sou · GQB36 · 2003-01-01 00:00:00 — Frågor om arbetstidens längd och förläggning har funnits på den politiska dagordningen . har flera statliga utredningar tillsatts med uppdrag att se över lagstiftningen på området. Av olika skäl har emellertid inga större förändringar genomförts . har en ny parlamentarisk kommitté getts i uppdrag att pröva frågor om bl.a. arbetstidens längd och förläggning. arbetstids- och semesterregler inledde sitt arbete . Det är naturligt att arbetstidsfrågan har ett stort utrymme i den politiska debatten. Få frågor har så stor betydelse för allas tillvaro som just arbetstiden. Arbetstid står för mycket mer än den tid vi är på arbetet. Arbetstid har också stor betydelse för den tid vi inte arbetar, hur mycket tid vi kan ägna åt barn och familj, i vilken utsträckning vi kan ägna oss åt fritidsaktiviteter och föreningsliv. Arbetstiden har central betydelse för vår egen försörjning, för samhällsekonomin och vår gemensamma välfärd. Arbetstid är också en aspekt som bör undersökas när frågor om hälsa och jämställdhet i arbetslivet diskuteras. Arbetstidsfrågan griper alltså in i stort och smått och påverkar oss både som individer och samhällsmedborgare. För att belysa några av dessa aspekter på arbetstidsfrågan ger kommittén ut ett antal skrifter. Genom att ta upp några av de vanligaste frågeställningarna i arbetstidsdiskussionen, på ett lite mer lättillgängligt och kortfattat sätt än vad som är brukligt i statliga utredningar, hoppas vi att skrifterna skall stimulera en bred samhällelig diskussion. För innehållet i skrifterna svarar dess författare. Kommittén har inte tagit ställning till innehållet. Denna andra skrift i serien tar upp frågan om konsekvenserna av en minskning av arbetstiden för anställda, företag och samhälle. Den är skriven av , utredare på LO. är också sekreterare i kommittén. Ordförande, arbetstids- och semesterregler (Knas) Pengarna eller livet....................................................... Detta är svårt ............................................................... FAQs om arbetstider ................................................... Arbetstiden och sambanden ........................................ Vad händer direkt om arbetstiden minskar .................... Arbetstiden och tillväxten............................................ Olika sätt att minska arbetstiden ................................. Flexibilitet – vad är det ............................................... Arbetstiden och lönen................................................. Kan inget annat betala................................................ 1 Pengarna eller livet I ett historiskt perspektiv har mänskligheten sakta men säkert minskat tiden för arbete och ökat tiden för vila och fritid. är behoven stora av allt det goda som vårt arbete skapar. Vår höga levnadsstandard är ett resultat av mångas myckna arbete. Denna skrift försöker beskriva de viktigaste sambanden mellan minskad arbetstid och den ekonomiska utvecklingen, för anställda, för företag och för hela samhället. Syftet är inte att argumentera för eller emot. Syftet är att ge en grund för en mer precis diskussion. Att fler ska förstå konsekven- serna av en minskning av arbetstiden och därmed enklare kunna ta ställning. När pengarna ställs mot livet då vinner lätt pengarna. De kort- siktiga ekonomiska argumenten mot en minskad arbetstid är alltid många. Det är då svårt, näst intill en omöjlighet att hävda en lång- siktig vision om hur viktigt det är att också minska arbetstiden. Men trots detta så har lag- stiftat om tio generella förkortningar av arbetstiden i form av kortare veckoarbetstid och längre semester. Dessutom har lagstiftat om åtta breda och riktade förkortningar av arbetstiden i form av lägre pensionsålder och ökad föräldraledighet. Totalt 18 lagstiftade förändringar av arbetstiden under , eller mer än en ny lag om en minskad arbetstid . Och detta trots att de ekonomiska argumenten emot en kortare arbets- tid har varit samma och lika