha 100000 sympatisörer.164 En hel del kortlivade naziströrelser uppmärksammades av Säker- hetspolisen. dök en ny rörelse upp för folk- upplysning med I.D. (P 4108) som rektor. var en sedan ti- digare känd nazist som ägde konditori Bellevueterrassen, en ofta använd möteslokal för Nysvenska rörelsen och Nordiska riksparti- et. höll konditoriet under uppsikt. Nazisten och donatorn , som ekonomiskt stödde olika nazistorganisatio- ner, syntes ofta på Bellevueterrassen enligt polisens uppgifter. Föreningen kom ut med ett nummer av tidningen . För- utom på Bellevueterrassen hölls möten i en särskilt inredd källarlo- kal, . Bellevueterrassen och denna lokal liksom I.D. själv bevakades ganska kontinuerligt av säkerhetspolisen och särskilt . Den sista uppgiften om rörelsen är från , då I.D. höll föredrag på . Mötena var normalt ganska fåtaligt besökta. I all- mänhet rörde det sig om mellan fem och tio personer. En hel del av dem var ungdomar. Identifieringar gjordes bl.a. med hjälp av bilre- gistret. Flera av mötesdeltagarna var redan registrerade som nazis- ter. Man kunde också konstatera att flera av de närvarande ungdo- marna tillhörde de vänsterradikala kretsar, som brukade proteste- 164 5:721 d, , Kvartalsöversikter, andra och tredje kvartalen 1968. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism ra vid nazistmötena. Det tycks aldrig ha blivit klarlagt av polisen, vad som avhandlades vid mötena. övervakades lokalen på mellan klockan 1700 och 2130. Fem personer anlände. På grund av att gardinerna var fördragna fönst- ren kunde inte några iakttagelser göras beträffande lokalen och den eventuella verksamheten som förekom där. Varning för plugget utdelades utanför Enskilda gym- nasiet . förhördes om detta och om rörelsen. Flygbladsutdelare var en lättmatros, som vid förfrå- gan uppgav att han var ledare för nyhedniska fascist- partiet . Av SÄPO-översikten framgår att I.D. hade ordnat ett offentligt möte i . Talare var Lun- dehäll och I.D. Cirka 50 personer var närvarande. I.D:s framträ- dande var pinsamt. I rapporten från nämns Nationella nyhedniska fascistpartiet och dess ledare . som hade spritt nynazistiska skrifter i . ansågs vara lierade med varandra. Båda bedömdes vara i behov av psykiatrisk vård.165 3.3.8Carlbergska stiftelsen, Samfundet för samtidshistorisk forskning Den förmögne civilingenjören, fastighetsägaren och f.d. gymnasten (P 398) var under sin livstid en stor donator. medverkade han till den stora Carlbergska donationen till och 1934 donerade han sin egendom Lillsved till . var en ivrig nazist och stödde ekonomiskt flera nazistorganisationer. Hans stöd var avgörande för deras överlevnad. Han startade bl.a. bokförla- get och var efter kriget verksam inom för barn. Han byggde upp en stor unik boksamling av modern, främst nazistisk litteratur och grundade , som skulle för- valta boksamlingen. var själv stiftelsens ordförande till sin död . Ordförande efter död blev ungdomsvännen, greven och kommendörkaptenen 16550:727, löpnr.1, , PM och rapporter 19/10 30/10, 2/11 1962, 7/3, 4/4, 5/4, 18/4, 24/4, 8/5, 9/5, 4/9 1963. 5:721 d, , Kvartalsöversikter, fjärde kvartalet 1962, . och se K. A. , Överklass, nazism och högerextremism, 1945-1995, 1998, s. 165 f.f. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism , gift med , den drivande kraften bakom för barn. efterträddes av den unge nazisten , som redan under livstid hade arbetat med utveckling. G. Mi- chanek och för en nazistcentral vars huvudman var den kände nazisten , alltså . Ett större vapenlager skulle finnas i stiftelsens lokaler, 23. Dessutom fanns uppgifter om en va- pengömma i Marma i . Den som hade överlämnat uppgif- terna till journalisterna var en f.d. medlem av stiftelsen. informerade rikspolischefen om naziligans sprängning. kommenterar i sin dagbok: Vilken skam för hela vårt folk att vi i denna dag har organisationer med som ideal och vilken skam för de svens- ka myndigheterna att det är som spränger ligan. Tilläg- gas kan att efter besök uppvaktades av 25 holländska bagare, som tackade för att skänkt bröd till av