sou · GQB35d5 · 2003-01-01 00:00:00 — För att inte motivationen och orken ska ta slut måste även de äldre individerna få ständig kompetensutveckling. Det räcker inte med att enbart erbjuda utbildning till de yngre anställda. Vidare kan det satsas mer resurser på att förbättra både den fysiska och psykosociala arbetsmiljön på arbetsplatserna. Arbetsgivarna kan erbjuda mer friskvårdsmöjligheter under arbetstid och försöka anpassa den fysiska arbetsmiljön efter individens specifika behov. Dessutom kan de anställda, och då särskilt de äldre, erbjudas mer flexibel arbetstid och större möjlighet att gå ner i arbetstid och arbeta deltid. På så vis kan individerna få mer tid för familj och fritidsaktiviteter, vilket i sin tur kan leda till att färre lämnar yrkes- livet . Slutligen kan sägas att attityderna bland både arbets- givare och arbetstagare måste förändras i positiv riktning för att fler personer skall fortsätta att arbeta fram till ordinarie pensionsålder. Det är arbetslivet som måste anpassas till den nya befolknings- strukturen och inte vice versa. Böcker och utredningar: & Delander L., (1996), Arbetsgivares rekryteringsbe- teende, SOU 1996:34, Allmänna förlaget, . Futing Liao T., (1994), Interpreting Probability Models, Logit, Probit and Other Generalized Linear Models, , Thousands Oaks, . Fölster S., . & J., (2001), Avtalspension – dagens ättestupa?, Pensionsforum, . , (2001), Vem vill spela golf ? Seniorkarriär i , , . ., (1999), Ageing workers in Union – Status and promotion of work ability, employability and employment, ., (1998), Arbetsgivarnas attityder, URA 1998:9, , . & Valck L., (2001), Vad får oss att arbeta fram till 65?, RFV Analyserar 2001:4, , . 2000, , . & , (2001), Varför jobbar inte äldre? spaning efter en arbetsmarknad som inte finns, Pensionsforum, . Lärarnas arbetssituation och arbetsbelastning – en SCB-under- sökning på uppdrag av , (1999). Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 1999, . , (2001). Undersökningar av levnadsförhållanden , . dikatorer/ulf/ulf91_07.asp Dummyvariabel som indikerar om en arbetsgivare har en negativ attityd till äldre arbetskraft. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen domineras av personer 25- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen domineras av personer 45- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen domineras av personer 55- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen domineras av män. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen domineras av kvinnor. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen har en relativt jämn köns- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för utvin- ning eller tillverkningsindustri. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för bygg- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för han- del, kommunikation eller transport. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för hotell- och restaurangverksamhet eller personliga tjänster. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för finan- siell-, fastighets- eller uthyrningsverksamhet. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för offent- lig förvaltning eller försvar. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för utbild- Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör branschen för hälso- och sjukvård eller sociala tjänster. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör den statliga sektorn. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör den privata sektorn. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen tillhör den kommunala Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen har 20-49 anställda. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen har 50-499 anställda. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen har fler än 500 anställda. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 1. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 2. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 3. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 4. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 5. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 6. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 7. Dummyvariabel som indikerar om arbetsplatsen ligger inom riksområde 8. Beroende variabel: Äldre har svårare att ta till sig förändringar -0,441 -0,232 8 Att en arbetsplats domineras av män innebär att av de anställda är män. Motsvarande gäller för kvinnodominans. -0,054 -0,073 -1,826 -0,568 -0,084 -0,686 BILAGA 2B. Regressionsresultat Beroende variabel: Yngre medarbetare är bättre utbildade. -0,429 -0,068 -0,361 -1,038 -2,292 -1,415 -0,897 -0,383 -0,171 Beroende variabel: Yngre medarbetare är mer produktiva. -0,926 -0,660 -0,831 -0,041 -0,359 -1,536 -1,627 -0,040 -0,010 -0,040 -0,558 -0,011 -0,612 Arbetsmiljöbelastning som orsak till förtidspensionering och sjukersättning - en Sjukersättning och förtidspensionering...................................... Kön och ålder............................................................................ Upprepade arbetsmoment, ensidighet........................................ Psykosocial arbetsmiljö: krav och kontroll................................. Påfrestande arbetsställning och ont i kroppen............................ Socioekonomisk indelning (SEI)............................................... Utfallet 1996-1999 fördelat efter utfall för ..................... Denna delstudies syfte är att granska hur goda respektive dåliga arbetsmiljöer påverkar rekryteringen till sjukskrivning och förtids- pension. Den studerade populationen är de ca 9000 personer i åldern som deltog i Arbetsmiljöundersökningen . Med data ur följs dessa personers inkomster av olika slag . Beskrivningen koncentreras på andelen med stora sjukersättningar, med vilket här menas för- tidspension eller sjukersättning motsvarande minst en åttondel av totalinkomsten . (Utöver dessa ersättningar ingår en rad mindre omfattande ersättningstyper i måttet.) Sammantaget kan konstateras att sambanden mellan expone- ringar av belastande arbetsmiljöfaktorer 1995 och sjukersättning under de fyra följande åren är mycket tydliga. Vi har definierat stora grupper av exponerade - inte de mest extremt utsatta. Likväl skiljer de sig i flertalet fall tydligt gentemot de relativt oexponerade beträffande sjukersättningar. ?Andelen med stor sjukersättning är större bland kvinnor än bland män. För både kvinnor och män stiger andelen tydligt med åldern. Bland kvinnor bryts mönstret delvis genom att den mindre omfattande sjukersättningen är vanlig. ?Vid stigande utbildningsnivå tenderar andelen med stor sjuk- ersättning att minska bland män och (mindre tydligt) bland kvinnor. Kvinnor med eftergymnasial utbildning har i betydligt större utsträckning stor sjukersättning än män i samma kate- gori. ?Den ergonomiska arbetsmiljön representeras här av kombina- tioner av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbetsställningar. Bland kvinnor är det framför allt de som utsätts för kombinationen av dessa som i större utsträckning har stor sjukersättning. Bland män är det framför allt de som inte har någon av dessa exponeringar som avviker genom att stor sjukersättning är mindre vanlig. Antalet ergonomiskt mest utsatta skattas till ca 400 000 kvinnor och ca 480 000 män. ?Olika grader av upprepade arbetsmoment, enkla och styrda jobb ger tydliga utslag i andelarna med stor sjukersättning bland både kvinnor och män. Antalet utsatta för upprepat, enkelt, styrt arbete skattas till ca 140 000 kvinnor och 110 000 män. ?Såväl bland kvinnor som bland män ger olika kombinationer av arbetskrav och egenkontroll utslag i andelarna med stor sjuk- ersättning. En tydlig skillnad kan ses bland såväl kvinnor som män mellan dem som har aktiva arbeten och dem som arbetar under hög anspänning (spänt arbete). De senare, som har en arbetssituation som ofta förknippas med negativ stress, har sig- nifikant högre andelar med stor