många. Och varje gång har det kortsiktigt kloka stått mot det lång- siktigt möjliga 2 Detta är svårt Det är svårt att skriva om effekterna av en minskad arbets- tid så att det är enkelt och begripligt. Orsaken är att beskrivningen inte avser utvecklingen med utgångspunkt i hur det är . Beskrivningen tar sin utgångspunkt i en jämförelse mellan två alternativ, kortare arbetstid eller inte. Det är tydligast när det gäller lönen. Alla utgår från att en arbetstidsförkortning ska ske med bibehållen lön. Men vad betyder det egentligen? En sänkning av den nomi- nella, faktiskt utbetalade lönen, är inte rimligt. Därför kommer alla minskningar av arbetstiden att genomföras så att det alltid innebär en ökad månadsinkomst, mer pengar i plånboken. Så har det varit tidigare, så kommer det att vara framöver. Men problemet är be- tydligt svårare än så. Ska debatten om en minskning av arbetstiden bli mer korrekt krävs det förtydliganden och preciseringar. Att göra dessa preci- seringar är ett av syftena med denna skrift. Läs följande två på- ståenden: Om normalarbetstiden förkortas så blir månads- inkomsten högre. Det är korrekt och högre syftar då på skillnaden mellan den lön som blir och den lön som gällde innan förkortningen av arbetstiden. Om normalarbetstiden förkortas blir månadsinkomsten lägre. Det är också korrekt och lägre syftar då på skillnaden mellan den lön som blir och den lön som det skulle ha blivit vid en oförändrad arbetstid. Eftersom denna skrift ska behandla konsekvenserna av en minskad arbetstid är det första påståendet trivialt. Månadslönen blir alltid högre. Det är den andra meningen som beskriver konsekvensen av en minskad arbetstid. Därför blir beskrivningen alltid relativ. Detta är svårt. Texten kommer att ställa stora krav på Dig som läsare att ständigt minnas denna relativa utgångspunkt – alla jämförelser är i förhållande till vad som skulle hända om arbets- tiden inte förkortades. 3 FAQs om arbetstider Korta frågor och svar har alltid nackdelen att ingen tycker att de är fullständiga eller helt korrekta. De har dock den fördelen att det går fort att få överblick. Vad är det viktigaste skälet att minska arbetstiden Det blir mer fritid. Mer tid för barnen, för vila, för aktivitet, för politik, för vänner, för kärlek. Tid för vila och tid att samla ork för arbetet . Men det påverkar också vår vardag på annat sätt. Dagen är inte slut när jobbet är slut, det påverkar vem som gör vad i hemmet. Vad är det viktigaste skälet att inte minska arbetstiden Det är dyrt. Mindre arbete skapar också mindre ekonomiska vär- den. Löneutvecklingen blir sämre och en del kommer att tycka att pengarna inte räcker till allt som behövs. I företagen kan kost- naderna öka så att konkurrenskraften minskar och sysselsättningen blir lägre. Resurserna blir mindre till den skattefinansierade välfär- den, vård, skola och omsorg samt till de allmänna försäkringarna. Blir det lägre lön om arbetstiden minskas Det blir mer pengar i plånboken, inkomsten ökar. Men en förkortning av arbetstiden innebär färre arbetade timmar . Därför blir ökningen av månadsinkomsten mindre än om arbetstiden inte hade förkortats. Blir det fler jobb om arbetstiden minskas På en enskild arbetsplats kan det bli fler anställda, men det kan lik- väl bli färre på andra arbetsplatser på grund av att efterfrågan blir lägre då lönerna utvecklas långsammare. Den sammanlagda effek- ten är osäker. I grunden har arbetslöshet och antalet jobb ingenting med arbetstidens längd att göra, sysselsättningen avgörs av andra orsaker i ekonomin. Måste vi inte dela på de jobb som finns Tanken om att dela på de jobb som finns utgår från att behovet av arbete i ett samhälle är begränsat. Utgångspunkten är att produk- tionen blivit så effektiv att det är fler som vill arbeta än vad som behöver göras. Men det är samma sak som att säga att mänsklig- hetens, eller svenska folkets behov av varor och tjänster är slut. Men om så inte är fallet, då är arbetslösheten ett resultat av andra orsaker än att