sou · GQB331d6 · 2003-01-01 00:00:00 — När det gäller välfärdstjänsterna i stort tolkades utvecklingen av den ökande privatiseringen som en relativt genomgripande föränd- ring av den tidigare svenska modellen med i huvudsak offentligt utförda välfärdstjänster, och det kan vara rimligt att göra samma tolkning när det gäller den slutna sjukvården. Vad denna förändring innebär, t.ex. när det gäller vårdkvalitet, arbetsmiljö och vårdkost- nader vet vi föga om och det reser angelägna frågor för fortsatta studier. Antman, P. Vägen till systemskiftet, i , R. ), Köp och sälj, var god svälj? Vårdens nya ekonomistyrnings- system i ett arbetsmiljöperspektiv. : Arbetsmiljöfonden, rapportserien. & T. , 1999. Konkurrens för fortsatt välfärd? Om förekomst, omfattning, effekter och erfarenheter av konkurrens- utsättning och alternativa driftformer. : – Kommentus förlag. & B. , 2001. Välfärdens nya ansikte. Demo- krati och marknadsreformer inom den offentliga sektorn. stora lexikon, CD-romversion. Alternativa produktionsformer i verk- samhet. Vem utför och på vilka villkor? En rapport utarbetad på uppdrag av . : Civildeparte- mentet, Ds 1993:27. Dragkampen mellan offentligt och privat i ett historie-sociologiskt perspektiv. , T., I. . , 1997. Kommunala drift- entreprenader. Konkurrensutsättning inom äldre- och handikapp- omsorg, skola, fritid och kultur. : – Kommentus förlag. JO säger nej till utredningar på ent- reprenad. Loord-Gynne, U. & C-O. , 1995. Vad blev det av de enskilda alternativen? En kartläggning av verksamheten inom skolan, vår- den och omsorgen. : ; Ds Fi 1995:25. & F. Wijkström, 1997. The nonprofit sector in Swe- den. Sector Series 11. Montin, S. 1997. på svenska, Politica 29:261–278. Välfärd i obalans, i , S. & L. (red. ), Det nya samhället. Medborgarnas inflytande m.m. vid föränd- ringar av ägar- eller driftsformer inom vården. Konkurrensutsättning och entreprenader inom äldreomsorgen. : Socialstyrel- sen. Välfärd vid vägskäl. Delbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut. SCB:s Företagsregister 2001. Öre- bro: SCB. Valfrihet inom äldreomsorg och omsorgen om funktionshindrade. förslag till beslut, tjänsteutlåtande . Marknadens decennium – gränsdra- gande reformer i den offentliga sektorn , i Szebehely, M. ), Välfärd, vård och omsorg. Kommunernas marknadsutnytt- jande 1995-1999 – en faktasammanställning. Edebalk, 2001. 90-talets anbudskonkurrens i äldreomsorgen – några utvecklingstendenser. : IHE arbets- rapport 2001:1. Trydegård, G. Välfärdstjänster till salu. Privatisering och alternativa driftformer , i Szebehely, M. Välfärdstjänster i omvandling, SOU 2001:52. : Frit- zes. Omfattning och inriktning av privata entreprenader Debatten om privatisering inom vården fokuseras i hög grad mot storstadsområden – , och . Men i stort sett samtliga landssting har lagt ut delar av vården till privata vårdgivare. Dels finns i alla landsting med undantag av och Got- land privatläkare genom försäkringskasseetableringar. Men de flesta landsting har också genom upphandling vårdavtal med privata vårdgivare. Tabell: Antalet läkarbesök 1999 i resp. landsting och andelen av besök till privatläkare med vårdavtal resp. försäk- ringskasseanslutna privatläkare. vårdavtal (%) medicin (%) LOL/FOL (%) Källa: – Verksamhet () För att få en fram en tydligare bild av omfattning och verksam- hetsområden gjordes –en enkel enkät i samarbete med . Enkäten riktades till personer som har övergripande uppgifter i resp. landsting. 