sjukersättning. Bland dem med aktiva arbeten har kvinnor betydligt större andel med stor sjuk- ersättning än män. Antalet med hög anspänning i arbetet skattas till ca 470 000 kvinnor och 310 000 män. ?I analysen av sjukersättningar vid olika kombinationer av krav och kontroll har också en uppdelning gjorts med hjälp av ett mått på ergonomisk arbetsmiljö: påfrestande arbetsställning. Grupperna med olika krav och kontroll skiljer sig på liknande sätt som . Bland männen med aktiva jobb men utan på- frestande arbetsställningar visar sig dock de stora sjuk- ersättningarna vara särskilt ovanliga. Ett sådant samband finns inte bland kvinnorna. ?De som 1995 hade ont i kroppen efter arbetes slut uppvisar förhöjd andel med stor sjukersättning. I kombi- nation med påfrestande arbetsställningar ökar andelen ytter- ligare. ?Andelen med stor sjukersättning har tydligt samband med vilken socioekonomisk grupp man tillhör. Den lägsta andelen finns bland högre tjänstemän och den största bland ej facklärda arbetare. Anmärkningsvärt stor andel är det bland kvinnliga tjänstemän på mellannivå. ?Ser man till förhållandet i olika samhällssektorer avviker framför allt kommunanställda kvinnor med höga andelar stor sjuk- ersättning. ?Utvecklingen av arbetsmiljön 1995-1999 redovisas översiktligt. Det konstateras att den ergonomiska arbetsmiljön är i stort stabil. Andelen arbeten med hög anspänning tenderar att öka liksom besvär som ont i kroppen, olust när man går till arbetet och sömnsvårigheter. ?Utvecklingen i olika samhällssektorer 1995-1999. Bland män är andelen med ergonomiska påfrestningar klart störst i den en- skilda sektorn men förändras varken där eller i andra sektorer. Bland kvinnor är de ergonomiska påfrestningarna störst i den kommunala sektorn men stabil liksom i andra sektorer. Beträf- fande arbete med hög anspänning noteras bland män en viss ökning . Andelen är högst inom lands- tingssektorn men det bygger på få svarande män. Bland kvinnorna är den höga anspänningen klart vanligast bland landstingsanställda. Arbete med hög anspänning blir bland kvinnor vanligare i alla sektorer. En betydande del av ohälsa är relaterad till arbetsförhållanden, vilket bl.a. tar sig uttryck i stora kostnader för sjukersättning och förtidspensioner. Effektiva åtgärder för att förbättra arbetsmiljön skulle förbättra folkhälsan. Kostnader för att åstadkomma detta kan jämföras med de mycket stora kostnader som går till att ta hand om resultatet av ohälsan. I det här redovisade projektet granskas hur goda respektive dåliga arbetsvillkor påverkar rekryteringen till sjukskrivning och förtids- pensionering. Undersökningen belyser med hjälp av data från Arbetsmiljöundersökningen1 i vilken utsträckning personer med olika arbetsförhållanden 1996- 1999 varit sjukskrivna med ersättning från eller blivit förtidspensionerade. Man kan kalla studien pseudoprospektiv. I efterhand har data från olika källor sammanförts. Arbetsmiljöförhållandena i populationen har beskrivits i en tvärsnittsstudie. Därefter kan genom anknyt- ningen till registerdata personerna i undersökningen följas beträffande framför allt inkomster av olika slag. Bedöm- ningar görs av hur olika arbetsförhållanden och individförhållanden påverkar risken att bli sjukskriven eller förtidspensionerad. 1 har ansvar för den officiella statistiken om arbetsmiljö- genomför Arbetsmiljöundersöknignarna på uppdrag. De görs och täcker med mer än 100 frågor många typer av arbetsförhållanden bland sysselsatta i åldern . Den studerade populationen är de ca 9 000 personer som deltog i Arbetsmiljöundersökningen och som var . Personerna var enligt Arbetskraftsundersökningarna () sysselsatta i okto- ber eller november månad . Eftersom ett flertal frågor i Arbetsmiljöundersökningen avser den aktuella arbetsmiljön undantogs personer som varit helt från- varande från arbetet. Bland dem finns en del som varit långtids- frånvarande på grund av sjukdom. Den population som under- söktes exkluderar därför vissa som på grund