det som behöver göras har tagit slut. Kan inte sänkt skatt betala en minskad arbetstid Om en skattesänkning görs som arbetstiden minskas kan detta höja inkomsten efter skatt ytterligare. Om statens skatteinkomster är högre än dess utgifter finns det alltid tre alter- nativ. Satsa mer pengar på olika områden samt ge ökade bidrag till kommunerna. Det andra alternativet är att sänka skatterna. Det tredje är att betala av på statsskulden. I grunden har en skattesänk- ning ingenting med en minskad arbetstid att göra. Tendensen är att minskad arbetstid försämrar förutsättningarna för skattesänk- ningar. Kan inte företagen betala en kortare arbetstid En minskad arbetstid skapar inga direkta besparingar som ger möj- ligheter till större löneökningar. Om däremot minskningen av arbetstid leder till indirekta effekter med lägre kostnader för arbetsgivaren såsom mindre sjukdom, minskad personalomsättning då påverkar det också utrymmet för löneökningar. Sjunker inte kostnaderna för sjukdom En betydande minskning av arbetstiden skulle innebära att antalet sjukdagar blev färre, det visas av försök i några kommuner med sex timmars arbetsdag. Det är svårt att i undersökningar visa att mindre förkortningar av arbetstiden leder till lägre kostnader i sjukförsäkringen. Det inträffar ständigt andra förändringar i samhället som också påverkar sjukfrånvaron. Det är då svårt att analysera vad som beror på vad. Sjunker inte kostnaderna för arbetslösheten Storleken på arbetslösheten bestäms framför allt av konjunkturen, företagens lönsamhet samt den ekonomiska politiken och risken för stigande inflation. Fler jobb blir det om företag är konkurrens- kraftiga samt att regering och riksbank vågar stimulera ekonomin utan risk för inflation. Det är inte lättare att minska arbetslösheten och nå full sysselsättning vid 35 timmars arbetsvecka än vid . Varför är så många politiker tveksamma till en minskning av arbetstiden Inkomsterna till stat, landsting och kommun är direkt beroende av hur många timmar alla arbetar i landet. En minskning av totala antalet arbetade timmar leder således till lägre skatteinkomster. Politikerna vaktar sina budgets och oroas för risken att servicen ska försämras. Blir skolan och vården sämre Om antalet arbetade timmar blir färre blir kommunens och lands- tingens resurser mindre. minskar det antal timmar som de anställda i den offentliga verksamheten utför. Då måste kom- munerna anställa fler. För detta måste kommunerna då höja, eller avstå från att sänka, skatten. Om de inte vill eller kan höja skatten blir skolan och vården sämre. En motsatt tendens är dock att om personalen arbetar mindre så orkar de mer de arbetar. Är EU för eller emot en minskning av arbetstiden EU har ingen uppfattning i frågan om normalarbetstidens längd och inte heller om en minskning av arbetstiden. Det är en fråga för varje land självt. Det finns ett EU-direktiv om arbetstider som gäller i . Det är en skyddslagstiftning som ger en yttre och absolut gräns för hur mycket var och en ska arbeta. och har förkortat arbetstiden – varför inte I och har arbetslösheten bitit sig fast hårdare än i . Den är högre och sjunker långsammare. Då har en minskning av arbetstiden genomförts som en åtgärd för att minska arbetslösheten. Det finns undersökningar som både visar att det lyckats och andra som visar att det inte har haft någon betydelse för antalet arbetslösa. I är det få politiker och organisa- tioner som anser att arbetstidens längd har något samband med arbetslösheten. Varför inte sex timmars arbetsdag Sex timmars arbetsdag, eller , har länge varit en målsättning för många människor. Men det är färre som har det som ett realistiskt krav . En snabb minskning av arbetstiden till skulle påverka alla medborgare i landet. Betydligt mindre varor och tjänster skulle produceras. Lev- nadsstandarden skulle sjunka. Något som nästan ingen politiker vågar, vill eller kan genomföra. Hur snabbt kan arbetstiden minska I steg, så att störningarna på arbetslivet och ekonomin blir små. har arbetstiden, i form av kortare veckoarbetstid och längre semester minskats med knappt en halv procent . Det motsvarar eller . Dessutom har arbetstiden minskats genom ökade rättigheter till annan ledighet, betald av arbetsgivaren eller av socialförsäkringssystemet. När kan en förkortning tidigast ske – om vi vill, eftersom en minskning av arbetstiden i små steg kan ske i stort sett när som helst, argumenten för en förkortning finns alltid. Men eftersom konsekvenserna är många finns det också alltid starka argument emot. När ekonomin går bra, låg arbetslöshet, behövs allas arbete. Det finns en risk att det blir brist på arbetskraft. När ekonomin går dåligt, högre arbetslöshet, klarar inte stat, landsting och kommun lägre skatteintäkter. Deras kost- nader är redan höga. Det är därför alltid och aldrig rätt tidpunkt .. 4 Arbetstiden och sambanden En minskning av arbetstiden, oberoende av hur det sker, är en ingripande förändring, som påverkar hela ekonomin, fördelningen av tid och pengar mellan olika grupper samt allas vår vardag. Sambanden är många och svåra att se och förstå. Få förändringar i arbetslivet är så fulla av uppfattningar, och motsättningar som arbetstiden. Många väljer de utgångspunkter och argument som stämmer med den egna slutsatsen. Orsakerna till detta är flera. En är att det är en fråga av stor ekonomisk betydelse för varje arbetsgivare och varje anställd. En annan är att sambandet mellan lön och arbetstid är själva kärnan i avtalet mellan arbetsgivare och anställda. En tredje är att en förändring av arbetstiden påverkar i stort sett alla andra ekonomiska och sociala förhållanden i sam- hället. En fjärde är att det är en absolut förändring. Den är irrever- sibel, den kan inte, utan stora motsättningar, tas tillbaka. har frågan om en minskad arbets- tid alltid varit mer eller mindra aktuell. Varje förkortning av arbets- tiden har föregåtts av långa diskussioner och ofta också inneburit starka politiska motsättningar. Alla materiella värden skapas av mänskligt arbete. Företagens in- komster, de anställdas löner och alla resurser för skattefinansierad verksamhet, är ett resultat av allas arbete. Det är bara arbete som kan skapa de ting och de tjänster som behövs för att tillfredställa alla materiella behov. Under de senaste två hundra åren är den viktigaste förändringen att det har skett en stark arbetsdelning och att arbetet numera till stor del är ett lönearbete. Det betyder att var och en i sitt dagliga arbete skapar en liten del av allt det som alla andra behöver. Andra personer utför andra små delar. Utan alla andras arbete skulle vi få svårt att överleva. Därför måste det finnas gemensamma regler och värderingar i ett samhälle kring det gemensamma arbetet, kring lönearbetet. Det betyder inte att det privata, oavlönade arbetet är mindre viktigt. Men det kräver inte samma gemensamma regler i samhället. Var och en kan i högre grad göra som den vill. Därför handlar den här skriften och all annan diskussion om arbetstider, inte om den totala mängden arbete utan om det gemensamma avlönade arbetet. Om det arbete som de flesta av oss går till , när vi går till jobbet. Den totala mängden arbete i ett samhälle påverkas av många och helt olika orsaker. En är de normer och värderingar som råder kring hur mycket var och en av oss ska arbeta för att ha gjort sitt. Det kodifieras i begreppet normalarbetstid, eller ordinarie arbetstid som det står i arbetstidslagen. Normalarbets- tiden är ett uttryck för en gemensam avvägning i hela samhället mellan arbete, fritid och vila. En annan orsak som påverkar mängden arbete är arbetstidslagens och semesterlagens olika regler som tillsammans med kollektivavtalen är direkt ingripande i hur arbetet bedrivs på alla tiotusentals arbetsplatser, stora som små. Ett sätt att på samhällsnivå söka minska arbetstiden för var och en är därför att ändra dessa regler. Då kommer eventuellt den samlade mängden arbete i samhället också att minska. Det är dock inte säkert, och framför allt är det osäkert hur mycket den totala arbetsmängden kommer att minska. Olika metoder får olika betydelse på arbetsmarknaden En analys av hur mycket den totala arbetstiden faktiskt kommer att minska på grund av olika regelförändringar kan delas upp i två steg: Första steget är att bedöma genomslaget på arbetsmarknaden. Olika förändringar i reglerna om arbetstiderna berör olika grupper på arbetsmarkanden olika. Det är därför nödvändigt att bedöma hur stor del av de anställda som berörs och på vilket sätt. Vilket genomslag får förändringen i verkligheten. En kortare normalarbetstid i arbetstidslagen träffar i första hand heltidsanställda som arbetar . Skiftarbetare och andra med kortare arbetstid än berörs i mer begränsad omfattning av en förkortad normalarbetstid. Slutresultatet beror på hur detta hanteras i framtida kollektivavtal. En längre semester träffar i första hand de som har bara Stora grupper, framför allt inom den offentliga sektorn har längre semester i sina kollektivavtal. beror även här på detta hanteras i framtida kollektivavtal. Längre föräldraledighet och utökad delpension för äldre berör bara dessa grupper på arbetsmarknaden. Andra steget är att bedöma betydelsen av andra förändringar på arbetsmarknaden. I grunden påverkas behovet av arbete av efter- frågan. På de delar av arbetsmarknaden där efterfrågan på arbets- kraft är hög och tillgången på arbetskraft är låg, där det råder full sysselsättning, kan olika saker ske. Antalet övertidstimmar kan öka. Det gäller särskilt för vissa nyckelgrupper där det blir flaskhalsar på arbetsmarknaden. Möjligheten för deltidsanställda att få fler timmar, ökad syssel- sättningsgrad, kan öka i de fall efterfrågan består eftersom arbets- givaren enligt lag har en skyldighet att i första hand erbjuda redan anställd personal fler timmar. Det är genom att analysera bägge dessa steg tillsammans, genom- slaget och andra förändringar, som det är möjligt att uppskatta hur regler om minskad arbetstid faktiskt påverkar den totala arbets- mängden i hela samhället. Ofta talas det om kostnaderna för en minskning av arbetstiden. Men ordet kostnader kan leda tanken fel. Det alla avser är kost- nader för en utebliven intäkt. Kostnaden är således fiktiv, och innebär lägre löneutveckling för den anställde, lägre lönsamhet i företagen och mindre skatteintäkter till samhället än om arbets- tiden inte hade minskats. Förutom fiktiva kostnader i form av lägre intäkter innebär en minskad arbetstid också en risk för ökade faktiska kostnader för arbetsgivarna. Kostnaderna för arbetsgivaren, fiktiva och faktiska, kan minskas av att andra ändringar av reglerna på arbetsmarknaden sker sam- tidigt som en ändring av arbetstidsreglerna. För samhället kan en minskad arbetstid minska de faktiska kostnaderna för arbetslöshet, sjukdom och social service. För arbetsgivarna påverkas kostnaderna av att: Produktiviteten kan minska därför att viss arbetstid, så kallad ställtid, är relativt oberoende av arbetsdagens längd. Det gäller tid för uppstart av produktionen, före och efter rast samt tid vid dagens slut för avslutning av arbetet. Denna ställtid, med lägre produktivitet, kommer vid en kortare arbetsdag att vara en något större andel av ett arbetspass. Den totala produktiviteten sjunker då något. Kostnaderna kan öka därför att en del kring- kostnader är mer beroende av antalet anställda än av antalet arbetstimmar. Det gäller framför allt kostnader för personalvård och administration. Det betyder att over-headkostnaden per arbetad timme ökar något om varje person arbetar färre timmar. Kapitalkostnaderna är fasta och blir högre per producerad enhet om driftstiden blir lägre. Lönekostnader eller produ- cerad enhet kan öka något mer när utbudet av arbetskraft minskar. Produktiviteten kan öka om reglerna för arbetstidens förläggning ändras . Om arbetsgivaren i högre grad kan förlägga arbetstiden utifrån verksamhetens krav kommer antalet ineffektiva timmar att bli färre. Produktiviteten kan också öka därför att ändringen av arbetstidsreglerna startar ett arbete med att utveckla till exempel arbetsorganisationen och scheman på arbetsplatserna. En ökad produktivitet är ett verkligt, realt, resurstillskott. Formellt har dessa regelförändringar och därmed den ökade produktiviteten, inget samband med en minskad arbetstid. Men de kan initieras av en förändring av arbetstiden och de ses ofta som delar i ett byte mellan arbetsgivare och anställda. Kostnaden för övertid kan minska om reglerna för arbetstidens förläggning ändras. Det kan betyda att behovet av övertid minskar om arbetsgivaren kan variera normalarbetstiden. Detta innebär dock inget verkligt resurstillskott utan är ett nollsummespel där arbetsgivarens eventuella lägre kostnader för övertid motsvaras av exakt lika mycket i lägre ersättningar till de anställda för övertid. Kostnaderna för personalomsättning kan minska. Om en kor- tare arbetstid leder till minskad personalomsättning på grund av mindre slit och ökad trivsel kan det leda till lägre kostnader för rekrytering, utbildning och produktionsstörningar. För samhället påverkas kostnaderna av att: Kostnaden för sjukfrånvaro och arbetsskador kan sjunka om minskningen av arbete leder till bättre hälsa. Sambanden är dock osäkra. För att få en påtaglig förbättring krävs sannolikt stora för- kortningar av arbetstiden. Kommunernas kostnader för barntillsyn kan sjunka om föräld- rarna arbetar mindre. Även här är framför allt storleken av effekten osäker. Det krävs sannolikt stora förkortningar av arbetstiden för att det ska ge märkbara effekter på kommunernas kostnader. 5Vad händer direkt om arbetstiden minskar När arbetstiden minskar påverkar det i stort sätt alla variabler i samhällets utveckling. Att enkelt och neutralt beskriva sambanden är nästan omöjligt. En början är en kraftigt förenklad modell som beskriver några viktiga samband för att därefter beskriva mer sammansatta effekter av en minskad arbetstid. Kommentar: För att förstå resonemanget är det nödvändigt att se att modellen försöker beskriva vad som händer i förhållande till om arbetstiden inte minskar. Resonemanget är således relativt. En förenklad bild av en minskning av arbetstiden visar hur olika delar påverkar varandra. Den är endast sann som hjälp för att för- stå. I verkligheten kommer fler saker att hända. är en öppen ekonomi med betydande export och import. Personer, företag, organisationer, myndigheter och politiker kommer att anpassa sitt handlande och sina beslut till den nya situationen. Människor ändrar sin konsumtion, sitt sparande och sina arbetsmönster, medan företag ändrar sin konsumtion, sina lager och sina investeringar. Poli- tikerna ändrar i skatteregler och budgets i större eller mindre grad. Allt detta kan kallas sekundära effekter av en minskning av arbetstiden. I den förenklade modellen, utan hänsyn till import och export samt utan några andra förändringar än arbetstiden innebär en jämnt fördelad minskning av antalet arbetstimmar att det kommer att uppstå ett nytt jämviktsläge. Vad händer direkt om arbetstiden minskar För de anställda gäller att: När arbetet minskar så ökar månadsinkomsten långsammare, inkomsten blir lägre än om arbetstiden inte hade förkortats. När inkomsten blir lägre har hushållen mindre att handla för. Efterfrågan på varor och tjänster sjunker då till följd av den lägre inkomsten och den kortare arbetstiden. För företag och verksamheter på marknaden som inte är skattefinansierade gäller att: När arbetstimmarna blir färre så sjunker produktionen av varor och tjänster. När produktionen sjunker så ändras också utbudet av varor och tjänster till följd av minskningen av arbetstiden. Mellan utbud och efterfrågan av varor och tjänster kommer det att uppstå ett nytt jämviktsläge men på en lägre nivå. För den skattefinansierade verksamheten, vård, skola, omsorg, vägar men också de allmänna försäkringssystemen och pensionerna gäller att: När inkomsterna och konsumtionen blir lägre så minskar skatte- inkomsterna.