nazisterna terroriserade folk - verk- ligen en kontrast.167 Det skulle snart visa sig att det knappast var någon liga som hade sprängts, och att Säkerhetspolisen hade ganska gott grepp om verksamheten. hade journalisten skrivit om i och då också berättat om att läroverksungdom samlades till möten i stiftelsens lokaler. Denna information hade den gången inte väckt någon större sensation. blåstes affären upp stort i bl.a. med bilder av klädd i full nazistmundering. Säkerhetspolisen gjorde husrannsakan hos stiftelsen och fann en del vapen och ammunition. an- hölls och häktades. Han och sex andra medlemmar av stiftelsen hördes av polis och säkerhetspolis. Alla släpptes efter förhören. De utförliga förhören återfinns i Carlbergska stiftelsens akt. De flesta av de förhörda var redan tidigare registrerade nazister och hade personakter hos . Listor över medlemmar påträf- fades hos . Även andra personer, som tillhörde stiftelsen, liksom personer som endast lånat böcker ur förhördes. Kopplingar till föreningen och S:t Michaelsorden konstaterades. 167 , kopia hos . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism misstänktes för olaga vapeninnehav och olaga kårverk- samhet. Han anklagades för högmålsbrott men dömdes slutligen till 30 dagars dagsböter för olaga vapeninnehav. Västgötaklimax enligt översikt . Affären väckte stor uppmärksamhet både i och utlandet. Händelsen debatterades i , där man bl.a. frågade sig om polisen hade tillräckliga resurser för att övervaka extremistiska or- ganisationer och om skolorna bedrev någon undervisning om na- zismens illdåd, se mera härom nedan. Delar av pressen anklagade för passivitet, då det gällde att observera och ingripa mot nazistorganisationer som . sammanställde en prome- moria med anledning av detta. I promemorian framhölls att en be- skyllning om passivitet var missvisande. Den nazistiska rörelsen hade ägnats allt det intresse som en begränsad säkerhetsstyrka, som vårt land förfogar över, kan anses ha råd att ägna åt en extre- miströrelse av så obetydlig omfattning, som nazismen faktiskt har varit efter . I promemorian lämnades också en redogörelse över de existerande nazistorganisationerna. Efter Expressenaffären bytte stiftelsen namn till Samfundet för samtidshistorisk forskning. stämde sedermera Ex- pressen och flera andra tidningar för brott mot tryckfriheten och förtal. I de flesta fall blev det förlikning. Affären debatterades livligt i pressen och behandlades bl.a. i den kommunistiska tidskriften . Tidskriften vände sig till Sä- kerhetspolisens chef, , med ett antal frågor med anledning av uppgifter om, att några polismän skulle ha varit med- lemmar i . Frågorna gällde i korthet var upp- gifterna sanna, och om så var fallet, vad hade polisen vidtagit för åtgärder? Vad gjordes från högsta polisledningens sida för att und- vika att nazistinfluerade personer fick tjänst inom polisen alterna- tivt för att skilja dem från deras tjänst, om det uppdagades att de tillhörde en nazistisk organisation? svarade utförligt i samma nummer av tidskriften. Han förklarade bl.a. att en polisman hade avstängts från sin tjänst, sedan det blivit känt, att han hade vissa kontakter med stif- 168 P 7029 löpnr. 1-5, , , Vad är känt om de olika nazistiska sam- manslutningarna?, PM 25/5 1965. 5:721 d, , Kvartalsöversikter andra och tredje kvarta- len 1965, första och fjärde kvartalen 1966, första, andra och fjärde kvartalen 1967. kom att sedermera driva nattklubben 62 tillsammans med sitt juridiska om- bud . Polisen gjorde razzior där mot illegal sprit m.m. lämnade och bosatte sig i i samband med rättegång i nattklubbsaffären, kvartals- översikt . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Han hade sedan återinträtt i tjänst, efter det att förhållande- na gällande hans engagemang hade klarlagts. gav också en utförlig redovisning av polisens kontrollåtgärder vid anställning av polismän.169 Det är intressant att konstatera att varken P.G. eller nämner ett ord om Lundahlaffären i sina memoarer, den affär som dock väckte så stor medial uppmärksamhet.170 3.3.9Övriga organisationer som redovisas i översikter 1955-1968 Något skall sägas om övriga högerextremistiska och nazistiska or- ganisationer, som redovisades i månads- och kvartalsöver- sikter för . Vissa av organisationerna hade följts av alltsedan . Man fortsatte att kontrollera dem, även om det måste ha varit ganska uppenbart, att de ej skulle kunna hota rikets säkerhet. Detta gällde organisationer som Försvarsfrämjan- det, och S:t Michaelsorden. Or- ganisationerna redovisades i månads- och kvartalsöversik- ter. Motivet för detta bör ha varit att informationen om de extre- mistiska organisationerna skulle vara så heltäckande som möjligt. Därtill kom att det för alla nazistiska och högerextremistiska orga- nisationer, stora som små, gällde att medlemmarna rörde sig mellan organisationerna. Andra var organisationer, som bara tycks ha existerat under nå- got eller . Det var organisationer som Fosterländska fron- ten, för rättsskydd, Fri front, Landsbygdens sam- lingsparti och . för barn hade en något annorlunda struktur och inriktning än de övriga. hade god kännedom om organisationen och dess medlemmar, som var gamla kända na- zister och nazistsympatisörer. Den drivande kraften bakom kom- mittén var grevinnan med känd nazistisk inställning. Ordförande var översten . G. Nordenswan och sekreterare . Organisationen stod bakom stora penninginsam- lingar till barn alltsedan 1945. Man hade kontakt med 169Tidssignal nr 13, 1965, HSC 199/65, . Tidssignals ansvarige utgivare var registrerad i centralregistret, P 2967. , Säpochef 1962-1970, 1988. , , Utan omsvep, 1990. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism olika västtyska nazistbetonade organisationer. Det förefaller som om hölls under bevakning ända in . 171 Verksamheten tycks ha upphört i samband med död . Det till nära knutna Försvarsfräm- jandet redovisades i översikterna . F.d. översten var ordförande i och redaktör för dess tidning försvar I översikten framhölls att Försvarsstaben hade tagit avstånd från Försvars- främjandet som ej ansågs representera försvarsintresssen. dog och till hans efterträdare utsågs översten den under kriget kände radiomajoren. I översik- ten redovisas syn på För- svarsfrämjandet som en nynazistisk organisation, att många artiklar i Effektivt försvar och Folkförsvaret är skrivna av höga officerare och slutligen att tidskrifterna fanns på officersmässarna. Åter framhålls att militärledningen hade tagit avstånd från främjandet och dess tidskrifter. Fosterländska fronten bildades i samband med upplös- ningen av Nationella Frihetsrörelse. E. stod bakom även den organisationen, som tycks ha upphört redan året därpå. 3.4.1Kvartalsöversikterna och Anvisningar för den polisiära säkerhetstjänstens register, personalkontrollen m.m. (HT 16, HT 19) Kvartalsöversikter upprättades för de tre första kvartalen 1969 och gavs ut på samma sätt som . Den Personalkontrollkungörel- se som trädde i kraft ändrade förutsättningarna för förande av polisregister m.m. inom den särskilda polisverksam- heten. Detta påverkade utgivning och delgivning av kvartalsöver- sikterna. Av översikten framgick att över- sikterna fr.o.m. fjärde kvartalet 1969 skulle få en ny utformning. Deras omfattning och inriktning var föremål för prövning. 171 P 398 löpnr. 4, C.E. , , PM 5/2 1962. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism skulle i fortsättningen endast tillställas säkerhetsavdelningens egna enheter. Det skulle dröja till 1971 innan översikterna åter började ut- komma. Sambandet med ikraftträdandet av HT 16, Anvisningar för den polisiära säkerhetstjänstens register, personalkontrollen m.m. , är klart. I översikten framhölls att översikterna presenterades i något annorlunda form än tidigare med hänsyn till de ändrade arbetsuppgifterna som avdelningen fått bl.a. genom tillkomsten av ." Inom vissa områden uppgavs uppgifterna vara ofullständiga på grund av bristande underlag. Att aktivitet inom ett visst område inte redovisades, behövde inte innebära att sådan inte hade före- kommit. Översikterna kom ut . Ett uppehåll gjordes 1973. utkom fyra översikter. Sedan