av sina tidigare arbetsförhållanden drabbats av ohälsa. Dessutom undantogs även de som hade fått sjukbidrag eller förtidspension, eftersom deras arbetssituation bedömdes i många fall ha förändrats till följd av deras ohälsa. Den arbetsmiljö de redovisat bedömdes i många fall vara annorlunda än den som eventuellt bidragit till deras ohälsa. Arbetsmiljön beskrivs endast . Det är inte känt om enskilda individer förändrat sin arbetssituation eller om de - t.ex. till följd av en påfrestande arbetssituation 1995 – har bytt arbetsuppgifter och arbetsmiljö. Vi har avgränsat den studerade populationen åldersmässigt så att de under 25 och utelämnats. I de yngsta åldrarna är en relativt stor del av befolkningen ännu studerande, rörligheten stor, hälsoproblemen mindre vanliga och bortfallet stort. De som var eller mera har hunnit få ålderspension, och vi får färre år att följa dem fram till dess. Vissa resultat för dem som var 1995 ingår i den fristående tabellbilagan. De individuppgifter som nyttjas för analyserna är kön, ålder och utbildningsnivå. Alla beskrivningar och analyser görs för kvinnor och män parallellt. De aspekter på arbetsmiljö som belyses är o ergonomisk arbetsmiljö i form av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbetsställningar o upprepade arbetsmoment, enkla och styrda arbetsuppgifter okrav och kontroll, kombinationer av höga/låga arbetskrav och hög/låg kontroll Dessutom beskrivs utvecklingen för dem i olika socioekonomiska grupper och med arbete i olika samhällssektorer. De utfall som studeras avser främst sjuk- ersättningar från och förtidspensioner. Inkomst- data har hämtats från -registret. De frågor som vi vill besvara är bl.a. följande: ?Hur skiljer sig riskerna att bli sjuk längre eller kortare perioder eller förtidspensionerad med avseende på olika arbetsmiljö- faktorer? ?Ser de arbetsmiljörisker som skapar ohälsa olika ut för kvinnor och män och för unga och gamla? ?I vilka delar av arbetslivet är riskerna störst för arbetsrelaterad ohälsa? Till rapporten finns en fristående tabellbilaga. Där specificeras utfallet mera än i denna rapport. Det vill säga att andelen med för- tidspension visas separat och att omfattningen av sjukersättningen visas i flera intervall. Arbetsmiljövariabler och andra förklarande variabler som används vid analyserna presenteras närmare under de följande resultat- avsnitten. Här presenteras de utfallsvariabler vi använder och som återkommer i varje avsnitt. De mått som används avser förtidspension och sjukersättning från . Vi utgår inte från ersatta dagar utan från hur stor inkomst som sjukersättningen representerar. Den ersätt- ning vid sjukdom som arbetsgivaren betalar ingår inte. Det innebär att kortare sjukfall i allmänhet inte kommer med även om de sam- mantaget kan stå för en inte oväsentlig sjukfrånvaro. Den fris- kaste grupp vi kan redovisa blir sådana som inte fått någon ersätt- ning från . Utfallet ses (1996-1999) och är indelat i följande kategorier: 1.Förekomst av förtidspension/sjukbidrag 1999. (Utesluter grupp 2-6) 2.Sjukersättning motsvarande minst 1/4 av den totala inkomsten 1996-1999 3.Sjukersättning motsvarande mindre än 1/4 men minst 1/8 av den totala inkomsten 1996-1999 4.Sjukersättning motsvarande mindre än 1/8 men minst 1/16 av den totala inkomsten 1996-1999 5.Sjukersättning motsvarande mindre än 1/16 av den totala inkomsten 1996-1999 Resultaten finns redovisade enligt denna indelning i en fristående tabellbilaga. Stor sjukersättning och liten sjukersättning I denna rapport redovisas utfallet enligt kategori 1-3 (förekomst av förtidspension/sjukbidrag eller sjuk- ersättning motsvarande minst 1/8 av den totala inkomsten 1996- 1999) som stor sjukersättning2. Sjukersättning motsvarande mindre än 1/8 av den totala inkomsten 1996-1999 (kategori 4 och 5) redovisas som liten sjuk- ersättning. Sjukersättning definieras som summa Sjukpenning, Smittbärar- penning, Havandeskapspenning, Arbetsskadeersättning, Rehabili- teringsersättning och ersättning från AGS och TFA, medan Total- inkomst definieras som summa Löneinkomst, Inkomst av aktiv näringsverksamhet, Sjukpenning, Smittbärarpenning, Havande- skapspenning, Arbetsskadeersättning, Rehabiliteringsersättning, ersättning från AGS och TFA, Arbetslöshetsersättning (A-kassa och KAS), Arbetslivsutvecklingsbidrag, Utbildningsbidrag, Starta eget-bidrag, Föräldrapenning, Tillfällig föräldrapenning, Vård- bidrag, Delpension, Förtidspension, Sjukbidrag, Studiemedel, Studiehjälp, Särskilt vuxenstudiestöd, Särkilt utbildningsbidrag, Timersättning vid studier och Värnpliktsersättning. 