sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Sådana slangar innehåller miljöfarlig olja, så man bör nog helst välja en annan metod när man ska oskadliggöra vägmaskiner. Om ni väljer att ändå gå på själva hydraulikslangarna bör ni se till att oljan samlas upp i en hink eller dylikt. Motorn är näs- tan alltid en enkel måltavla för ekoförsvararen. Sock- er i tanken fort som fanken är ett populärt slagord som det dessutom ligger en del sanning i. Socker eller sand i tanken stoppar nämligen motorn sedan när den körs igång. Tanken måste tömmas innan den kan an- vändas på nytt. Socker eller sand i tanken skadar dock inte själva motorn. Så om man vill ha ett ännu mer långvarigt stopp bör man angripa exempelvis oljepå- fyllningen.897 896http:///sea/sea.html. 897Ekologisten nr 1, . . I artikeln diskuterades också användningen av sprängmedel i ekoförsvaret. Ett exempel från nämndes där aktivis- terna misslyckades med att spränga en bro men däremot lyckades spränga bort en arm på en av aktivisterna som dessutom synskada- des allvarligt. Detta är väl själva faran med sprängämnen. De är svå- ra att få full kontroll över och om någonting går snett kan man råka riktigt illa ut. Detsamma gäller väl i viss mån eld, som har använts i vissa av aktionerna mot vägbygget i . Med den här artikeln har vi velat belysa hur sabotage- aktioner kan genomföras och vi har tagit upp lite his- torik kring ekosabotage. Om och i så fall hur och när sådana aktioner bör genomföras är en annan fråga som vi hoppas att ni som läsare funderar över och kanske också skriver en artikel om till denna tid- ning.898 Året därpå inleddes blockader av tunnelborrningarna för , Denniskansliet ockuperades, aktioner mot Kommunika- tionsdepartementet och mot iscensattes. gäll- de motståndet framför allt . , som kontinuerligt hållit ett öga på den radikala miljörörelsen inledde nu en förunder- sökning mot ett par tongivande personer inom SEA som telefonav- lyssnades. anmälde Ekologisten till JK för tryckfrihetsbrott. Ekologisten hade enligt uppmanat till sa- botage. I samband med anmälan mot Ekologisten kunde redaktionen göra intressanta och riktiga iakttagelser beträffande övervakning. I nummer 7, utgiven , konstaterade följande: En intressant sak med Säpos anmälan till JK är att det tydligt framgår att använt telefonavlyssning mot redaktionen. I anmälan anger att nummer 4 tryckts i exakt hälften så många exemplar som de andra numren. Detta kan inte fått reda på på något annat sätt än genom telefonavlyssning ef- tersom uppgifter om upplagan inte återfinns någon- stans i tidningen utan är information som bara nämnts på telefon mellan oss som gör tidningen. Man undrar varför så öppet skyltar med sin telefon- avlyssning. Vill de skrämmas? Det är i så fall en gans- ka misslyckad strategi, Ekologisten kommer fortsätta att vara en lika glad aktivisttidning som förut...Lita på det.899 Att bedrivit telefonavlyssning var riktigt och det är heller inte omöjligt att avsikten med att detta kom fram var att skrämma eller störa miljöaktivisterna i SEA. Inom ansåg man i alla fall att man med sin anmälan i stort lyckats störa aktivisterna som upp- gavs ha hållit en låg profil tiden närmast efter.900 JK svarade senare att skriften hade kopierats, saknade utgivningsbevis och ansvarig utgivare och kunde därmed inte sägas falla under tryckfrihetsför- ordningens bestämmelser. valde då att i stället gå på den mest framträdande representanten för SEA och Ekologisten, , som åtalades för uppvigling till sabotage mot Dennispake- tet. dömdes i tingsrätten till fängelse för grov upp- vigling. Hovrätten ansåg också att det handlade om grov uppvigling men lindrade straffet till villkorlig dom och samhällstjänst. tog SEA på sig ansvaret för en mängd aktioner t.ex. sabotage mot vägmaskiner.901 De metoder som används för att övervaka de autonoma grupperna skiljer sig inte nämnvärt från vad som har gällt beträffande andra politiska grupper. Vid ett arbetsmöte i nämndes följan- de metoder vara aktuella för den framtida övervakningen av de au- tonoma nätverken: 1)Förundersökningar med telefon- och postkontroll 2)Spaning, kartläggning 899SÄPO till attack mot Ekologisten. Telefonavlyssning används i kampen mot tidningen. Ekologisten nummer 6, . , författningsskyddet, SH 41-97, 27/6 1997. Akt 001300- 9139 löpnr 4. 