sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Det kan alltså bli nödvändigt att se över och komplettera begrepp som bransch för att få en relevant analysmöjlighet av det svenska näringslivet. Specialiseringen gör också att det blir allt svårare att bestämma aktiviteten. Den svenska textilindustrin består i princip av design- och utvecklingsföretag, som har som affärsidé att tillverka och sälja kläder. Designen och utvecklingen sker i , medan själva tillverkningen av kläderna läggs ut på entreprenad i ett land med lägre produktionskostnader. Hur skall då aktiviteten i det svenska företaget beskrivas? Är detta ett tillverkande företag eller ett tjänsteföretag? Var går gränsen för den ena eller den andra klassi- ficeringen? Denna typ av specialisering har blivit allt vanligare. Även denna globaliseringseffekt gör att statistikens begrepp och klassifikationer blir irrelevanta för uppgiftslämnarna. Många under- sökningar är antingen inriktade på enskilda branscher eller använ- der branschanpassade blanketter för att få in detaljerad information som är relevant för olika branscher. Den nu beskrivna effekten av specialiseringen innebär också att denna typ av datainsamling blir svår att vidmakthålla, då det kan finnas företag som kommer att hänföras till en viss bransch utan att de för den skull med nödvän- dighet uppvisar de egenskaper som ett typföretag i branschen upp- visar. För att möta dessa förändrade förutsättningar måste statistik- insamlingen anpassas. Nomenklaturer och standarder måste anpas- sas till ett globaliserat näringsliv där varor och tjänster produceras blandade. Det måste emellertid också finnas beredskap och förut- sättningar att göra ad hoc-artade undersökningar som baseras på andra begrepp än de gängse klassifikationerna för att kunna mäta och spegla de nya produkter etc. som kommer fram. Företags- registret måste i högre grad anpassas till de snabba strukturföränd- ringar som sker och förmedla dessa ut i statistikproduktionen. Kunskaperna hos statistikproducenterna om företagens och kon- cernernas sammansättning och förändring måste utvecklas. Be- grepp som bransch måste anpassas och kanske kompletteras för att ge vettiga analysmöjligheter. Den strikta uppdelningen i varor och tjänster kan inte vidmakthållas utan måste ersättas eller komplet- teras med ett statistiksystem som kan belysa helheten i företagens verksamhet utan dubbelräkningar eller undertäckning. De ökade svårigheterna att statistiskt mäta olika företeelser inne- bär i många fall också ökade svårigheter för uppgiftslämnarna. Upp- delningen på vara/tjänst eller svenskt/utländskt kan i många fall kräva ett merarbete för uppgiftslämnarna. I vissa fall blir det nöd- vändigt med uppskattningar eller särskilda beräkningar. rationaliserar företagen sin administration. Uppgiftslämnarkostna- derna kommer därmed i fokus. En effekt är ett ökat motstånd mot att lämna statistikuppgifter till myndigheterna med ökande bortfall och ökande kostnader för uppföljning som resultat. Därmed för- sämras kvaliteten i de olika statistiska undersökningarna och i slut- ändan även i nationalräkenskaperna. För att öka villigheten att lämna efterfrågade uppgifter måste kraven anpassas till den uppgiftslämnarkapacitet som finns och till vilka uppgifter som finns tillgängliga hos företagen. Det kan till och med vara nödvändigt att företagsanpassa uppgiftsinsamlandet till enskilda företags förutsättningar, i stället för att som för- söka tvinga in alla uppgiftslämnare i de mallar som de färdiga blan- ketterna anvisar. När det gäller individuellt anpassat uppgiftslämnande är det vik- tigast att börja med de största och mest betydelsefulla uppgiftsläm- Den svenska ekonomin, och därmed också statistiken, är i stor utsträckning beroende av ett mindre antal mycket stora före- tag. Om man kan lösa de problem som de förändrade produktions- förutsättningarna medför för dessa företag, och säker- ställa kvaliteten och konsistensen i dessa företags data, är mycket vunnet. Ett