sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — planerar att ge president en riktig överraskning när han anländer till flygplats . Stor mobilisering pågår på Hvitfeldtska gymnasiet för att med våld försöka störa . Risken för att skulle göra sig skyldig till Hot/Våld/Sabo- tage bedömdes som hög (nivå 4 av 5). Kriminalunderrättelseroteln redovisade ett antal premisser för sin slutsats. I allt väsentligt var det en upprepning av de under- rättelser och händelser som vi har redovisat i det föregående. Därutöver nämnde kriminalunderrättelseroteln följande. (---) Minst 500 personer befinner sig på Hvitfeldtska . Hvitfeldtska är godkänt för 640 övernattningsplatser. (---) Aktivisterna har två kända ledningscentraler varav en finns på Hvitfeldtska. har det anlänt ytterligare två bussar med Ya basta aktivister från till Hvitfeldtska. och Säkerhetspolisens uppfattning om ledningscentral på Hvitfeldtska gymnasiet Vi har i avsnitt 6.2.6.6 under rubriken Säkerhetspolisens uppfattning om ledningscentralen redovisat Polis- myndighetens i och Säkerhetspolisens uppfattning om demonstranternas ledningscentraler. Som nämnts där bedömde polismyndigheten och Säkerhetspolisen i ett tidigt skede att demonstrationsorganisationerna skulle etablera olika typer av led- ningscentraler, sambandscentraler och informationscentrum inför . I den särskilda hotbildsbedömningen avseende Hvitfeldtska gymnasiet som polismyndighetens kriminalunderrättelserotel sam- manställde skrev kriminal- underrättelseroteln, som nämnts, bl.a. att Aktivisterna har två kända ledningscentraler varav en finns på Hvitfeldtska. Med den andra ledningscentralen avsåg kriminalunderrättelseroteln en verksamhet som styrdes från en annan plats. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i lokaliserad av Säkerhetspolisen till en lägenhet på i , . Bilden av förhållandena på Hvitfeldtska gymnasiet från demonstranter, boende och andra som vistades på skolan Polisens beskrivning av förhållandena och aktiviteterna på Hvit- feldtska gymnasiet är i stora delar oförenlig med de uppgifter som har lämnats av företrädare för Göteborgsaktionen, Attac samt av boende och andra som vistades på skolan. Enligt företrädare för Göteborgsaktionen och Attac hade skolan inte tagits över av demonstranter ur det svarta blocket. Det fanns ingen avsikt att alla utländska demonstranter skulle bo i den södra byggnaden. I detta sammanhang har skolvärden på Hvitfeldtska gymnasiet, Lönngren, uppgett följande. Det förekom att demonstran- ter lämnade Hvitfeldtska gymnasiet för att sova i en annan skola. flyttade t.ex. en del medlemmar i från den södra byggnaden till en annan skola. De flesta i Ya Basta bodde dock kvar. Det var i vart fall ett 50-tal kvar . Också flyttade ut. De bodde dock inte i den södra byggnaden. Han antog att de demonstranter som flyttade till en annan skola gjorde detta eftersom de ville bo tillsammans med folk inom samma organisation. Han har hört rykten om att vissa demonstranter blev bortjagade. Om så hade varit fallet borde de rimligtvis ha sagt detta till honom, bovärdarna eller Göteborgs- aktionen centralt. Men något sådant framfördes inte till Lönngren. Det fanns utländska aktivister i södra byggnaden. Göte- borgsaktionen hade inte beslutat att utländska aktivister skulle placeras där. Men eftersom Ya Basta var så många hänvisades de till en och samma våning i södra byggnaden. Det blev därför en utländsk prägel i den byggnaden. har förklarat att hon aldrig har hört att medlemmar i blev bortkörda från Hvitfeldtska gymnasiet och att det såvitt hon vet över huvud taget inte bodde några med- lemmar i skolan. Företrädare för Göteborgsaktionen och Attac har vidare uppgett att inte hade upprättat en inpasseringskontroll vid entrédörren till huvudbyggnaden, där folk tvingades att lämna över telefonkort och batterier till mobiltelefoner vid inpasseringen. Några ronderan- de vakter som rörde sig i och utanför skolan fanns inte. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i inpasseringskontroll förekom vid entrédörren, men hade inget med den att göra. Den var organiserad av Göteborgsaktionen för att inga obehöriga skulle komma in i byggnaden, t.ex. tjuvar och journalister. Detta var något som kommunen ställde som krav vid uthyrningen. Skolvärden Lönngren har uppgett följande. Göteborgs- aktionens och Attacs inpasseringskontroll var belägen strax innan- för huvudentrén och bemannad dygnet runt av en bovärd. När demonstranterna anlände till skolan skulle de anmäla sig vid inpasseringskontrollen och visa upp en handling från Lagerhuset att de var tilldelade sovplats på skolan. hade inte någon kontroll vid huvudentrén. hade i och för sig ett bokbord där, men bordet var placerat på ett sådant sätt att inte hade möjlighet att hindra folk från att komma in i byggnaden eller på annat sätt kontrollera de personer som gick in i den. Han varken såg eller hörde talas om att personer på skolan tvingades att lämna ifrån sig telefonkort och batterier till sina mobiltelefoner. Om haft ett sådant kontrollsystem borde någon ha berättat detta för honom. Folk skulle inte ha accepterat ett sådant förfarande. Han eller bovärdarna borde dock ha sett detta eftersom de kon- trollerade byggnaden minst en gång varje halvtimme. Dessutom kände han folk som bodde i den södra byggnaden. De skulle ha reagerat och rapporterat till honom. Företrädare för Göteborgsaktionen och Attac har i detta samman- hang menat att det är normalt att organisationer som vid vissa möten kräver att deltagarna lämnar ifrån sig mobiltelefoner eller gör dem obrukbara, och att sådana organisationer också i övrigt ställer vissa krav på dem som skall få delta. Om sådana krav restes av vid möten på Hvitfeldtska gymnasiet behöver detta alltså inte ha inneburit att de förberedde något brottsligt. Företrädare för Göteborgsaktionen och Attac har uppgett att det i och för sig är riktigt att de boende på skolan tillverkade flagg- pinnar, hjälmar och skyddsdräkter av skumgummi genom bl.a. sågning och spikning. Utrustningen skulle användas vid aktioner . Skolvärden Lönngren observerade aldrig något som an- tydde att det bars in byggnadsmaterial till skolan. Han upp- märksammade dock att någon eller några personer hade ställt elev- skåp snett på ett ställe i södra byggnaden, där Ya Basta bodde. Det stod en vakt vid skåpen. Skolvärden och bovärdarna hade emellertid inga problem att få tillträde. Inte heller andra organisa- tioners medlemmar som bodde i södra byggnaden förvägrades Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Han förstod aldrig varför utrymmet bevakades. Han såg att det låg en del skumgummiprylar och att det tillverkades skydds- utrustning, dock inte genom sågning och spikning. Skolvärden konstaterade att utrymningsvägarna inte var blockerade och bedömde förfarandet som harmlöst. Ya Bastas handlande utgjorde alltså inte något problem utifrån kommunens krav för boendet. Efter samråd med bovärdarna bestämde han sig för att inte ingripa. Han har vidare uppgett att det var sektoriserat i södra byggnaden så till vida att några boende hade ställt upp de nämnda plåtskåpen med vakt. I övrigt fanns det inget som indikerade en sektorisering av byggnaden. Han observerade inte heller något som talade för att vissa organisationer hade vakter utplacerade i och utanför bygg- naderna, bortsett från den vakt som fanns vid nämnda plåtskåp. Han eller bovärdarna borde ha upptäckt sådana vakter. Han har tillagt att han inte har någon minnesbild av att han sett någon bära in hinkar med småsten till skolan eller att det fanns personer som var beväpnade med slangbågar. Det var just sådana saker som han och bovärdarna letade efter under sina bevaknings- rundor i byggnaderna. Företrädare för Göteborgsaktionen har vidare gjort gällande att det inte fanns någon ledningscentral med brottslig verksamhet på skolan. Däremot hade Göteborgsaktionen ett kontor i ett klassrum i huvudbyggnaden. Skolvärden Lönngren har bekräftat att Göteborgs- aktionen och Attac disponerade en telefon som