901I SEA:s motståndshistorik står följande att läsa: gjorde vi en mängd ak- tioner. Efter en serie aktioner där SEA-aktivister tagit sönder vägmaskiner stod bygget helt stilla ett tag. Polisen svarade med att göra husrannsakan hos flera aktivister och beslagta en stor mängd böcker, datorer, medlemsregister, foton, tidningar med mera. () Se även Vad har hänt egentligen? Ekologisten nummer 8, . 3)Deltagande vid förhör hos öppna polisverksam- heten 4)Öppna källor 5)Källor inom rörelsen 6)Aktiva åtgärder 7)Infiltration på lång sikt 8)Sopinhämtning (tidigare prövat med gott resultat)902 Sopinhämtningsmetoden kom till bruk då spanade mot i . Man gick då igenom de sopsäckar som anarkisterna kastat och fann en medlemsförteckning samt en skiss av en transformator.903 Telefonavlyssning har varit av mycket stort värde för säkerhetspolisen. Genom denna spaningsmetod in- hämtas kunskap om aktioner (planering, utförande, deltagare), re- sor inom och utom , kontakter (svenska och utländska), samt vilka som innehar vissa uppdrag, t.ex. är redaktionsmedlem. Genom telefonavlyssning har också säkerhetspolisen fått känne- dom om vilka som legat bakom viss brottslighet, exempelvis mot i den 3 februari 1990.904 De brottsmisstankar som anförs som motiv för avlyssning- en är vanligen förberedelse till allmänfarlig ödeläggelse eller sabota- ge samt olovlig kårverksamhet. En genomgång av 19 fall av telefon- avlyssning av personer inom de autonoma nätverken visar att rim- ligheten i dessa misstankar får sägas variera kraftigt – från mycket rimliga (handlar då ofta om förberedelse till sabotage eller liknan- de) till mycket tveksamma vilket ofta är fallet när olovlig kårverk- samhet används som misstankegrund. Denna misstanke används rutinmäs- sigt när säkerhetspolisen vill avlyssna någon som antas ha en ledan- de ställning i något av de militanta nätverk som intresserar sig för.905 Inte i något fall har dock försökt utveckla huruvi- da t.ex. eller den militanta djurrättsrörelsen verkligen kan an- ses vara sådan sammanslutning, som måste anses vara avsedd att utgöra eller med hänsyn till sin beskaffenhet och det ändamål för vilket den är bildad lätt kan utvecklas till ett sådant maktmedel som 902Arbetsmöte i angående anarkistisk/autonom verksamhet. PM författningsskyddet, 18/7 1990. Akt löpnr 1. 903PM 12/5 1989. 904Se handlingar i personakt. 905Hjort, : PM ang telefonavlyssning av personer inom autonoma/anarkistiska kretsar och djurrättsaktivister. militär trupp eller polisstyrka och som icke med vederbörligt till- stånd förstärker försvaret eller ordningsmakten.906 Det förefaller också osannolikt att det skulle gå att få någon medlem i dessa nätverk fälld för olovlig kårverksamhet. Att föra förundersökningarna till åtal för olovlig kårverksamhet är säkerli- gen heller inte avsikten. Det handlar i stället om att kartlägga nät- verken, få en bild av gruppernas modus operandi samt få insyn i annan brottslighet. I /kunde man ofta notera en ökning av telefonavlyssningen varje år.907 Sambandet med de, åtminstone tidigare, svåra oroligheterna under 30 novem- berdemonstrationerna synes klart. Förutom vissa aktivisters egna telefoner har avlyssningen även omfattat redaktionslokaler, caféer, boklådor och samlingslokaler.908 Precis som andra övervakningsob- jekt är det uppenbart att de övervakade är medvetna om att de kan vara avlyssnade. skrev Brand en manual med rubriken undvik att åka fast. I manualen beskrevs bl.a. hur man undviker att lämna spår efter sig vid olika aktioner samt gavs vissa rekom- mendationer beträffande bruket av telefoner: Prata inte i telefonen om aktioner som