sådant arbete med de största företagen har initierats på SCB och påbörjats i begränsad omfattning. är det viktigt att arbeta med uppgiftslämnarfrågor på två fronter. För att minimera riskerna för bortfall och hålla nere upp- giftslämnarbördan är det också viktigt att arbeta för ett förenklat och standardiserat uppgiftslämnande för små och medelstora före- tag så att inte bördorna på dessa blir orimligt stora. Det är också tydligt att behovet av information om små företag som en särskild grupp ökar, vilket gör att det inte är sannolikt att önskemålen om data för denna grupp av företag kommer att minska i någon av- sevärd omfattning, snarare tvärtom. En möjlighet kan dock vara att i större utsträckning täcka in småföretagen via annan tillgänglig in- formation, t.ex. registerdata i stället för via enkäter även om infor- mationen inte blir lika komplett och detaljerad. Enkäter kan också utformas något enklare och vara mindre omfattande för småföre- tag. Undersökningarna kan också göras mindre frekventa. Krav på ad hoc-artade och företagsanpassade undersökningar inne- bär även speciella krav på de system som skall användas för utveck- ling av elektroniska insamlingssystem. Tillgången till beskrivande data (metadata) om företaget och de variabler man efterfrågar blir en allt viktigare faktor. Med ett väl utbyggt metadatasystem kan datainsamlingsprocessen automatiseras i högre grad än vad som är möjligt . Elektroniska blanketter kan genereras med hjälp av metadata, vilket minskar behovet av IT-relaterade arbetsmoment. Detta kan göra det möjligt att effektivt klara av t.ex. företags- anpassad uppgiftsinsamling och ad hoc-artade undersökningar. Svårigheterna att mäta den ekonomiska utvecklingen och samla in relevant underlag förändras ständigt. En tillbakablick visar att det finns ett stort ackumulerat behov av att anpassa statistiken till effekterna av tjänstesamhället, globaliseringen etc. för- ändras de tekniska möjligheterna oavbrutet i snabb takt. Det är där- för viktigt att kontinuerligt arbeta med dessa frågor. Pågående arbete vid SCB Mot bakgrund av de ovan beskrivna problemen med att samla in underlag enligt statistikens nuvarande avgränsningar och definitio- ner samt det växande problemet med bortfall är det av stor vikt att noga utvärdera de möjligheter och fördelar som informationstekni- ken kan erbjuda. SCB bedriver ett projekt med syfte att samordna utvecklingen av elektroniska inrapporterings- alternativ för i första hand företag. Utbredningen av Internet gör att det finns förutsättningar för att nå de flesta företag via Internetbaserade insamlingssystem. Förutsättningarna för att an- vända elektroniska alternativ varierar dock mellan företagen och pappersbaserade blanketter kommer att finnas kvar även om den totala volymen kommer att minska. kan delas in i två huvudgrupper: admi- nistrativ datainsamling och direktinsamling. Administrativ data- insamling står volymmässigt för den största delen av SCB:s data- insamling och avser uppgifter som hämtas från redan befintliga regis- ter. Direktinsamling avser uppgifter som i olika former samlas in direkt från uppgiftslämnaren. SCB strävar efter att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja administrativt material som finns hos andra myndigheter. Detta görs t.ex. i företagsstatistiken där standardiserade räkenskaps- utdrag från () används för företag med färre än 50 anställda. För att kunna bibehålla och vidareutveckla använ- dandet av administrativt material är det förutom att tillgången till data finns kvar, dels viktigt att SCB är medvetet om och helst kan påverka innehåll och förändringar i det administrativa materialet så att inte kvaliteten försämras, dels att även dataleverantören är med- veten om materialets betydelse för statistikändamål. En metod kan vara att skriva kontrakt med de viktigaste dataleverantörerna om informationsåtaganden och former för SCB:s inflytande på infor- mationsinnehållet i registren. För att uppnå en effektiv och säker dataöverföring