regeringen utfär- dat nya direktiv beträffande tillämpningen av personalkontrollkun- görelsen och tjänsteföreskrifter HT 19 utfärdats, kommer kvartals- översikter att åter distribueras. Upplagan blir emellertid begränsad och någon delgivning utanför säkerhetsavdelningen planeras ej. Att det verkligen var fråga om en mycket begränsad upplaga framgår av ingressen till kvartalsöversikten nr. Re- spektive länspolischef borde underrättas om att utgivningen åter- upptagits, och att sektionens exemplar kunde ställas till förfogande för kännedom.172 Källor till kvartalsöversikterna var som tidigare, den nazistiska pressen, rapporter och PM från bevakningar av möten i och ute i landet, uppgifter från meddelare samt kvartalsrapporter från säkerhetspolisens lokalavdelningar.173 Enligt HT 16 fick personer tillhörande följande nazistiska or- ganisationer kontrolleras av Säkerhetstjänsten och registreras, , Frisinnade unionspartiet/Nordisk ungdom och Nysvenska rörelsen. I HT 19 utfärdad av återfinns . Nysvenska rörelsen och Frisinnade unionspartiet har utgått medan den högerextremis- tiska allians har tillkommit. Frisinnade uni- onspartiet var vid i stort sett utplånat. 172HT 16, HT 19. 173Lokalavdelningarnas insända kvartalsrapporter återfinns i fördelade efter JWK-systemet enligt gällande arkiveringsregler. Materialet tycks dock inte vara heltäckande. Detta kan bero på att inte alla rapporter har arkiverats. Formuleringar i rapporterna tyder på att kvartalsrapporter inte alltid har sänts in. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Vid den presentation av HT 19 som chefen för ningen, , gjorde vid en konferens med sektions- och rotelchefer den 4 - angående uppföljning av de politiska ytterlighetspartiernas verksamhet, togs frågan upp, varför Demokratisk allians hade införts i HT 19. Eftersom ingenting i or- ganisationens program tydde på en samhällsomstörtande inrikt- ning, hade många ställt sig den frågan. Ett skäl som hade angetts var, att det hade konstaterats att Demokratisk allians registrerade vänstergrupper och deras eventuella beväpning.174 Enligt hade ansett, att Demo- kratisk allians ej fyllde måttet och anmält detta för regeringen. Man var alltså inom regeringen helt medveten om inställning i frågan. förklarade vidare, att han hade fram- fört för regeringen att om Demokratisk allians skulle vara med, då borde samma sak gälla för de förenade FNL-grupperna. I den fortsatta, livliga diskussionen argumenterade en av delta- garna mot att Demokratisk allians förekom på listan bl.a. med föl- jande ord: Man får en otrevlig känsla av att, bara därför att det gäller högerkanten så kunde man ta med den här organisationen för att få viss jämvikt. Man ställde inte något krav på samhällsfarlighet bara därför att det råkade vara på högersidan. VPK som är klart re- volutionärt borde vara med om nu DA skall finnas där. På detta svarade , att han inte kände till regeringens motiv. Han re- dogjorde för de diskussioner beträffande nazistiska och andra or- ganisationer på högerkanten, som föregått för- slag till regeringen . Man tog bort en- och två- mannapartierna. Om detta hade det inte varit mycket diskussion. Det var helt klart att endast skulle vara med. När det gällde Demokratisk allians fanns det en hel del fråge- tecken framhöll . Härefter följer en något skruvad motiver- ing, som kan vara värd att citera, eftersom den ger belägg för kritiken om något slags jämviktstänkande mellan kommunistis- ka och nazistiska rörelser vid upprättandet av HT 19: ...inte så att organisationen var fylld av revolutionärer, men det fanns vissa figu- rer som uppträtt en smula underligt. Det var bl.a. en officer i som dömdes för olaga vapeninnehav av sprängämnen och där man i varje fall i tidningar uppgav att han hade anknytning till Demokratisk allians. Jag vet inte riktigt hur det var med detta, men ett visst samband fanns mellan honom och Demokratisk allians. En tunn motivering är väl det minsta man kan säga. 174 5:720/6, 1965-1980, löpnr. Diskussionen om HT 19 refereras efter Protokoll från konferensen 4/12-6/12 1973 upprättat . Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism Man kan spekulera över varför Nysvenska rörelsen vandrade ut och in i anvisningarna. Organisationen upptogs i HT 16, utfärdad , utgick i HT 19 utfärdad men återinfördes genom tilläggsbestämmelser . förklaring att en- och tvåpersonspartier ej hade tagits upp är knappast relevant för Nysvenska rörelsen. Organisationen var troligen den största av de högerextremistiska rörelserna. Det kan vara svårt att förstå varför NSR överhuvudtaget fanns med. Ingen- ting tyder på att denna korporativistiska rörelse med starka natio- nalistiska inslag planerade att störta det bestående samhället och således utgjorde ett hot. Några motiveringar till, varför Nysvenska rörelsen återinfördes efter mindre än , har jag inte funnit. Även här insmyger sig lätt tanken om balans mellan höger- och vänsterorganisationer. Det kan vara värt att notera att ej nämnde ett ord om Nysvenska rörelsen vid konferensen . Det bör rimligtvis då ha varit känt att organisationen skulle återinföras . förekom 95 personer tillhörande Ny- svenska rörelsen i centralregister. Motsvarande siffror var för 46 och för Demokratisk allians 17. 1985 hade motsvarande siffror sjunkit till 39 respektive 38 och 5.175 3.4.2Nysvenska rörelsen, Europeiska sociala rörelsen kan man se tecken på en ökad konkurrens mellan Nysvenska rörelsen och . Nysvenska rörelsens och Nordiska offentliga mö- ten, riksstämmor och kongresser övervakades på samma sätt som . Personal från Säkerhetspolisen beord- rades att övervaka mötena från utsidan och rapporter över iaktta- gelser insändes till Säkerhetsavdelningen. Så översändes t.ex. rap- port från Nysvenska rörelsens riksstämma den 16 till med förteckning över identifierade deltagare samt fotografier, 43 identi- fierade och 25 oidentifierade. Fotografierna hade tagits från dolda observationsplatser. Fotografierna översändes med uppmaning om identifiering av de oidentifierade och att uppgifterna skulle åter- sändas till Malmöavdelning för vidare distribution. 175 Personalkontroll 30 juni 1996, Rapport till regeringen av beslutad , bilaga 16. Säkerhetstjänst, nazism och högerextremism teckningen har de flesta namnen påförts uppgift om registrering. 176 Stämmorna bevakades av ett par, tre man från Malmöavdelningen. Firandet av fortsatte och övervakades som . Liksom tidigare representerade deltagarna olika na- zistiska och högerextremistiska organisationer. samlades nysvenskarna vid på . firades stats- kupp med samling på för marsch till . Även dessa möten övervakades. Ett allt viktigare syfte med bevakningen tycks ha varit ordningens upprätthållande. Bråk upp- stod med främst vänstergrupper. hade Malmöavdelningen en meddelare X, som kunde berätta om NSR:s inre förhållanden. Det fanns en radikalare grupp inom rörelsen, som sökte göra sig gällande. Trovärdigheten av X kan inte f.n. bedömas men han kommer från en mycket god fa- milj.178 Uppgifterna om en radikalare grupp inom Nysvenska rö- relsen togs upp vid sektions- och rotelchefskonferensen i novem- ber 1970. Det framhölls att det inom rörelsen fanns en fraktion, som ansåg att organisationens program var för tamt, och att man önskade få ett program, som var mer likt nazismens. Gruppen be- stod av 25-50 personer med en oidentifierad dansk medborgare som politisk inspiratör och idégivare. Enligt meddelaren skulle samma grupp ha planerat att likvidera vid dennes besök i . Man fann bevakningen av hans besök för stor och avstod. De här uppgifterna förefaller i högsta grad märkliga. Inga uppgifter har påträffats om hur dessa uppgifter vär- derades. Enligt rapport från Malmöavdelningen var Ny- svenska rörelsens aktiviteter inom ganska omfat- tande. Man demonstrerade mot invandring och mot slapphet mot kriminella. förde däremot en tynande tillvaro. Vid de fåtaliga möten som hade utannonserats och som följts av Malmöavdelningen hade anslutningen varit närmast obefintlig. En meddelare Y, överlämnade upp- gifter om Nysvenska rörelsens utländska kontakter. Y uppskattade Nysvenska rörelsens medlemsantal till cirka 600.