sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — En annan vanlig orsak i anmälningarna angavs vara psykisk skada på grund av den stress och oro poliserna uppgav sig ha känt jämte långa arbetspass och brist på sömn. I anmälningarna om tillbud till arbetsskada har oftast angetts brister i den personliga skyddsutrustningen som en bidragande orsak till tillbudet. Beträffande skadade demonstranter m.fl. i samband med EU- toppmötet, finns det inte några helt uttömmande undersökningar. Förutom de tre personer som skottskadades vid händelserna vid är det svårt att ange närmare skadeutfall. Från kommunens beredskapsenhet har inhämtats att sjukvården i tog hand om totalt 143 personer med s.k. EU-relaterade skador, varav 86 behandlades på sjukhus och 31 inom primärvården. Av de totalt skadade 143 patienterna var 53 poliser. Huvuddelen, , av de skadade hade lindrigare skador. Nio personer lades in på sjukhus. I sin utvärdering anger polismyndigheten att man vid planeringen av det psykosociologiska efterarbetet för personal som varit utsatta för svåra upplevelser utgick från att varje polismyndighet skulle ta ansvar för sina befattningshavare. höll polismyndigheten informationsmöten för att den enskilde polismannen skulle få en helhetsbild av händel- seförloppet. Närmare 1 100 polismän och andra anställda från i deltog i dessa informations- möten. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vid sidan av informationsmötena genomfördes olika former av avlastningssamtal under ledning av bl.a. personalkonsulenter vid polismyndigheten. Sammanlagt skall enligt utvärderingen 295 be- fattningshavare ha deltagit i sådana avlastningssamtal. I direkt anslutning till kommenderingen genomförde personal från företagshälsovården s.k. debriefingsamtal med 42 befattnings- havare i syfte att reducera stress och mildra chockupplevelser från arbetet vid kommenderingen. I ett senare skede genomfördes debriefing med ytterligare 55 befattningshavare. I utvärderingen nämns ett antal faktorer, som enligt polis- myndigheten, komplicerade arbetet med det psykosociala omhän- dertagandet. Förutom att kommenderingen kom att omfatta så många som cirka 2 500 polismän komplicerades arbetet av att många polismän kom från andra polismyndigheter i landet och att de direkt efter kommenderingen reste tillbaka till sina respektive myndigheter eller gick på semester. Enligt utvärderingen har det visat sig att flera polismyndigheter inte heller inför kommende- ringen hade en etablerad organisation för psykosocialt omhänder- tagande. Slutligen komplicerades arbetet av de många anmälningar som riktades mot enskilda polismän. Från polismyndighetens sida ansåg man det tveksamt att starta upp ett omfattande infor- mationsarbete när det pågick utredningar och förunder- sökningar mot anställda inom polisväsendet. Vid planeringen inför toppmötet sattes som målsättning att polis- myndigheten skulle ha en kapacitet att kunna ta emot ett hundratal gripna. För omhändertaganden enligt 13 § polislagen användes provisoriska lokaler på det nedlagda regementet . Rikspolis- styrelsen lämnade tillstånd att använda som tillfällig lokal för förvar av sammanlagt 300 omhändertagna åt gången. den 12–greps sammanlagt 530 personer för brottslighet relaterad till toppmötet. Den övervägande delen gripna utgörs av de 459 personer som greps såsom misstänkta för våldsamt upplopp i samband med insatsen på Hvitfeldtska gymnasiet . Efter toppmötet har ytterligare 25 personer gripits för brottslighet som är relaterad till i . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i den 12–gjordes sammanlagt 385 om- händertaganden av personer med stöd av 13 § polislagen. Mer- parten av omhändertagandena är relaterade till händelserna vid och till polisinsatsen på . Av i utvärdering framgår att det fram anmäldes 3 143 brott som är relaterade till i . Den övervägande delen, eller 2 004 anmälningar, har avsett våld, hot eller förgripelse mot tjänsteman. Andra stora grupper av brottsanmälningar har varit brott mot allmän ordning (521), misshandel (353) och skade- görelse (88). Sammanlagt har per meddelats dom mot 66 personer varav frikännande dom meddelats i åtta fall. Åtalen har huvudsakligen avsett våldsamt upplopp eller medhjälp och anstiftan därtill. Till övervägande del har påföljden bestämts till fängelse (mellan en månad och ) men även andra på- följder som villkorlig dom och skyddstillsyn jämte samhällstjänst har förekommit. Fram inkom 182 brottsanmälningar riktade mot anställda inom polisen. Till övervägande del avsåg dessa anmälningar om tjänstefel (134), misshandel (53) och olaga fri- hetsberövande (11). Flertalet anmälningar har skrivits av. Vid brytpunkten, , har åtal väckts mot fyra polisbefäl för tjänstefel36 och mot en polisman för mened.37 Utredningar om brott med anknytning till Hvitfeldtska gymnasiet Utredningar om brott som riktar sig mot demonstranter Som framgått av avsnitt 6.3.2.3 under rubriken av de frihetsberövade frigavs och ett stort antal av de personer som 36Göteborgs tingsrätt har meddelat dom (se vidare Insatsen mot ). 37Åtalet återkallat av åklagaren . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i greps för våldsamt upplopp m.m. vid Hvitfeldtska gymnasiet efter- som man bedömde att det inte fanns någon möjlighet att inom rimlig tid hinna vidta konkreta utredningsåtgärder. väckte åklagaren åtal mot den man som agera- de som mötesunderlättare eller mötesordförande vid stormötet på Hvitfeldtska gymnasiets skolgård. ogillade i en dom från åtalet i den del det avsåg våldsamt upplopp på skolan.38 Domstolen gjorde bland annat följande be- dömning. I målet är utrett att det åtminstone under en del av eftermiddagen har varit möjligt att lämna det avspärrade området efter visitering och det har även framkommit att ett antal personer har valt den möjligheten. Majoriteten av de som bott på skolan har dock kommit att stanna kvar inom avspärrningarna. Det är dock oklart i vilken mån det har varit till följd av ett eget ställningstagande eller till följd av bristande kom- munikation eller information. Ett flertal av de personer som hörts i målet har uppgett att de inte har haft de olika handlingsalternativen klara för sig. I sammanhanget måste också beaktas att de boende på skolan har tillhört ett stort antal olika organisationer och varit av flera olika nationaliteter. Utredningen i målet visar att det inne på skolans område har funnits grupper med personer som har deltagit i aktiviteter som att bära gatsten och barrikader. En del av dessa har även varit maske- rade. Det kan enligt tingsrättens mening hållas för visst att dessa åt- gärder inte har tillkommit som förberedelser för en utrymning av skolan utan våldsamheter. Hur stort antal personer som sysslat med sådan verksamhet är emellertid oklart. När tåget har formerat sig längs har situationen enligt uppgift från flera av de personer som hörts i målet varit förvirrad och bland många har rått osäkerhet om vilka villkor som gällde och om de skulle få lämna området. Det har också framkommit att beskedet om avbrutna förhandlingar och gripande av alla inne på området har lämnats i ett sent skede. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att alla som fanns kvar inom det avspärrade området skulle ha varit medvetna om att det inte längre var möjligt att lämna skolan i enlighet med den tidigare träffade överenskommelsen och att de övriga alternativ till upplösning som återstod var utbrytning med våld och barrikadering inne på skolan. Utredningen ger därför inte stöd för en bedömning att det hos deltagarna i tåget längs har funnits ett allmänt utbrett uppsåt att trotsa polismyndigheten på något av dessa sätt. Sedan tåget formerat sig längs med Ya Basta längst fram har gjorts ett flertal försök att forcera polisens avspärrning vid Lärare- gatan. Det är inte möjligt att genom de videoupptagningar som gjorts 38 dom i mål B 6695-01. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i bilda sig en uppfattning om hur många som förutom Ya Bastas med- lemmar har deltagit i dessa försök, understött dem eller på annat sätt sympatiserat med dem. Det våld som förelegat för att forcera avspärrningarna har dock haft sådan omfattning att våld- samt upplopp har uppkommit. Av utredningen framgår vidare att polismännen vid inbrytning på området har utsatts för våld i form av stenkastning och våld med tillhyggen från ett antal personer som deltagit i tåget. Polismännen har beträffande det skeen- det bl.a. uppgett att stenkastningen främst kommit från den grupp som befunnit sig bakom Ya Basta och som har betecknats som det svarta blocket. Från polismännen har även uppgetts att flertalet av de personer som befunnit sig i tåget har barrikaderat sig i skolan efter in- brytningen på området. Av en av videoupptagningarna som åklagaren åberopat framgår att ett förhållandevis stort antal personer har deltagit i en stenkastning och annan våldsanvändning mot polisen för att därefter barrikadera sig i skolbyggnaden. Däremot framgår inte hur många av deltagarna i tåget som klivit åt sidan eller på annat sätt markerat att de inte hade för avsikt att använda våld. Mot bakgrund av bland annat domstolens bedömning i den refere- rade tingsrättsdomen skrev åklagare av misstan- karna om våldsamt upplopp och ohörsamhet mot ordningsmakten mot nästan alla av de 459 personerna som greps på Hvitfeldtska gymnasiet. Utredningar om brott som riktar sig mot polisen Efter polismyndighetens insats mot Hvitfeldtska gymnasiet lämna- de organisationer och enskilda personer in ett femtiotal anmäl- ningar rörande polisens agerande. Anmälningarna riktade sig mot såväl olika myndighetsbeslut som enskilda polismäns handlande. I den förra kategorin fanns bland annat olaga frihetsberövande. Man ansåg t.ex. att det hade varit fråga om felaktiga begränsningar i rörelsefriheten och om felaktiga omhändertaganden och gripanden. I den senare kategorin fanns uppgifter om att man hade miss- handlats t.ex. genom hundbett eller batongslag. Det fanns också påståenden om att man hade sprungits ner i samband med polisens förflyttningar eller att man hade fått sina kamerautrustningar eller bilar förstörda. Ett antal ärenden rörde förolämpning alternativt ärekränkning. En anmälare som inte var målsägande hade anmält att han sett att poliser kastade gatsten. Förundersökning inleddes i samtliga ärenden. Sedan förhör hållits med drygt 100 personer har ärendena avslutats utan att åtal Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Som skäl har angetts att polismännen inte kunnat identifieras eller att brott inte kunnat styrkas. Överåklagaren upprättade ett särskilt beslut rörande anmälningar om polismyndighetens beslut att spärra av gymnasiet samt grunderna och tiderna för frihets- berövanden av enskilda. I beslutet angavs bl.a. följande. har i sitt beslut att spärra av skolan angett 23 § polislagen som rättslig grund. Enligt denna lag har polisen rätt att vidta förebyggande åtgärder om fara föreligger för att ett brott kommer att förövas som hotar liv eller hälsa eller som kan leda till omfattande förstörelse av egendom. Även om brottsrisken inte behöver vara kvalificerad måste det alltid förutsättas att man verkligen kan visa att det på grund av särskilda omständigheter föreligger en konkret risk. Ett ingripande måste till sin beskaffenhet, styrka, omfattning och var- aktighet stå i rimligt förhållande till den fara som hotar eller föreligger. Bland de åtgärder som nämns i lagtexten är bland annat att polisen kan avstänga och utrymma ett område och om det föreligger allvarlig risk för brott också kroppsvisitera personer som uppehåller sig på platsen. När polisen som i detta fall spärrar av ett så pass stort område som det är fråga om tar det innan avspärrningen är genomförd och ut- passeringskontrollen är ordnad. berövas de personer som befinner sig på skolan sin möjlighet att lämna denna. Detta innebär inte bara en begränsning för dem som förbereder brott utan även för grupper som bara