mellan myn- digheter är det vikigt att kommunikationen standardiseras. Det myndighetsgemensamma spridnings- och hämtningssystemet (SHS) förväntas här få stor betydelse. är förhoppningen att även företag kan hämta och lämna uppgifter via standardiserad SHS- kommunikation. SCB bedriver provverksamhet med SHS. använder SCB ett antal elektroniska över- föringsmetoder för direktinsamling: Elektroniska formulär baserade på specialanpassade program, webbläsare eller Excel TDE – Entry. Blanketten faxas till SCB där den hanteras direkt av skanningsystemet I för utveckling av system för elektronisk datainsamling finns ca 60 företagsbaserade undersökningar med. SCB uppskattar antalet blanketter som skickas ut till företag till ca 790 000. finns system för elektronisk datainsamling utvecklade för ca 15 undersökningar som vänder sig till företag, kommuner och organisationer. Därutöver finns ett minst lika stort antal undersök- ningar som använder Excel för sin insamling. Exempel på företags- undersökningar med Internetbaserade system är den månatliga el- energiundersökningen, sjuklöneaviseringar och yrkesregistret. In- om företagsstatistiken rapporterar en stor mängd företag in statistik- underlaget via Excelblanketter. Pågående utvecklingsarbete omfatt- ar bl.a. nya system för finansmarknadsstatistiken och delar av betal- ningsbalansstatistiken, vilka SCB övertar från . Till de mer omedelbara och uppenbara fördelarna med elektro- nisk insamling hör minskad risk för fel. Återkontakter med upp- giftslämnarna på grund av felaktigheter i lämnat underlag är en tids- krävande och dyr process för både SCB och uppgiftslämnare. Ut- över minskat behov av återkontakter förväntas detta leda till ökad kvalitet i statistikunderlaget. kan även snabba upp insamlingsprocessen och därmed möjliggöra en snabbare publicering av statistiken. Internetbaserade system ger även möjlighet till en bättre återrapportering till uppgiftslämnaren. En sådan återrapportering kan bestå av olika typer av nyckeltal som är av intresse för uppgiftslämnaren. Ju mer individualiserad denna in- formation kan utformas desto större blir mervärdet för uppgifts- lämnaren. Det är viktigt att uppgiftslämnaren erbjuds en valfrihet vid rappor- teringen. Valfriheten i sig förväntas påverka viljan att lämna upp- gifter positivt. Det som passar för ett litet företag är nödvändigtvis inte det mest optimala för ett stort företag. Exempel på detta är företag som sänder in underlaget via filer. kan här ha önskemål om att använda filöverföringsprogram som finns integre- rade i deras egna IT-system. För ett mindre företag är ofta ett stöd för filöverföring via webbläsaren det mest optimala. att ta hänsyn till de olika överföringsmetodernas lämplighet för olika typer av uppgiftsinlämning. TDE är t.ex. inte lämpligt om an- talet uppgifter som skall lämnas är stort. Vidare måste hänsyn tas till uppgiftslämnarens möjlighet att vara uppkopplad mot Internet under hela inrapporteringsprocessen. För viss uppgiftsinlämning av omfattande art där kanske flera enheter inom företaget skall lämna uppgifter bör alternativ där uppgifterna kan sparas lokalt användas. SCB uppskattar att det totala uppgiftslämnararbetet för företag, kommuner och organisationer uppgick till ca 2001. Erfarenheter visar att elektroniska blanketter i sig inte ger någon dra- matisk minskning av den tid som uppgiftslämnaren behöver lägga ned på uppgiftslämnandet. Betydande effektivitetsvinster uppnås först om delar av statistikunderlaget kan hämtas från uppgiftsläm- narnas egna informationssystem. Det finns olika ansatser för denna typ av insamling. Direktkopp- ling dator till dator är svår att tillämpa vid statistisk datainsamling. Ett alternativ som därför prövats på SCB och i internationella ut- vecklings- och forskningsprojekt är att ge uppgiftslämnaren möjlig- het att kontrollera och komplettera de automatiskt inlästa uppgif- terna innan de sänds till SCB. Rent praktiskt går det till så att auto- matinlästa värden överförs till