inte genom- förts ännu eller aktioner du deltagit i. Man kan aldrig veta vilka telefoner som är avlyssnade eller inte. En bra regel är: säg aldrig något i telefonen som du inte skulle vilja säga direkt till en polis.909 Telefondisciplinen når dock inte upp till den av aktivisterna önska- de nivån även om en hel del saker förmodligen aldrig sägs på tele- fon. Vid ett avlyssnat samtal mellan två aktivister i talades om huruvida sprängningen av en bensinmack i Norrkö- ping hade med kampanjen mot att göra. I samtalet undrar A om B vet vem som gjorde det. B känner dock inte till händel- sen i . I bakgrunden säger någon hos A: Hans tele- fon kan vara avlyssnad varefter man slutar tala om attentat mot bensinmackar. skulle det visa sig att sprängningen i Norr- inte hade med kampanjen mot att göra. 907Se uppgifter i PM:n Identifiering och uppföljning av ledande personer inom de anarkistiska och autonoma nätverken. , Sektion Syd S SH 535-96, 22/11 1996. Akt , löpnr 2. 908Hjort, : PM ang telefonavlyssning av personer inom autonoma/anarkistiska kretsar och djurrättsaktivister. 909Lars personakt C 1 löpnr 1. Postkontroll har använts vid något enstaka tillfälle, t.ex. mot tidningen i . lyckades re- daktionen för Brand avslöja att dess post öppnats. publicerade Brands redaktion ett pressmeddelande om att man kommit över en hemlig handling som visade att postkontroll be- drevs mot tidningen. gjorde JK en utredning om detta och fann att något fel inte begåtts. Undersökning bedrevs även för att utreda vem som lämnat ut de hemliga uppgifterna om telefonav- lyssning till Brand.910 Alla statliga myndigheter tycks dock inte ha uppfattat Brand som ett hot mot rikets säkerhet. fick Brand i bidrag från . Förutom av- slöjade post- och telefonkontroller finns också exempel på att övervakade har upptäckt att de är föremål för objektsspaning från en bil.911 Samarbetet med och PET har varit av mycket stort värde för säkerhetspolisen och då särskilt sektionen i . Det har varit en allmän uppfattning på båda sidor om att situa- tionen i legat före . I övrigt finns samarbe- te med samverkande tjänster vilket framför allt innebär informa- tionsutbyte rörande gränsöverskridande aktioner och aktivister. Signalspaning har använts av säkerhetspolisen mot mobiltelefo- ner, trådlösa hemtelefoner och mot minicall.912 Förtroliga meddelare används och det förekommer också att låter infiltrera de autonoma nätverken. kan det hand- la om att en person som redan har kontakt med rekommen- deras att tacka ja till en förfrågan från viss organisation om att gå med. Det finns dock exempel på att personer skickats in med syfte att inhämta uppgifter. Ett sådant exempel är en källa som av andra skäl kommit i kontakt med . Källan styrdes dock snart över till att intressera sig för militanta anarkister/autonoma. I en PM konstaterades att källan har förberetts för att infiltrera mili- tanta autonoma. Detta har skett genom utbildning av undertecknad, men också genom omfattande själv- studier av svenskt och utländskt material.913 910Se handlingar i akt , löpnr 1. 911PM 12/2 1990. personakt C 1 löpnr 1. 912Se , och Lampers, : Buggning och andra former av teknisk avlyss- ning. 913Se handlingar i akt . För att förse infiltratören med en trovärdig bakgrund fick han pre- numerera på vissa tidningar, delta i demonstrationer och samman- komster så att hans namn och utseende skulle bli känt i de kretsar han skulle infiltrera. Källans uppgifter sammanfattades i några punkter: 1.Försiktigt närma sig och knyta personkontakter för det fortsatta arbetet. 2.Om möjligt utröna de militanta gruppernas fram- tida mål och medel. 3.Komma med i något av de olika nätverk som finns inom gränser. 4.Att efter insatsen vara behjälplig med identifiering- ar av militanta autonoma.914 Källan lämnade också uppgifter om nazister och liknande på sin egen ort till det anarkistiska nätverket. Uppgifterna kom från SÄPO.915 Källan är inte längre aktiv vare sig som SÄPO-källa eller i autonoma kretsar. 