2 Den sjukpenninggrundande inkomst som fastställs för den försäkrade har ett tak vid 7,5 basbeslopp. Om totalinkomsten hade begränsats till 7,5 basbelopp hade ytterligare två män och tre kvinnor erhållit en sjukersättning motsvarande minst 1/8 av den totala inkomsten 1996-1999 (stor sjukersättning). Sjukskrivningar och förtidspensioneringar är olika vanliga bland kvinnor och män. I den här studerade populationen av sysselsatta har av kvinnorna haft stor sjuk- ersättning jämfört med av männen. Liten sjukersättning har därtill av kvinnorna och av männen haft. Återstoden, av kvinnorna och av männen, har alltså inte haft någon ersättning alls under de fyra åren 1996-1999. Andelen med stor sjukersättning ökar påtagligt med stigande ålder. Det gäller både för kvinnor och män. Det starkaste ålders- sambandet finns bland män, som i mycket ringa omfattning har en stor sjukersättning i de lägre åldrarna. Männen ligger beträffande stor sjukersättning på lägre nivåer än kvinnorna i samtliga ålders- grupper utom i den äldsta. Om man räknar in även liten sjukersättning kvarstår i huvudsak ett linjärt samband med ålder bland männen. Bland kvinnorna stiger andelen som fått någon sjukersättning ungefär. Men även i de lägre åldrarna ligger kvinnors andel med sjukersättning högre än mitt i livet. av kvinnor i åldern har fått någon sjukersättning under tids- perioden, att jämföras med männens i motsvarande ålder och kvinnornas i åldern . En anledning till detta kan vara att havandeskapspenning ingår i sjukpenningen. Utfall 1996-1999 per åldersgrupp och kön. Andel i procent. Män, totalt 55-59 år Kvinnor, totalt 55-59 år Även i det följande redovisas alla resultat uppdelade på kvinnor och män. I många fall kan resultaten förväntas skilja sig beroende på kön, men där så inte är fallet är även detta viktigt att konstatera. Eftersom ålder har så tydligt samband med andelen som har sjukersättning, används i de följande analyserna åldersstandardi- sering. Dessutom visas resultat separat för . Nedan visas andelen med stor och liten sjukersättning bland kvinnor och män med olika utbildningsnivå. Utfall 1996-1999 per utbildningsnivå. Andel i procent. Utfall 1996-1999 per utbildningsnivå. Andel i procent. Avseende skillnader i stor sjukersättning relaterade till utbildnings- nivå finns signifikanta skillnader mellan samtliga tre nivåer för män och mellan förgymnasialt och eftergymnasialt utbildade kvinnor. Kvinnors högre allmänna läge än män går igen även när uppdelning görs på utbildningsnivå. Särskilt stor förefaller skillnaden vara mellan kvinnor och män med eftergymnasial utbildning. Samma mönster upprepas när även liten sjukersättning beaktas. Medan var tredje högutbildad kvinna har haft sjukersättning är det endast hälften så stor andel bland männen. Här behandlas sambandet mellan å ena sidan ergonomisk arbets- miljö i form av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbetsställningar och å den andra förekomsten av sjukersättningar. Det är förväntat att en fysiskt krävande arbetsmiljö har stor bety- delse för arbetsrelaterad ohälsa, sjukersättningar och förtids- pensioneringar. Nedan preciseras sambandet statistiskt. Följande kategorier för kombinationer av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbetsställningar har bildats. ?Påfrestande arbetsställningar i kombination med kroppsligt ansträngande arbete ?Påfrestande arbetsställningar (ej kroppsligt ansträngande arbete) ?Kroppsligt ansträngande arbete (ej påfrestande arbets- ställningar) ?Varken påfrestande arbetsställningar eller kroppsligt an- strängande arbete Med påfrestande arbetsställningar avses att man minst ¼ av tiden antingen o Arbetar framåtböjd utan stöd för händer eller armar eller o Arbetar i vriden ställning eller o Arbetar med händerna upplyfta i höjd med axlarna eller högre Med kroppsligt ansträngande arbete avses att man antingen minst ¼ av tiden o Tar i så mycket att man andas snabbare eller oTar i mer med kroppen än man gör när man går och står och rör sig på vanligt sätt eller o Att man måste lyfta Den fysiska arbetsmiljön som exponering i form av påfrestande arbetsställningar och kroppsligt ansträngande arbete har stor bety- delse för att förklara skillnader i utfall avseende stor sjukersättning. Detta är giltigt både för män och för kvinnor. För kvinnor tycks den dock få betydelse först när arbetet både är kroppsligt ansträng- ande och innehåller påfrestande arbetsställningar. Cirka 400 000 kvinnor och 480 000 män i åldern har ett kroppsligt ansträngande arbete med påfrestande arbetsställningar. Bland dessa är personer med jobb som innebär höga krav tillsam- mans med litet inflytande och jobb som omfattar upprepade arbetsmoment överrepresenterade. Överrepresenterade är även de med lägre utbildning, privatanställda män och kommunalt anställda kvinnor. Män och kvinnor fördelar sig på de fyra kategorierna enligt följande: Påfrestande arbetsställningar – kroppsligt ansträngande arbete. Utfall som andel med stor och med liten sjukersättning under tids- . Påfr arb.st och kroppsl anstr arb (1) Påfrestande arbetsställning (2) Kroppsligt ansträngande arbete (3) Varken påfr arb.st eller kroppsl anstr (4) Relativ risk avseende stor sjukersättning Män med ett kroppsligt ansträngande arbete och män som har ett arbete som innehåller påfrestande arbetsställningar har i högre grad en stor sjukersättning än övriga. För de män som har både ett kroppsligt ansträngande arbete och ett arbete med påfrestande arbetsställningar är risken att ha en stor sjukersättning nästan så stor som bland dem som har ett arbete som varken är kroppsligt ansträngande eller innebär påfrestande arbetsställningar. Påfrestande arbetsställningar – kroppsligt ansträngande arbete. Utfall som andel med stor och med liten sjukersättning under tids- . Påfr arb.st och kroppsl anstr arb (1) Påfrestande arbetsställning (2) Kroppsligt ansträngande arbete (3) Varken påfr arb.st eller kroppsl anstr (4) Relativ risk avseende stor sjukersättning *Ej sign. 2,4 1,2* 1,1* För kvinnornas del ökar risken att ha en stor sjukersättning först när de har en kombination av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbetsställningar. När båda exponeringarna kombineras innebär det liksom för män en 2-3 gånger större risk jämfört med dem som inte utsätts för exponeringarna. Kvinnor som enbart utsätts för den ena av dessa faktorer löper samma risk som de som varken har kroppsligt ansträngande jobb eller påfrestande arbets- ställning. En dubbelt så stor andel bland kvinnor som bland män med ett arbete utan påfrestande arbetsställningar och utan ett kroppsligt ansträngande arbete har stor sjukersättning. Skillnaden kan bero på arbetsmiljöfaktorer som här inte beaktas. Drygt en fjärdedel av de sysselsatta, kvinnor och män, i åldern (ca 850 000 personer) hade 1995 ett kroppsligt ansträngande arbete med påfrestande arbetsställningar. Det är så- ledes ett stort antal människor som är berörda av de ökade risker som redovisats. Nedan visas motsvarande resultat för dem som är . Påfrestande arbetsställningar – kroppsligt ansträngande arbete. Utfall som andel med stor och med liten sjukersättning under tids- . Påfr arb.st och kroppsl anstr arb (1) Påfrestande arbetsställning (2) Kroppsligt ansträngande arbete (3) Varken påfr arb.st eller kroppsl anstr (4) Relativ risk avseende stor sjukersättning Påfrestande arbetsställningar – kroppsligt ansträngande arbete.