en elektronisk blankett som granskas och kompletteras av uppgiftslämnaren innan den sänds in. I finns goda förutsättningar för att skapa kopplingar mellan upp- gifter i ekonomiska redovisningssystem och statistiska variabler i en elektronisk blankett tack vare att många företag använder den s.k. BAS-kontoplanen. Det finns också ett standardiserat filformat () som stöds av många redovisningssystem. SIE-formatet kan användas för att hämta data från redovisningssystem till en elektronisk blankett. Försök som SCB har genomfört inom ramen för (Tele- for Enterprise Reporting) visar att av variablerna i resultatredovisningsdelen i företagsstatistiken var möjliga att kop- pla till redan befintliga data hos uppgiftslämnarna. SCB:s erfaren- heter och erfarenheter från andra statistikbyråer visar dock att denna typ av koppling blir relativt kostsam att underhålla för både insamlare och uppgiftslämnare. Vid förändringar uppstår ofta ett upp- graderingsbehov av programvaran hos uppgiftslämnarna. Det finns därför ett behov av mer standardiserade format och programvaror som stödjer detta format. På det internationella planet finns stora förhoppningar om att XBRL (eXtensible Business Reporting Language) skall bli den stan- dard som används för finansiell rapportering. XBRL är en bransch- specifik tillämpning av XML (eXtensible Markup Language), som har brett stöd från alla ledande IT-företag och programvaru- leverantörer. En av de ledande aktörerna för XBRL har varit den amerikanska revisorsorganisationen (), som tidigt såg ett behov av att snabba upp företagens finansiella rapporteringspro- cess, inte minst för att möta ökade krav på utökad och snabbare information till aktiemarknaden. får företagen lägga ner mycket arbete på att framställa rapporter för olika mottagare. Med XBRL kan denna process standardiseras. Med XBRL skapas också förbättrade möjligheter att söka information tack vare att XML- formatet innehåller beskrivande data (metadata). I har ett arbete startats för att driva på XBRL-utveckl- ingen. Den grupp som bildats innehåller både företag och myndig- heter. Det är revisionsbyråbranschen via föreningen som till- sammans med bl.a. () och Riks- skatteverket (RSV) tagit initiativet till en XBRL-utveckling i . SCB deltar i detta arbete för att utreda vilka möjligheter XBRL kan ge vid statistikrapportering. Om en bred acceptans för XBRL kan uppnås är det troligt att det utvecklas en svensk XBRL-taxonomi. På Europanivå pågår inom statistiksektorn ett arbete där diskussio- ner förs med leverantörer av stora affärs- och redovisningssystem (SAP, PeopleSoft, Oracle m.fl.) för att påverka dessa att utveckla gränssnitt för XBRL. Ett första tänkbart tillämpningsområde som diskuteras är betalningsbalansstatistiken. Ett utvecklingsarbete har startat under ledning av i syf- te att genomföra en revision av EU:s näringsgrensstandard, NACE. Målet är att till 2007 ha utvecklat ett modernt klassifikationssystem som återspeglar den ekonomiska verkligheten. SCB kommer att del- ta i detta arbete. SCB kommer att utveckla en ny svensk näringsgrensindelning (SNI 2007) baserad på NACE. SCB kom- mer även att delta i en översyn av den aktivitetsanknutna pro- duktklassificeringen CPA och den svenska versionen (SPIN 2007) som innehåller specifika svenska underindelningar. Mot bakgrund av att strukturen i näringslivet under för- ändrats i snabb takt med förskjutning från traditionell industri till mer kunskapsintensiva sektorer har det också gjorts försök med att ta fram alternativa klassifikationssystem som komplement till den centrala aktivitetsklassifikationen. Några exempel från andra länder Erfarenhetsutbyte med andra länder visar att den elektroniska in- samlingen och i synnerhet den automatiska insamlingen är i sin in- ledande fas. Ingen statistikbyrå har uppnått en omfattande auto- matik i sin direktinsamling. När det gäller administrativ datainsam- ling ligger de nordiska länderna långt fram i utvecklingen. I levererar staten och kommunerna