6.9Registrering – regelverk och praxis 6.9.1Centralregistret (CR) Som framgått ovan upptogs fyra anarkistiska organisationer i bilaga 1 till HT 16 vilket medförde att medlemmar och sympatisörer till dessa kunde registreras. Hur många som därigenom kom att regi- streras i CR är dock oklart. fanns emellertid 36 per- soner registrerade som anarkister i säkerhetspolisens register. Till vilka organisationer dessa 36 kunde knytas framgår inte och flera av dessa torde ha gallrats första hälft såvida de inte kunde omregistreras på annan registreringsgrund. Kanske var det heller inte så noga med att vederbörandes orga- nisationstillhörighet överensstämde med bilaga 1 till HT 16. registrerades en person som enligt tidningen var kon- taktperson för Ungsocialistiska Klubb. Organisationen ifrå- ga var säkert anarkistisk men fanns i alla händelser inte på listan över organisationer vars medlemmar och sympatisörer skulle regi- streras. Registreringen torde därmed få anses som felaktig. Regi- streringen gallrades efter det att chefen för kontra- subversionsroteln konstaterat följande: Emedan organisationen ej längre finns med i tjänsteföreskrift HT 19, har B:s blankett utgall- rats ur AS [säkerhetspolisen, ] register.916 Gallringen avsåg dock enbart sökingången i det s.k flexot. Rent fy- siskt finns registerblanketten fortfarande kvar i . Till- läggas kan att någon organisation med namnet Anarkisterna ve- terligen aldrig har funnits. I och med att HT 19 trädde i kraft försvann de anarkistiska organisationerna för gott från de hemliga tjänsteföreskrifterna. Diskussioner fördes om att på nytt ta upp anarkistiska organisationer på listan vilket dock ald- rig blev fallet. Anarkister kunde därmed inte registreras enbart på tillhörighet till viss organisation i kombination med annan aktivitet, vilket gällde för HT 19-grupperna. I praktiken torde ha krävts en mer konkret koppling till brottslig verksamhet för att registrering i CR skulle kunna ske. registrerar uppgifter som anses behövas för verksamheten i enlighet med bestämmelserna i polisda- talagen (SFS 1998:622). I och med denna lag infördes också ett nytt register, det s.k. . I den proposition som låg till grund för den nya lagen talades om behovet av att lagreglera , med vilket här avsågs centralregistret, sak- och personakter samt ett arkiv över säkerhetskopior av akter- na (filmarkivet), undersökningsdatabaser för förundersökningar och andra utredningar samt signalspaningsregistret.917 Enligt pro- positionen innebar detta att alla personuppgifter som hanterades av ingick i registret vilket inte var i enlighet med hur register- begreppet normalt brukade användas. I propositionen föreslogs att begreppet skulle begränsas till att vara sökingången till akterna vilka nu skulle upphöra att vara en del av registret. Som motiv för förslaget att lagreglera anfördes följande: Inte minst den senaste tidens debatt med anledning av regeringens prövning enligt 9 a § polisregisterlagen (1965:94) i det s.k. Leanderfallet visar att frågan om 916Blanketten finns i akt 250:0191 löpnr 9. Regeringens proposition 1997/98:98, s. 146. på vilket sätt och efter vilka riktlinjer som registrering sker i är central för allmänhetens till- tro till den verksamhet Säkerhetspolisen bedriver. En del människor är t.ex. oroliga för att Säkerhetspolisen bedriver åsiktsregistrering i strid mot regeringsfor- mens bestämmelser. Att hemliga föreskrifter gäller för registret förstärker denna oro. För att allmänhe- ten skall känna förtroende för den verksamhet Säker- hetspolisen bedriver är det viktigt att den får ökad in- syn i hur registreringen går till. Sekretessreglerna har behandlats ovan. I samma syfte bör, som utredningen föreslagit, lagregleras. De föreskrifter som gäller för registret bör därigenom kunna upphävas.918 Propositionen kritiserades av som i en motion till framhöll dels att regeringens förslag skulle innebära att registreringsgrunderna i blev alldeles för