fanns en bit bort från huvudingången. Han har sagt att han inte såg någon aktivitet bland de boende som kunde ha samband med en sådan lednings- central som sedermera uppmärksammades i en lägenheten på i . och , båda företrädare för Göteborgsaktionen, har uppgett att de kände till att det skulle organiseras en informationscentral samt att folk kunde lämna sitt telefonnummer på Hvitfeldtska gymnasiet om de ville ha information från centralen. Det var inte fråga om att demonstran- terna genom att lämna sina telefonnummer på skolan kom att ingå i en hemlig ledningscentral med brottslig verksamhet. Företrädare för Göteborgsaktionen har när det gäller polisens observationer om verksamhet i skolans kemisalar framhållit att skolans personal arbetade också . Skolvärden Lönngren har sagt att kemisalarna var låsta för de boende. Han och bovärdarna kontrollerade detta senast Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Det fanns då inga märken som gav misstankar om att dörrarna var uppbrutna. Beträffande polismyndighetens uppgifter om att hade ett möte har beskrivit ett stormöte som hölls på Hvitfeldtska gymnasiet den kvällen, enligt följande. sammankallade individer/organisationer som deltog i det s.k. blå blocket i till ett stormöte för att diskutera bildandet av ett liknande block i . På mötet förespråkade främst företrädare för i en sådan linje. De ville storma toppmötesområdet med våld. Dessa idéer motarbetades av och andra deltagare på mötet. Resultatet blev ett beslut om att bilda ett sådant block. ändrades emellertid detta beslut efter det att hade agerat i frågan. Därefter var det återigen bara ickevåldsaktioner som plane- rades. Flera organisationsföreträdare besökte Hvitfeldtska gymnasiet . , , och har upp- gett att de inte fann något anmärkningsvärt på skolan. har berättat att hon träffade vaktmästaren och frågade om det var några problem. Han svarade att det fanns två problem. Det första var att någon eller några personer hade tagit en stege eller en slags bänk som varit uppställd mot en container. tillsåg att den återställdes. Det andra problemet var att några personer hade rivit sönder papper som vaktmästaren lagt som skydd över gymnastikgolvet och att vissa boende på skolan hade sovit i gymnastiksalen. försäkrade att de skulle köpa nytt papper och lägga ut det på golvet samt att gym- nastiksalen inte skulle användas för övernattning fortsättningsvis. I övrigt hade vaktmästaren inte några klagomål på de boende. Lönngren var som nämnts utsedd till skolvärd av demon- strationsorganisationerna. Han har utöver redan refererade upp- gifter beskrivit förhållandena och aktiviteterna på skolan på följan- de sätt. Skolan öppnade för övernattning och han anlände dit . Han tog kontakt med vakt- mästaren, som visade vilka rum som var disponibla för demonstra- tionsorganisationerna. Till sin hjälp hade skolvärden dygnet runt fyra personer som agerade bovärdar på skolan. Han och bovärdarna gjorde upp ett system för hur incheckningen och fördelningen av sovplatser skulle Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i fram till polisens tillslag arbetade han och bovärdarna i skift dygnet runt. Den uthyrda delen av skolan omfattade två byggnader: en stor byggnad i norr, huvudbyggnaden, och en mindre i söder, den södra byggnaden. I huvudbyggnaden var huvudentrén belägen och där hade, som sagts, Göteborgsaktionen en inpasseringskontroll. En bovärd var avdelad att sköta passningen av den telefon som Göteborgsaktionen hade tillgång till i huvudbyggnaden. De två återstående bovärdarna kontrollerade skolan genom att cirkulera i skolans byggnader. De försökte att kontrollera den södra byggnaden åtminstone en gång . Inledningsvis hade de en inpasseringskontroll också vid entrén till den södra byggnaden. Detta visade sig dock snart onödigt eftersom demonstranterna gick till huvudentrén för incheckning. Incheckningen på skolan pågick utan problem . De personer som kom tillsammans tilldelades samma klassrum. När ett klassrum var fullbelagt blev de nytillkomna hänvisade till nästa klassrum osv. kom det många demonstranter till skolan och den blev fullbelagd. Skolvärden och bovärdarna upptäckte att någon hade klottrat slagord om Reclaim The Streets på en toalett. Klottret togs dock bort efter tillsägelse av skolvärden. Även en färgfläck på skolgården togs bort. Den hade uppkommit i sam- band med tillverkning av banderoller. I övrigt hände inget anmärk- ningsvärt. Det var en trevlig stämning på skolan. En väktare från besökte skolan då och då, också . Det var inga problem vid dessa besök. Besöken accepte- rades av de boende, såvitt skolvärden kunde se. utlöstes brandlarmet i södra byggnaden. Det var troligtvis någon som hade trotsat det rökförbud som gällde i båda byggnaderna. När han kom till södra byggnaden stod redan väktaren där. Det förekom inga diskussioner i detta skede mellan de boende och väktaren. Väktaren släpptes in i byggnaden. Han följde med väktaren in. Efter det att han hade gått och lagt sig ringde någon från Göteborgsaktionen och uppgav att grannar till skolan hade klagat över hög musikvolym från skolan. Han såg till att volymen sänktes. Skolvärden blev uppringd på nytt med anledning av att en buss med utländska demonstranter hade stoppats vid gränsen. Hvitfeldtska gymnasiet var den enda skola som var öppen dygnet runt. Demonstranterna, bl.a. 30–50 tyskar, Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i anlände till skolan . Skolan var egentligen fullbelagd. Han somnade vid 03-tiden på torsdags- morgonen. som bodde på gymnasiet tillsammans med sina barn har beskrivit förhållandena och aktiviteterna på skolan enligt följande. Hon anlände till tillsammans med sina två barn, en 16-årig pojke och en 13-årig flicka, samt två 16-åriga flickor. De anmälde sig i Lagerhuset och blev tilldelade sovplatser på Hvitfeldtska gymnasiet. Anledningen till att de hamnade på den skolan var att de kom . Övriga skolor hade ännu inte öppnats för boende. Göteborgsaktionen hade en inpasseringskontroll strax innanför huvudentrén. Vid ett bord satt två eller flera personer och kon- trollerade dem som kom till skolan. Folk hjälptes tillrätta. Under deras vistelse på skolan var kontrollen, såvitt hon kunde se, be- mannad dygnet runt. Hon och barnen checkade in på skolan vid inpasserings- kontrollen och blev anvisade sovplatser i en skolsal på nedre botten i huvudbyggnaden. I salen skulle 15–20 personer sova. Salen fylldes på efter hand. Det var ett myller av människor och en god stämning. tittade de på olika aktiviteter, bl.a. Ya Bastas ickevåldsträning i gymnastiksalen. förekom en mängd aktiviteter i skolan. Demon- strationsorganisationer iordningställde banderoller. Det låg en del banderoller på skolgården. Folk målade och sprayade slagord. Ya Basta arbetade med sina ishockeyskydd, sönderklippta liggunder- lag, hjälmar m.m. Hon kunde inte se någon verksamhet eller saker som det fanns anledning att dölja för polisen. På skolan bodde bl.a. grupperingar ur det svarta blocket. Hon såg att gjorde i ordning sina saker, bl.a. banderoller. Hon uppfattade det inte som att bodde för sig på skolan. inledde Ya Basta sin icke- våldsträning i gymnastiksalen. De förberedde sig inför fredagens aktion. , , hölls ett stormöte i gymnastiksalen. På mötet redogjorde alla för vad de skulle göra för sorts manifestationer samt var och hur de skulle genomföras. Det var representanter för olika grupperingar som berättade om sina planer. Folk diskuterade i huvudsak om planerade aktiviteter , bl.a. om en s.k. mooningaktion mot president . Stämningen på mötet var glad och folk var hoppfulla och kon- struktiva. Diskussionerna handlade om våldsstrategier i termer av Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i För demonstrationsorganisationernas del gällde ickevåld. Det var flera grupper som höll på med icke- våldsträning. Efter mötet var det fest i gymnastiksalen. Hon som- nade till torsdagen. Hon var inte rädd under sin vistelse på skolan fram till polisens tillslag . Det fanns en kraft, glädje