statistikuppgifter en- ligt ett standardiserat system, KOSTRA. Systemet är i full drift och innebär att rapporteringen sker elektroniskt på ett standardschema via Internet. KOSTRA innebär att de egna räken- skapssystemen är länkade till blanketterna. Statistisk sentralbyrå har fått ca för att utreda elek- tronisk uppgiftsinsamling från företagen. I används direktinsamling enbart från stora företag medan småföretagen täcks via register m.m. I finns en lång tradi- tion av samarbete mellan myndigheter och flera intressanta utveck- lingsprojekt pågår. Ett av dem är Easy Pay där en Internet-portal för arbetsgivare kommer att kunna användas för utbetalning av löner. När denna tjänst tas i drift kommer underlaget till ett antal myndigheter att kunna genereras automatiskt. Ett annat projekt är email-enabled receiver/responder system (eMeRr) vars syfte är att skapa en standardiserad meddelandestruktur inom statsförvaltning- en. Projektet har stora likheter med SHS. För direktinsamlingen används egna system eller en gemensam operatör (TYVI). I medverkar statistikbyrån (CBS) i EDH-projek- tet (). mål är att minska uppgiftslämnarbördan genom ett samarbete mellan skatte- myndigheten, socialförsäkringsmyndigheten och statistikbyrån. Pro- jektets ansats är att förändra processerna hos uppgiftslämnare, in- samlare och programvaruleverantörer för att därmed effektivisera datarapporteringen för alla inblandade parter. Strävan att effektivisera datainsamlingen mer generellt har lett till att många statistikbyråer centraliserat hela eller merparten av in- samlingen till en gemensam avdelning som är skild från den vidare bearbetningen och sammanställningen av de olika statistikproduk- terna. Av de länder som utredningen har studerat är detta fallet i , , , och Storbritan- nien. Förändringar i samma riktning pågår i . Verksamheter- na skiljer sig innehållsmässigt mellan länderna, men omfattar i regel utskick av enkäter, påminnelser och mottagande samt registrering I utförs även vissa kontroller och kontakter med uppgiftslämnarna. har utvecklat ett effektivt skanning- system för den ekonomiska statistiken. När det gäller strävanden efter individuellt anpassat uppgiftsläm- nande med fokus på de viktigaste rapportörerna finns flera exempel från andra länder på hur en sådan verksamhet kan utvecklas och drivas. Utredningen har sett de tydligaste exemplen i , , och . I alla dessa länder finns särskilda organisatoriska enheter som har ansvar för kontakterna med storföretagen. Statistikinsamlingen sker normalt inte från des- sa enheter utan personalen har kontaktansvar och träffar regel- bundet företrädare för företagen. Man diskuterar uppgiftslämnar- frågor och kartlägger också företagens struktur och förändringar i denna och i verksamheten. Detta är information som återförs till den egna organisationen och bl.a. kan leda till ändringar i företags- registret. I har kontaktpersonerna också visst utrymme att förhandla t.ex. avseende tiden för rapportering. Denna typ av verksamhet är mest omfattande i där 30 personer tar hand om ca 600 företag. I har sju personer ansvaret för ca 80 företag. Målsättningen är att verksamheten skall byggas ut och omfatta de 300 största företagen vilka svarar för av BNP. Den ekonomiska statistiken står inför stora utmaningar när det gäl- ler att kunna beskriva den ekonomiska utvecklingen på ett rättvisan- de sätt. Globalisering, avregleringar och omstruktureringar natio- nellt och internationellt medför att klassificeringssystem snabbt blir föråldrade liksom traditionella uppdelningar mellan varor och tjänster. möts av rapporteringskrav på nationell nivå. Nya behov av beskrivningar av ekonomin kan inte tas fram med nuvarande struktur på den insamlade informationen. Förändringar krävs på många områden. Bransch- och produkt- indelningar måste anpassas till förändringar i näringslivets struktur. Företagsregister måste anpassas till nya förhållanden och göras mer flexibla. Kopplingar mellan företag blir viktigare. Metoder för att skilja svensk och utländsk verksamhet åt är viktigt att utveckla. Uppgiftslämnarna måste ägnas mer uppmärksamhet. De stora, och därmed statistiskt viktiga, företagen måste bli föremål för särskilda ansträngningar när det gäller statistikförsörjningen både avseende snabbhet och kvalitet. Uppgiftslämnarbördan för småföretagen bör mildras med hjälp av alternativa informationskällor, enklare och mindre frekventa undersökningar m.m. har en stor potential för att effektivisera och underlätta datainsamlingsprocessen. SCB har i likhet med öv- riga nordiska länder en omfattande administrativ datainsamling och har startat utvecklingen av Internetbaserade system för direktinsam- ling. Elektroniska blanketter är dock bara första steget i en process för att underlätta företagens uppgiftslämnande. För att uppnå en ökad grad av effektivisering krävs att metoder för automatisk in- samling och användning av administrativa data vidareutvecklas och att standardiserade programvaror och dataformat tas fram. Flera lovande utvecklingsansatser på europanivå pågår och SCB följer utvecklingen noggrant. För att klara kraven på ad-hoc-artade och företagsanpassade undersökningar behöver system för beskrivande data (metadata) utvecklas. Även här förväntas utvecklingsarbete på EU-nivå kunna bidra med standardiserade lösningar. Det är viktigt att en central statistikmyndighet som SCB har en kontinuerlig och framåtblickande verksamhet när det gäller att tackla de problem som diskuterats i detta avsnitt och att tillvarata de nya tekniska möjligheter som ständigt kommer fram och som kan underlätta statistikinsamlingen. I utredningens intervjuer som redovisats i delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik, (SOU 2001:34), framkom från flera håll tvek- samheter till hur omräkningen från utländsk till svensk valuta sker i systemet för producentprisindex (PPI). Man understryker behovet av konsistens när det gäller valutaomräkning i utrikeshandels- statistiken, PPI-systemet och deflateringen i nationalräkenskaper- na. Dessa synpunkter har föranlett utredningen att analysera dessa frågor. Utredningen har tagit del av den interna diskussion vid SCB som förekommit och de slutsatser som denna lett till. har ett internt SCB-projekt på en bredare basis under- sökt problemen kring valutaomräkning i den ekonomiska statisti- ken. En arbetsrapport1 presenterades 1997. Utredningen har gått igenom detta arbete och de slutsatser som presenterades. 1 Valutaomräkningsprojektetet – intern slutrapport, SCB . budgetunderlag –2005 har frågan på nytt aktualiserats och förslag finns om utredningsaktiviteter . Valuta- omräkningsfrågor är också föremål för överväganden i det utred- ningsarbete som SCB redovisat i regeringsuppdraget att analysera praktiska frågor vid ett eventuellt senare deltagande i . Valutaomräkningar är ett osäkerhetsmoment i den ekonomiska sta- tistiken. Om omräkning från utländsk valuta till svenska kronor görs på olika sätt hos uppgiftslämnarna vid rapporteringen till SCB eller om SCB:s antaganden om valutaomräkningsmetod är felaktiga uppkommer fel i statistiken. Hur stora dessa fel är och hur all- varliga de är beror dels på storleken på transaktionerna, dels på stor- leken på valutakursrörelserna. Den teoretiskt korrekta omräkningskursen är den rådande växel- kursen på transaktionsdagen. Varje annan kurs ger upphov till inkon- sistenser av varierande storlek i det statistiska systemet. Av prak- tiska skäl skall eller kan i vissa fall andra kurser användas, t.ex. tull- kurs i utrikeshandelsstatistiken (se nedan). Dessa skall ses som approximationer av rådande växelkurser vid transaktionstillfället. I den projektrapport som presenterades 1997 beskrivs omfattan- de problem och brister. Effekterna av felaktiga valutaomräkningar och antaganden kan ge allvarliga fel i statistiken när valutakursförändringarna är kraftiga och går i en riktning. Under mer stabila förhållanden bedöms dock den sammantagna effekten ha marginell betydelse på makroekonomiska aggregat.