26 enkätsvar lämnades. Från lands- ting och lämnades svar också från beställaransvariga för sjukvårdsområden. I enkäten ställde vi också några frågor om hur beställarna upp- fattar att olika aspekter i uppföljningen av entreprenader är till- godosedda. Svaren är personliga bedömningar. Sammanfattning av resultat: 1.Samtliga landsting utom två – och – upp- ger att de har en eller flera privata entreprenader inom vården. 2.Bortsett från (och ) har alla landsting med entreprenader primärvård på entreprenad. 3.Genom familjeläkarsystemet har den klart högsta andelen av primärvård utlagd på entreprenad till privata vård- givare. 4.Samtliga landsting utom , , och uppger att nya upphandlingar pågår under hös- ten 2001 som kan leda till privata vårdgivare kan komma att an- litas. 5.Entreprenaderna omfattar främst primärvård (P), specialist- mottagningar (), sluten specialistvård (SS), rehabilitering (R) – se bif. sammanställning. I enkäten bad vi också beställarna att bedöma hur de uppfattade att ett antal frågeställningar var tillgodosedda i landstingens upphand- lingsstrategier och i ingångna avtal. Så här fördelade sig svaren till fem olika frågor. Anser du att det finns genomtänkta strategier för att återta verksamheten om entreprenaden måste avbrytas? Anser du att ni i entreprenaden har tillräcklig insyn för att kun- na bedöma medicinskt arbete och vårdkvalitet? Anser du att ni i entreprenaden har tillräcklig insyn för att följa den ekonomiska utvecklingen? 19 Ja 1 Tveksamt 4 Nej 2 Ej svar Finns i entreprenadavtalen ett meddelarskydd för personal? 2 Ja 21 Nej 3 Ej svar Bedömer du att entreprenader inneburit mindre öppenhet för att dela med sig av specialistkunskaper, metodutveckling etc? 2 Ja i nytecknade 17 Nej Tabell: Uppgifter som belyser utvecklingen av andelen anställda inom alternativa driftsformer i skilda delar av hälso- och sjukvård och vård och omsorg totalt (%) totalt (%) totalt (%) Vård och service i Källa: , . Myter och fakta om privat bedriven vård och omsorg i , Privat- vården, 2001. SOU 2002:31 Bilaga 7 Om Ja – ange något/ Om Ja – ange regionen någon del av P, , SS, R, Lab-medicin, röntgen, Närsjh bl.a. med M&M fys, geriatrik, PV (Sabb/Dalen/ /Järva), P, , SS, R, Ett antal VC, mödravård, barnavård, 2 st näraku- ter, all ambulanssjukv, (Löwenstr), geriatr. P, , SS, R 16 husläkmott, M&M/- P, , Geriatrik Geriatrik (Na, Ha), PV P, , SS, R Barnläkare, Sjukgymn, husläkmott, mobil PV- jour m.m. (se bil.) P, , SS Husläk.mott, spec.läk, gråstarrop, öron-, näs- o P, , R VC, spec.läkmott. P, , Uppsök. tandvård, ortopedklin. sjukgym, psykoter. Tandvård, Barn o Distr.läk, sjukgymn, Tandvård – uppsök. psykoter., akupunktur, Läk inom allmmed. P, , SS, R, Med. P, , SS, R VC, spec.läkarhus (PV), P, , SS VC, privata länssjv.- specialister, idrottsmott, En VC, två avtal om Mer än 15 VC (finns negativa erf Primärvård/VC i P, , R Två VC i , avtal om Gynekologi, naprapati, psykoterapi (allt i ÖV) vårdavtal m ett antal P, S, patologverksh En hälsoc, utr av ort- Några bedömningar om entreprenader Privatvården i Sthlms läns LT är omfattande o uppgår till ca av totala budgeten (ca 28 mdr kr) t HSN om nya avtal! Dåligt utformade kriterier för kvalitetsuppföljn, tendens t dyrare vård pga moms, pensionkostn, revision m.m. ex.vis kort avtalstid ger inte utrymme nog för samverkan Ja och Nej, 7.a) är nog mer relevant utifrån våra erf om vad som händer när entr slår igen p.g.a. t.ex. pers-brist. Värml har vi lång erf av parallellt arb egen verksh i PV i privat regi (gäller ej förhsätt hos aktörerna. o struktur i hälso-/ linda/vllram.nsf/VLHemsida