och konstruktiv anda i arrangemangen och aktiviteterna på skolan. En vaktmästare på skolan har beskrivit förhållandena och aktiviteterna på skolan på följande sätt. Han arbetade som vaktmästare/tillsynsman. Han hade ordinarie arbetstid på skolan pågick och dess- utom jourtjänstgöring. Bovärdarna hade ett rum i anslutning till huvudbyggnadens entré. Rummet användes som expedition. Expeditionen var be- mannad dygnet runt. De skulle ta emot och anvisa rum. Ingen kontroll vid ut- och inpassering skedde. Folk gick ut och in . Han har uppskattat att det bodde sammanlagt 600–700 personer i skolan. Endast sovsalar skulle få disponeras och låscylindrarna till de övriga lokalerna i skolan var därför utbytta. tillät maximalt 20 personer i varje rum. De boende fick inte disponera aulan. Några demonstranter, troligtvis finländare, hade lyckats ta sig in i gymnastiksalen för att sova men de kördes ut därifrån. kom några personer till vakt- mästaren och ville låna nycklar till rummen på den fjärde våningen i den södra byggnaden. Den som frågade var en bovärd på skolan. Han fick nycklar till samtliga rum på våningen, möjligtvis med något undantag. Rummen stod redan öppna och var sålunda till- gängliga för dem som bodde på skolan. I efterhand har vaktmästa- ren konstaterat att det var i dessa rum tillverkning av utrustning ägde rum. Han har därför hållit för troligt att syftet med att få tillgång till nycklarna var att de ville kunna låsa rummen. , , observerade vaktmästaren att någon hade ryckt loss en kraftig brygga av trä som normalt låg intill skolans sopcontainer. Bryggan fungerade som en ramp och var nödvändig för att personalen skulle nå upp till luckorna på containern. Bryggan var och en meter bred samt vägde . Den hade placerats som en barrikad framför en av ingångarna till skolgården. Ingången består av en öppning i den mur som omgärdar skolgården. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Han såg även att folk hade tagit gymnastikbänkar från gym- nastiksalen. Bänkarna var klassiska gymnastikbänkar av trä, och . Bänkarna hade placerats i en korridor, i närheten av trapphuset. Under morgontimmarna började även skolbänkar att dras ut i korridorerna. Utan att veta vad bänkarna skulle användas till misstänkte han att det var frågan om förberedelser för en barrikad. Vaktmästaren såg aldrig vapen inne på skolan. Han upplevde i övrigt inte något speciellt med ungdomarna innan det började bli bråkigt. Han har inte heller hört något speciellt från personalen. Företrädare för Attac och Göteborgsaktionen har kraftigt kritiserat polismyndighetens underlåtenhet att delge organisationerna far- hågorna om brottslig verksamhet på skolan. Om polismyndigheten hade varskott dem hade de ha kunnat ordna ett tillträde till skolan på ett smidigt sätt. En genomsökning av skolan hade t.ex. kunnat utföras av kontaktgruppen i samarbete med organisationsföre- trädare och skolvärden. Polisen verkställer beslutet om husrannsakan Polisen inleder insatsen med att spärra av skolan En stor del av de arrangemang som hade anordnats för presidentbesöket var knutna till . Med centrala avses den del av stadskärnan som är belägen inom . Kommenderingsledningen bedömde att det fanns risk för störningar av den allmänna ordningen och säkerheten i . Dess bedömning var att de militanta demonstranterna på Hvitfeldtska gymnasiet kunde få med sig sådana vapen ut på staden som de misstänkte fanns på skolan, såsom tillhyggen, sprängämnen av typen slangbomber, brand- bomber m.m. De befarade störningarna var av den arten att polisen skulle få uppenbara problem med att hantera dem. Kommende- ringsledningen hyste farhågor för bl.a. skadegörelse, inträngnings- försök och blockader. Kommenderingschefen har uppgett att den skyddsutrustning som Ya Basta hade på skolan inte uppfattades som ett hot av polisen. insåg att de militanta demonstranterna, efter en husrannsakan jämte beslagstagande, skulle kunna återanskaffa Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i material och tillverka nya tillhyggen, slangbomber m.m. Han har uppgett att en sådan polisinsats dock skulle medföra ett avbrott i den brottsliga verksamheten som misstänktes pågå och i viss mån paralysera de militanta gruppernas handlingsförmåga. Polisen skulle dessutom efter insatsen lättare kunna följa deras rörelser på stan. Mot den bakgrunden beslöt på torsdags- morgonen att spärra av Hvitfeldtska gymnasiet, ut- rymma skolområdet, genomföra kroppsvisitationer och leta efter vapen. Han ansåg alltså att det fanns skäl att som en inledande åtgärd spärra av runt skolan för att därefter kunna genomföra åklagarens beslut om husrannsakan. Enligt var det aldrig aktuellt att göra en in- brytning i skolan utan föregående avspärrning och utrymning. Han har uppgett att risken var uppenbar att ett sådan tillvägagångssätt skulle leda till våldsamma konfrontationer vid inträngningen i byggnaderna, som hyste över 500 boende, med omfattande person- skador som följd. Han ville först utrymma skolan genom att kroppsvisitera de personer som befann sig där och därefter låta dem lämna det avspärrade området. har sagt att till- vägagångssättet valdes mot bakgrund av att några konkreta gärningsmän inte var utpekade och att alla på skolan inte kunde ha gjort sig skyldiga till brott. Han bedömde att området runt Hvitfeldtska gymnasiet var för stort för att spärras av med traditionella metoder som polisiära skyddsstaket och bevakning av poliser. Det fanns inte poliser till- gängliga för en så omfattande bevakning och inte heller skydds- staket i tillräckligt antal för att genomföra avspärrningen. bestämde sig för att spärra av området med containrar. Tanken var att polisen skulle inleda med att spärra av området med poliskedjor och att dessa poliser skulle omgruppera allteftersom containrarna ställdes upp. avsikt med att använda containrar var sålunda att det redan i ett tidigt skede skulle kunna minska antalet poliser i insatsen. Han bedömde vidare att containrar skulle förhindra inträngnings- och utbrytningsför- sök, t.ex. i syfte att avlägsna bevisföremål. Enligt togs alltså beslutet att använda containrar vid avspärrningen . Polisen hade dock en upp- arbetad kontakt inom branschen som användes vid beställningen av containrarna till skolan. blev chefen för 21, , uppringd av kommenderingschefen och uppmanad av denne att bege sig till kommenderingsledningens stabsrum. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i uppgav som skäl att de planerade ett större tillslag och att skulle få i uppdrag att vara insatschef, och vid insatsen benämnas 20. När anlände till stabsrummet gav honom en kommenderingsorder samt upplyste honom om att det skulle ske en husrannsakan på Hvitfeldtska gymnasiet och att hans uppgift som insatschef var att spärra av och bevaka skolan. gav honom också bakgrunden till beslutet om husrannsakan. Han uppgav vidare att de hade beställt containrar som skulle användas vid avspärrningen. En del containrar, kranar och dragfordon stod redan framkörda utanför gasklockan vid . fick som insatschef till sitt förfogande fyra avdelningar. Han hade tillgång till, förutom den egna avdelningen, Alfa 51, även 31, 51 och 11. Insatsstyrkan bestod av sammanlagt drygt 300 poliser. Resurser ur specialenheterna, division 10, utgjorde en reservstyrka. De skulle hållas dolda och tillkallas till skolan i det fall sådana störningar uppkom som insatsstyrkan inte kunde hantera. Specialenheterna grupperade vid under ledning av divisionens ställföreträdande chef, 11, . Kommenderingschefen frågade när han, såsom insatschef 20, skulle kunna påbörja avspärrningen och föreslog själv . Han gav honom alltså i uppdrag att påbörja och genomföra avspärrningen. I kommenderingsordern (0614b) skrev kommenderingschefen följande. j) Ordningsstörningar vid och förberedelser för husrannsakan m.m. Hvitfeldtska gymnasiet Insatsen leds av 20, . Området runt Hvitfeldtska gymnasiet skall spärras av enligt beslut i stort, se bilaga 1. 20 skall leda avspärrnings- och blocke- ringsarbetet.