bor på skolan och kommit till för att delta i legala opinionsyttringar. Det är närmast dessa gruppers intressen som måste vägas mot polisens skyldighet att vidta åtgärder för att upprätthålla ordningen och säkerheten vid och den amerikanska presidentens besök. Mot bakgrund av åklagarens bedömning och beslut, tillgängligt underrättelsematerial och hotbilds- analys är det enligt min bedömning inte möjligt att visa att det skulle föreligga något brott från polisledningens sida i samband med att ovannämnda beslut fattades. började ett stort antal personer ställa upp sig på led inne på skolan. I täten stod Ya Basta anhängare i skyddsut- rustning, därefter mörkklädda, delvis maskerade personer, som enligt vittnesuppgifter från polisen också var beväpnade med stenar och till- hyggen och därefter en stor samling övriga personer. Ledet började gå fram emot polisspärren vid utpasseringsstället. Händelseförloppet kunde följas direkt av polisledningen och åklagare genom att helikopterbilder länkades direkt in till spaningscentralen och till staben i polishuset. På så vis skapades förutsättningar att fort- löpande göra straffrättsliga bedömningar över händelseutvecklingen. När folksamlingen kommit fram till polisspärren gav polisen en sking- ringsbefallning som inte åtlyddes. I stället gjordes en handfull miss- lyckade försök att med våld forcera polisspärren. Av helikopter- bilderna framgår att flertalet av dem som vistades inom skolområdet Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i deltog i folksamlingen men också att det fanns personer som befann sig bredvid folksamlingen och uppträdde som passiva åskådare. Efter det att bedömningen gjorts att fråga var om ett våldsamt upplopp fattades beslut om att gripa de som deltagit i upploppet. När polisen gick in på skolområdet möttes de av ett omfattande våld främst i form av stenkastning. Våldet mot polisen hade förberetts genom att depåer av sten lagts upp på strategiska ställen inne på skolan. Polisen angreps också med tillhyggen och man försökte dra ned de beridna poliserna från sina hästar. Polisen fick snabbt kontroll över situationen och samtliga på plats greps. En del flydde dock in i skolan och fortsatte, enligt vittnesuppgifter från polisen, att kasta ut föremål genom fönst- ren. Dessa personer greps . Sammanlagt fördes omkring 450 gripna i bussar till polishuset. Att så många greps vid samma tillfälle innebar självklart en utom- ordentlig påfrestning på polisens utredningsorganisation. När någon är gripen skall denne förhöras av polisman eller åklagare. Åklagaren skall efter förhöret besluta om den gripne skall anhållas. Anhålls inte den gripne skall gripandebeslutet hävas och den gripne således försättas på fri fot. Har förflutit mellan gripandet och förhöret skall anledningen till dröjsmålet särskilt anges. Vid polismyndigheten försökte man i så stor utsträckning som möjligt att följa de normala rutinerna vid gripanden. och natten kunde omkring 160 personer höras, varav ungefär hälften anhölls av åklagare och hälften försattes på fri fot. Fram emot morgontimmarna gjordes den bedömningen att man inte skulle hinna med att hålla förhör med samtliga inom rimlig tid. Man beslutade därför att, efter identifiering, frige återstoden av de gripna. I samband härmed frigavs några personer som hörts men där åklagare inte tagit ställning i anhållningsfrågan och i har också anmält att tre personer som anhållits av åklagare försattes på fri fot av polis utan åklagarbeslut. Dessa tre senare anmälningar har tidigare lagts ner då brott inte kunnat styrkas. Min uppfattning rent allmänt är att man eftersträvat att göra ett så bra arbete som möjligt utifrån till- gängliga resurser och att formella brister, även inräknat information till anhöriga, helt är att hänföra till det ansträngda arbetsläget. Utred- ningen har inte visat på sådana förhållanden att man kan förvänta sig att kunna styrka brott från någon enskild tjänstemans sida. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan läggs förundersökningarna i de ärenden som redovisas i bilaga till beslutet ner då brott inte kan styrkas och då ytterligare utredning inte kan förväntas leda till någon annan bedömning. Efter genomgång av överåklagaren utredning beslutade ombudsmän () att återuppta förundersökningen angående misstanke om att tjänstefel begåtts Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i vid ingripandet mot Hvitfeldtska gymnasiet. Förundersökningen pågår fortfarande. Utredningar om brott med anknytning till inringningen på Polisens inringning av närmare 200 personer på ledde till ett antal anmälningar mot polisen. Förundersökning inleddes men i beslut beslutade åklagaren att lägga ned ut- redningen på grund av att brott ej kunde styrkas. Åklagaren lämnade i beslutet följande motivering. Av utredningen har framkommit att efter den omfattande skade- görelsen på ett stort antal av gärningsmännen be- givit sig mot området kring och broarna över . Flera broar spärrades av polis i syfte att förhindra oroligheter och fortsatt skadegörelse på andra sidan . Beslut fattades om att ringa in ordningsstörande personer på Viktoria- bron i syfte att dels förhindra fortsatt brottslighet och ordnings- störande och dels identifiera personer som deltagit i upploppet på . Vid denna manöver kom ett antal personer som uppenbarligen ej deltagit i upploppen på och ej heller genom sitt uppträdande stört den allmänna ordningen eller utgjort en omedelbar fara för denna att stängas in på . Dessa personer tilläts lämna bron efter hand. Etthundrafemtio personer omhändertogs enligt 13 § polislagen. På grund av svårigheter att få fram transportfordon har bron och de personer som befunnit sig där varit inringande än som beräknats. Såvitt kunnat utredas har de som ej omhändertagits enligt polislagen kunnat lämna bron efter drygt . I de fall personer anmält att de felaktigt blivit omhändertagna har dokumentation angående omhändertagandet infordrats. Härav har bland annat tider för omhändertagande och skäl för omhändertagandet kunnat utläsas. De enskilda omhändertagandena har inte utretts närmare då detta med säkerhet inte skulle leda till ytterligare klarhet om skälen till omhändertagandena. Utredningar om brott med anknytning till skottlossningen vid Förundersökning inleddes också i anledning av skottlossningen på . Överåklagaren beslutade den 28 sep- tember 2001 att förundersökningen skulle läggas ned. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i anmärktes att det på grund av omständigheterna inte kunde ute- slutas att ytterligare utredningsmaterial kunde finnas att tillgå . Sedan förundersökningen återupptagits samma höst be- slutade att åter lägga ned för- undersökningen med motiveringen att ytterligare utrednings- åtgärder sammanfattningsvis inte framstod som meningsfulla. Som vi tidigare redovisat beslutade Riksåklagaren att förundersökningen beträffande skottlossningen vid Vasa- platsen skulle återupptas. Förundersökningen pågår fortfarande. Utredningar om brott med anknytning till och Efter polisens insats på lämnade ett antal personer in an- mälningar om brott rörande polisens agerande. Anmälarna uppgav att de hade berövats friheten genom att de av polis hindrats att lämna . I samband härmed anmälde några att de miss- handlats eller på annat sätt kränkts av poliser. Med anledning av anmälningarna inleddes förundersökning om brott. beslutade åklagaren att lägga ned ut- redningen med följande motivering. Under utredningen har framkommit att polisen fått information om att en icke tillståndsgiven demonstration skulle anordnas på . Det fanns uppgifter om att beväpnade personer skulle delta i demonstrationen och att det fanns planer på att skjuta en polis. Demonstrationen skulle avslutas med skadegörelse på och angrepp på en polisstation. hade stora upplag av gatsten hittats. Beslut fattades om att demonstrationen inte skulle tillåtas. Då demon- stranterna samlats på torget skulle de ringas in. De skulle tillåtas lämna i samband med att polispersonal tittade på demonstranterna i syfte att känna igen personer som skulle omhändertas eller gripas. Visitation enligt polislagen 19 § skulle då så ansågs behövligt ske av dem som lämnade torget. Övriga personer skulle uppmanas att lämna platsen. Genom detta förfarande skulle de angrepp som befarats om möjligt förhindras. Uppskattningsvis 400 personer ringades in på . Vid åtgärden på kom ett antal personer som uppenbarligen ej kunde befaras störa den allmänna ordningen eller utgjort en omedelbar fara för denna att stängas in på . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Från polisen gjordes det ovan beskrivna tillvägagångssättet känt för demonstranterna. Det har framkommit att denna information inte nått fram till samtliga personer som ringats in. Då ett större antal demonstranter vägrade lämna uppstod en situation polisen ej räknat med och avspärrningen kom att vara längre än som från början varit avsikten. Jag kan mot bakgrund av vad som framkommit inte finna att personer som befunnit sig på varit berövade friheten eller utsatts för åtgärder på sådant sätt att brott kan antas ha förövats, varför utred- ningarna nedlägges. Det har inte kunnat fastställas vilka enskilda poliser som gjort sig skyldiga till den kränkning och misshandel som görs gällande från målsäganden, varför utredningen i denna del nedlägges eftersom brott inte kan styrkas. Även efter polisens insats mot lämnade ett antal personer in anmälningar om brott rörande polisens agerande. De har i anmälningarna beskrivit bl.a. att poliser tvingade dem att ligga på den våta skolgården i otillräcklig klädsel med kraftig kroppslig avkylning som följd, att poliser använde övervåld, t.ex. batongslag mot liggande personer, och att poliser uppträdde kränkande genom att uttala sig nedsättande i rasistiska och sexistiska termer. väcktes åtal mot fyra befäl som tjänstgjorde vid in- satsen mot för tjänstefel. Befälen lades huvudsakligen till last att de svenska medborgarna hållits kvar för länge och att det var fel att lägga personer på marken. meddelade frikännande dom . Beträffande frågan om ansvar för att de svenska medborgarna hade hållits kvar för länge ansåg tingsrätten att – med hänsyn till angelägenheten i åtgärderna, aktionens omfattning och det ytterst noggranna säkerhetstänkande som måste tillämpas – kvarhållandet hade varit påkallat. Tingsrätten fann vidare att åtgärden att lägga ner ovisiterade personer på marken hade varit kränkande för dessa men att det i sammanhanget dock inte kunde bortses ifrån att polismännen handlade under intryck av det våld de upplevt dagarna innan och av vad de uppfattade som vapenhot. Åtgärden fick enligt tingsrätten anses befogad. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Tingsrätten noterade att målet till stor del kommit att handla om vem eller vilka som varit ansvariga för händelserna på skolgården men att det med den bedömning som tingrätten gjort saknades anledning att pröva den frågan. Domen har ännu inte () vunnit laga kraft. Handläggning av anmälningar mot poliser Under vårt arbete har vi bland demonstranter och andra mött kritiska synpunkter på den rådande ordningen rörande handlägg- ningen av anmälningar mot poliser och förvåning att inte någon polis kunnat fällas. Frågan om handläggningen och anmälningar bereds f.n. av Ut- redningen om tillsynen över polis- och åklagarväsendena (Ju 2000:15). Enligt direktiven (dir. 2000:101 och 2002:82) skall den bl.a. överväga om regleringen, organisationen, ledningen och hand- läggningsrutinerna för brottsanmälningar och klagomål mot an- ställda inom polisen och åklagarväsendet uppfyller de krav som måste ställas på sådan verksamhet. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Eftersom frågan således redan är föremål för utredning behand- lar vi den inte vidare. Vi har i föregående avsnitt redovisat den kartläggning vi gjort av händelserna i samband med i . I vår uppgift ingår också att göra en analys baserad på kartläggningen.