omfatt- ande och opreciserade dels att allmänhetens misstro mot skulle bestå trots den nya lagstiftningen.919 beslutade dock i enlighet med regeringens förslag. De för arbete re- levanta paragraferna i polisdatalagen lyder som följer: 32 § Säkerhetspolisen skall föra ett register (SÄPO- registret) som har till ändamål 1.att underlätta spaning i syfte att förebygga och av- slöja brott mot rikets säkerhet, 2.att underlätta spaning i syfte att bekämpa terrorism och 3.att utgöra underlag för registerkontroll enligt sä- kerhetsskyddslagen (1996:627). Säkerhetspolisen är personuppgiftsansvarig för be- handlingen av personuppgifter i registret. 33 § får innehålla uppgifter som kan hänföras till en enskild person endast 918Ibid s. 147. 919Motion till 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) med anledning av prop. 1997/98:97. (Polisens register) . 1.om den uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terro- rism, 2.om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) eller 3.om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns särskilda skäl till det. Av registret skall framgå på vilken grund registrering skett. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om vilka personuppgif- ter som får registreras. 1. identifieringsuppgifter, 3. hänvisning till de ärenden där uppgifter om den re- gistrerade behandlas. 35§ Uppgifter som registrerats enligt 33 § 1 eller 3 skall gallras senast efter det att en sådan uppgift om personen som kan föranleda registrering senast infördes. Om det finns särskilda skäl får dock uppgif- terna stå kvar . Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om att uppgifter får bevaras för historis- ka, statistiska och vetenskapliga ändamål. Om möjligheterna för att registrera enskilda individer så- lunda synes vara goda finns dock begränsningar i regeringsformens s.k. åsiktsregistreringsförbud samt i 5 § polisdatalagen som lyder som följer: Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller et- niska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filoso- fiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna komplette- ras med sådana uppgifter som avses i första stycket, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. I enlighet med denna paragraf i polisdatalagen får alltså känsliga personuppgifter tillföras registret om det är oundgängligen nöd- vändigt för syftet med behandlingen. I praktiken innebär detta att registrering i CR av politiska åsikter sker i två steg. Först registreringen i CR, därefter registreringen enligt 5 § polisdatala- gen, vilket alltså medger att även känsliga uppgifter t.ex. av politisk eller filosofisk karaktär, får antecknas i personakten. CR har alltså fortsatt att vara huvudsakliga register. Det s.k. SÄPO-register som i enlighet med förslaget i proposition 1997/98:98 (angående polisens register) inrättades gavs aldrig nå- gon operativ funktion inom . Nyregistreringar har därför skett parallellt i både och CR. Detta var knappast vad statsmakterna avsåg med införandet av . Vid ett sammanträde mellan företrädare för , och diskuterades detta. Från sida framhölls då att inte har någon egentlig ope- rativ nytta av det lagreglerade . Den tjänsteman vid departementet som skrev propositionen om polisdatalagen (1997/98:98) uttryckte då enligt en inom ned- tecknad PM förvåning över att vid sidan om SÄPO- registret fört ett register (CR) som till sitt innehåll är betydligt mer omfattande än det lagreglerade . Tjänstemannen sade sig vidare inte ha någon aning om att inte an- vändes.920 , som vid sammanträdet representerade , framhöll att lagstiftningen inte innehöll något förbud mot att behandla personuppgifter i andra registersystem. uppgav vidare att han vid interna diskussioner inom fått in- trycket att man inom redan från början varit medveten om att inte kommer att fylla någon egentlig funktion.921 I betänkande föreslås också försvinna vilket tillstyrker.922 Regeringens proposition rörande polisens register 1997/98:98 får, i alla fall när det gäller SÄPO-delen, betraktas som ett miss- lyckande. Det SÄPO-register som regeringen trodde sig införa 920Information till – registreringsfrågor. PM av polisintendent , 10/5 2000. Akt löpnr 4. 922Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet. Se även till (kopia av remiss- yttrandet för kännedom) 22/9 2002. kom enbart att föra för att lagen så krävde. I övrigt fortsatte att registrera i CR och i arbetsanteckningar. De faktiska re- gistreringsgrunderna, dvs. vilka aktiviteter som kan leda till regi- strering, är fortfarande hemliga och allmänheten har ingen insyn i hur registrering i register går till. Det finns heller inget som tyder på att allmänhetens förtroende för skulle ha stärkts genom införandet av bestämmelserna i polisdatalagen. tiders registrering av anarkister i CR kan belysas genom ett par exempel. genomfördes en olaglig anarkis- tisk demonstration utanför i . Deltagarna vägrade flytta på sig och det förekom viss skadegörelse. 22 demon- stranter omhändertogs för våldsamt motstånd och ohörsamhet mot ordningsmakten. Samtliga som inte redan fanns i centralregistret blev nu registrerade.923 En ung kvinna registrerades 2000 gripits av den öpp- na polisen sedan hon tillsammans med andra kända personer inom den autonoma vänstern klottrat på pendeltågsvagnar. Klottret hade delvis politisk anknytning. I den registreringsbegäran som gjordes betonades att det var av synnerlig vikt att kvinnan länkades till sak- objektet Anarkistisk/Autonom verksamhet i . Beslut fat- tades också om att kvinnan fick registreras enligt 5 § polisdatala- gen. Detta innebar att registreringen kunde kompletteras med upp- gifter om politisk uppfattning. Med största sannolikhet registrerades anarkister i arbetsanteckningar. Eftersom anarkistiska organisatio- ner och framåt saknades i de hemliga tjänsteföreskrif- terna var detta den enda möjligheten om anknytning till brott sak- nades. fördes arbetsanteckningar i en elektro- nisk databas kallad UBAS. Tanken var att UBAS med dess över- lägsna sökmöjligheter skulle ersätta det gamla systemet med manu- ella arbetsanteckningar. UBAS var uppdelat i domänerna vänster och höger vari uppgift om person fick antecknas om utredning er- fordras för att klarlägga huruvida förutsättningar för registrering i CR kan föreligga.924 Inom domänen vänster fördes anteckningar 923Anarkistisk demonstration utanför . PM 9/5 1988. Akt löpnr 1. 924Grundläggande bestämmelser och handledning för domänerna vänster och höger i Författ- ningsskyddets UBAS. PM 25/11 1994. Akt , löpnr 1. Formuleringen att det handlar om att anteckna uppgifter som behövs för att utreda huruvida personen i fråga som kan hänföras till vänsterextremism, miljö-, freds- eller djurbefrielseextremism samt andra former av politiska yttringar som kan kopplas till det väns- terpolitiska området.925 Gallring av uppgifter i UBAS skulle ske så snart de inte längre be- hövs och senast om nya uppgifter inte tillförts be- träffande personen . I UBAS infördes alla uppgifter som kunde antas vara relevanta: Namn, adress, personnummer, or- ganisationstillhörighet samt status inom organisationen t.ex. leda- re, aktivist, medlem, sympatisör, styrelsemedlem. Även namn på maka/make (eller motsvarande) samt personnummer på denne in- fördes i UBAS. Det fanns även plats för längre textavsnitt där upp- gifter om karaktär, personprofil, internationella kontakter eller adresser där personen ifråga brukade uppehålla sig kunde införas. Mera löst sammanhållna grupper på vänstersidan registrerades under fyra huvudområden: fred, miljö, antifa och djur.926 Registret i UBAS var sökbart på kriterier som namn, bostadsort el- ler tillhörighet till viss miljö som fred eller djur.927 av- vecklades författningsskyddets register i UBAS vilket sannolikt hänger samman med att visat intresse för verk- samheten. I den av författningskyddsroteln internt utgivna infor- mationstidningen för står följande att läsa: