sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Även detta för- slag ingår i Budgetunderlag –2005 för . Kosthushåll bör användas som standardbegrepp i den årliga under- sökningen Hushållens ekonomi (HEK) och i den kommande EU- harmoniserade urvalsundersökningen EU-SILC. Bostadshushåll bör användas som standardbegrepp i den totalräknade inkomststatistiken om och när förslagen i rapporten hushålls- och bostads- statistik i stället för FoB har genomförts. Jämförande studier bör genomföras av inkomststatistik baserad på kosthushåll respektive bostadshushåll och en översyn och sambearbetning bör göras av de två Meddelanden i samordningsfrågor (MIS) som behandlar hus- håll och familj. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt En ny konsumtionsenhetsskala kallad Svensk konsumtionsenhets- skala bör införas och användas som standard i officiell inkomststatistik. Skalans vikter för olika typer av personer framgår av nedanstående tablå. Två konsumtionsnivåer, Skälig levnadsnivå och Baskonsum- tionsnivå, vilka sammanhänger med konsumtionsenhetsskalan, bör definieras och användas vid beräkningen av vikterna i Svensk kon- sumtionsenhetsskala. Beräkningar av konsumtionsenhetsskalan och de båda nivåerna bör genomföras och redovisas av SCB i samarbete med , och . Vikter för olika typer av personer Ensamstående med delat boende Barn 0–19 år De årliga kostnaderna för tre av utredningens förslag, vilka har tagits upp i SCB:s budgetunderlag för –2005, uppgår sam- manlagt till ca . Därtill kommer vissa kostnader av löpande och engångskaraktär. I regeringens budgetproposition för 20031 tilldelades SCB 3 miljo- ner kr avseende årlig förmögenhetsstatistik, preliminär inkomst- statistik, det s.k. storurvalet som omfattar 170 000 personer och möjliggör analyser av effekter av förändringar i skatteunderlaget, företagsdatabasen samt delvis för statistik om kapitalvinster och kapitalförluster. Kostnader och finansiering för de övriga för- slagen i delbetänkandet om förbättrad statistik om hushållens in- komster behandlas i kapitel 8. 2002/03:1 Budgetpropositionen . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt SCB tar fram och publicerar prisindex inom en mängd områden och för flera olika användningsområden. Konsumentprisindex (KPI) mäter den månatliga prisutvecklingen för den privata kon- sumtionen och används bl.a. som mått på inflationstakten i . Producentprisindex (PPI) mäter utvecklingen av de priser som erhålls av producenter respektive betalas av importörer. För produ- centpriserna görs en uppdelning på hemmamarknad och export. PPI används i stor utsträckning för avtalsreglering. SCB har huvudsakligen samlat in priser för varor, men har större vikt lagts vid att utveckla prisinsamlingen för tjänster (tjänste- prisindex, TPI). SCB producerar vidare harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) som används vid internationella jämförelser av prisutveck- lingen samt Köpkraftsparitetsundersökningen (PPP) som mäter pris- nivåer i olika länder och bl.a. används för att göra reala jämförelser av olika länders bruttonationalprodukter (BNP) och dess kompo- nenter. Underliggande mått på inflationen beräknas och publiceras av SCB på uppdrag av . SCB publicerar också andra prisindex t.ex. inom byggområdet och för lönekostnader, vilka inte närmare berörs här. Ett av de viktigaste användningsområdena för prisstatistiken är deflatering av nationalräkenskaperna, dvs. omräkning av värden i löpande priser till värden i fasta priser för att få fram volymföränd- ringen. Det gäller BNP och dess komponenter, men också utrikes- handelsstatistik och kortperiodisk statistik som industriproduktion och handelns försäljningsutveckling. Det är i det sammanhanget som bristen på prisindex för tjänsteproducerande branscher blir uppenbar eftersom ekonomin utvecklas mot allt mer tjänsteproduk- tion. Prisstatistiken är också ett viktigt analysunderlag för Riks- banken m.fl. Resurserna mätt som kostnader för prisindex minskade kraftigt för att därefter öka . har kostnaderna legat . uppgick kostnaderna till , för- delat på 12,6 för KPI, 5,7 för PPI, 2,4 för TPI och 0,8 för PPP. Kostnaderna för KPI prisnivå har minskat under nästan hela perioden, medan kostnaderna för TPI och PPI har ökat de se- naste åren. Kostnaderna för PPP har minskat prisnivå från 1993 till 2001. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Total kostnad för prisstatistik Miljoner kr, prisnivå Tabellen omfattar kostnaderna för KPI, PPI, TPI, HIKP och PPP. Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s löne- kostnader () och konsumentprisindex (). Kostnader för vissa prisindex Miljoner kr, prisnivå Anm. KPI=konsumentprisindex, PPI=producentprisindex, TPI= tjänsteprisindex. Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader () och konsumentprisidex (40 pro- Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt I den studie utredningen gjorde av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken1 är prisindex för tjänstesektorn ett åter- kommande tema. Flertalet användare nämner att behovet av statis- tik rörande tjänstesektorn överhuvudtaget har ökat. Den fråga som nämns oftast är behovet av relevanta prisindex för olika tjänste- branscher, i synnerhet för att få bättre mått på tjänsteproduktionen räknad i fasta priser i nationalräkenskaperna och därmed även på den ekonomiska tillväxten och produktivitetstillväxten. Flera användare, bl.a. , Konjunkturinstitu- tet och , betonar att de största bristerna i deflateringen i nationalräkenskaperna gäller den för tjänstesektorn, eftersom rele- vanta prisindex saknas i stort sett helt. I stället används ofta löne- index. SCB bör få fram bättre prisindex och gå ifrån löneindex, anser många. menar att bra och relevanta deflatorer i national- räkenskaperna är den viktigaste frågan för kvaliteten i national- räkenskaperna. Svaga områden är IT, telekom och tjänstesektorn. Dessa är mycket angelägna för , eftersom telekommunika- tionsbranschen svarar för en betydande del av såväl pro- duktion som export. Även begränsade brister i kvalitetsjusteringen vid deflateringen för branschens produkter kan därför påverka den redovisade utvecklingen av BNP, produktivitet m.m. En genom- gång av deflateringen för branschen med jämförelser av hur kvali- tetsjusteringar har genomförts för dataproduktion i andra länder är därför motiverad, anser . Man bör även titta på vilka olika metoder som används internationellt, menar . Flera användare vill också få mer information om deflateringen i nationalräkenskaperna, både information om vilka prisindex som används och om deflatorerna i sig. Det behövs prisindex, som bättre tar hänsyn till kvalitetsföränd- ringar, särskilt i samband med den nya ekonomin, anser många an- vändare. Forskarna vid () menar exempelvis att kvalitetsvärdering blir viktigare när produkternas eller tjänsternas förändringstakt är hög. Konsumentprisindex (KPI) sägs ligga långt framme när det gäller kvalitetsvärderingar, men det finns svagheter vad gäller prisuppgifter för datorer. IUI:s forskare påpekar också att det är stora skillnader mellan producentprisindex för datorer och s.k. hedoniska index för datorer. Val av metod kan 1 SOU 2001:34 Behovet av ekonomisk statistik. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt ge enorma skillnader i prisutveckling. Detta illustrerar också prob- lemen med att få bra internationella jämförelser. utredare nämner också att de saknar bra pris- index för kommunala sektorer. De föreslår att SCB skall ha ett huvudansvar för att ta fram deflatorer för t.ex. kommunala kostna- der. Nationalräkenskaperna har sådana. När det gäller tillförlitlighet menar användarna att KPI har hög tillförlitlighet. ekonom tycker att det märks att det finns mer resurser för KPI än för nationalräkenskaperna som inte har haft samma möjligheter till metodutveckling. Pris- programmets nära kontakter med forskare, bl.a. genom KPI-nämn- den, har också bidragit till att stärka tillförlitligheten i KPI. Detta är något som saknas för nationalräkenskaperna. Flera användare pekar på kvalitetsproblem när det gäller produ- centprisindex. anser att tillförlitligheten inom produ- centprissystemet bör höjas genom utvidgade urval och en förstärk- ning av arbetet med kvalitetsjusteringar. anser att det finns brister i producentpris- index (PPI). Därför är det viktigt att mätningen av industrins producentpriser förbättras. Det är helt klart att svårigheterna är mycket stora när det gäller att på ett korrekt sätt spegla utveck- lingen i en bransch som t.ex. teleproduktindustrin där pris- och kvalitetsförändringarna på de producerade varorna ofta är mycket stora. Om prisutvecklingen överskattas leder det till att produk- tionstillväxten, mätt som volymförändring, underskattas, menar . anser att hela PPI-systemet är dåligt. Ett exempel är PPI för investeringsvaror, som förmodligen inte speglar en riktig prisutveckling. användare påpekar att PPI för investeringsvaror kan hoppa kraftigt från månad till månad. Ekonomerna vid menar att prisstatis- tiken, särskilt PPI för byggvaror, visar fel när listpriser används som inte tar hänsyn till de rabatter som tillfaller allt fler köpare. Användare vid Verkstadsindustrier menar att priserna enligt PPI kan vara fel då det finns risk för att företagen har miss- uppfattat vilka prisuppgifter de skall lämna. Företagen använder olika definitioner på försäljningspris, och måste ibland väga ihop flera delkomponenter av priset för att komma fram till försäljnings- priset. Ekonomerna vid pekar vidare på osäkerheten i prisindex för datorer. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt volymförändringar, vilket tyder på att det är något fel med det pris- index som används. arbetade Utredningen om översyn av konsu- mentprisindex, KPI1. Utredningen kom med förslag dels beträf- fande indexets allmänna konstruktion, dels beträffande beräk- ningen av index på vissa delområden. Dessutom diskuteras behov och utformning av kompletterande mått samt formella och orga- nisatoriska frågor. Beträffande KPI:s grundläggande konstruktion slog utredningen vakt om principerna, men föreslog vissa tekniska förbättringar. Utredningen bedömde att införandet av den i utredningen före- slagna indexkonstruktionen skulle medföra ett förstärkt resursbe- hov på 1–2 personer . I detta sammanhang behöver därutöver urvalsdesign, IT-system och insamlingsförfaran- de ses över. Ny teknik och metoder i form av skanning och hand- datorer behöver prövas. Riktlinjerna tar också upp frågan om ett kompletterande index för att mäta underliggande inflation, frågan om inflationstalen skall innehålla effekter av varukorgsbyten eller ej samt förstärkning av informationen kring förändringar i KPI. Vid remissbehandlingen riktade flera remissinstanser kritik mot framför allt den lösning som utredningen föreslog för egna hem och bostadsrätter samt delvis för inkomstberoende taxor. () fick i uppgift av regeringen att snabbutreda en alternativ lösning för egna hem. Det var inte möjligt att få en samlad uppslutning för KI:s förslag när det be- handlades i . Regeringen gav i bilaga 4 till budgetpropositionen nya riktlinjer för konsumentprisindex. Riktlinjerna baserar sig på de förslag som togs upp i och efterkommande remiss- behandling samt vidareutredning av boende- posten i KPI. Regeringen pekar i första hand på att utveckla konstantskatteindex, information och informationssystem, infla- tionstalens beräkning i samband med varukorgsbyten, boendepos- ten och indexets konstruktion. SCB och fick i upp- 1 SOU 1999:124 Konsumentprisindex Betänkande från Utredningen om översyn av konsu- mentprisindex. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt drag att lösa de frågor som och efterföljande be- handling givit upphov till. inkom SCB med en särskild skrivelse till rege- ringen om extra resurser för att genomföra utvecklingen av prisindex –2005 enligt en aktionsplan. Resursbehovet för att genomföra förslag syns i tabell 7.3. Resursbehov för att genomföra för- slag Varje belopp är avrundat till närmaste hundratusental kronor. Enligt regeringens Budgetproposition1 fick SCB 7,1 miljo- ner kr på tilläggsbudget 2 , varav avsåg det fortsatta arbetet med att förbättra KPI, samt för att utveckla KPI. De extra resurserna skall bl.a. användas till att genomföra förslag om att byta indexkonstruktion och utreda boendeposten. bety- der det en ökad finansiering för KPI med av be- gärda . Det innebär att finansiering saknas för att genomföra konstantskatteindex och för att göra en utredning om effekterna av varukorgsbyten. Utökad användning av skanner och införande av handdatorer saknas också finansiering för. 2002/03:1 Budgetpropositionen . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Prisindex i producent- och importled (PPI) mäter utvecklingen av de priser som erhålls av svenska producenter samt de priser som betalas av svenska importörer. De olika indexserierna som ingår i PPI-systemet används för deflatering av bl.a. produktion, export och import, ekonomisk analys och avtalsreglering. För producentprisindex (hemmamarknad och export) gäller EU:s rådsförordning om konjunkturstatistik (1165/98). Inom EU:s sta- tistikorgan finns också långtgående planer på en uppdel- ning av exportprisindex i handel med euro- respektive icke-euroländer samt på ett införande av ett importprisindex med motsvarande uppdelning. uppfyller inte rådsförordningen fullt ut. Priset som samlas in skall enligt EU gälla inkomna order, och inkludera alla för kunden icke avdragsgilla skatter. I samlar man in priset för fakturerade transaktioner, exklusive skatt, vilket motiveras med att det be- dömts bäst tjäna ändamålet som deflator. Internationella riktlinjer för PPI har saknats, men () fun- gerar som koordinator för att ta fram en inter- nationella praxis. Kvaliteten i PPI har som nämnts ifrågasatts av många användare av den ekonomiska statistiken. () rekommenderade efter sin utvärdering av den svenska ekonomiska statistiken (se kapitel 5) att man borde se över resursallokeringen för PPI med tanke på dess betydelse för fastprisberäkningarna i nationalräkenskaperna. Vidare menade IMF att varuspecifikatio- nerna bör definieras snävare och att antalet prisnoteringar bör öka. Modeller för att göra systematiska jämförelser mellan KPI och PPI bör utvecklas för att förbättra möjligheterna att göra konsistens- prövningar. Arbetet med PPI har bedrivits med betydligt mindre resurser än arbetet med KPI. Nivån har inte varit tillräcklig för att upprätthålla aktualiteten i urvalet av representantvaror och företag. Det innebär att varor och företag som över tiden har minskat i ekonomisk betydelse i stor utsträckning är kvar i under- sökningen, som varor och företag som har ökat inte har kunnat lyftas in i önskvärd omfattning. Speciella och svårlösta problem, t.ex. med produkter som består av system som innehåller komplicerade tekniska produkter med inslag av tjänster, har i stor uträckning fått förbli olösta. Andelen sådana produkter ökar. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt att få rättvisande mätningar behövs tillräckligt med tid för att gå igenom detta med berörda företag. Dagens resursinsatser medger inte detta. De främsta problemen när det gäller PPI gäller olika aspekter på urvalet: varuspecifikation, allokering, aktualitet och storlek. En korrekt och tillräckligt snäv varuspecifikation är avgörande för möjligheten att beräkna ett prisindex med tillräcklig kvalitet. Om avgränsningen av specifikationen inte är tillräckligt snäv, finns en risk att det uppmätta priset varierar beroende på variationen i produktionens/importens sammansättning, snarare än på faktisk prisförändring. Det finns också risk för ett långsiktigt systematiskt fel, eftersom det blir svårt att fånga och kvantifiera kvalitets- förändringar om varans egenskaper och de övriga villkor som gäller för transaktionerna inte är tillräckligt noggrant specificerade. I granskningen är förändrad produktmix eller förändrad kundmix en vanlig förklaring till prisförändringar. Detta kan ge en felaktig bild av en volatil prisutveckling och dessutom ett systematiskt fel då det sker långsiktiga förändringar av produkt- eller kundmix. Rådsförordningen om korttidsindikatorer säger emellertid mycket tydligt att transaktionen skall vara specificerad med avseende på alla prisbestämmande faktorer som kvantitet, leveransöverenskommel- ser, rabatter, serviceavtal, garantier och destination. Arbetet med att förfina varuspecifikationerna har påbörjats, men är mycket resurs- krävande och kräver djupgående kontakter med berörda uppgifts- lämnare. I svenska PPI insamlas priset i första hand som ett för månaden genomsnittligt pris. och som har noggrannare spe- cifikationer av transaktionen, låter priset avse en viss dag i måna- den. Allokeringen av urvalet handlar väsentligen om effektiv fördel- ning av prisinsamlingsinsatserna mellan olika varugrupper. Urvalet inom en varugrupp bör vara större ju större betydelsen för total- index är, ju större variabiliteten i prisutvecklingen är och ju lägre kostnaden för mätningen är. SCB arbetar med att ta fram en modell så att man lättare skall kunna allokera urvalet för att få så mycket precision som möjligt per satsad krona. Ett sannolikhetsurval im- plementeras partiellt i importprisindex. Urvalssanno- likheten bestäms utifrån hur stort värde produktionen av den ak- tuella produkten har, dvs. företag som producerar mycket av en produkt har större sannolikhet att komma med i urvalet. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt att ett sannolikhetsurval ger bättre skattningar är urvalspopula- tionen också lättare att underhålla. Aktualitet är också viktigt för prismätningar av god kvalitet. För att upprätthålla kvaliteten i undersökningen krävs att man i urvalet löpande ersätter företag och produkter som minskat i ekonomisk betydelse med sådana som ökat i betydelse. Arbetet med urvals- komplettering har varit eftersatt länge och med dagens resursinsats är det inte möjligt att upprätthålla en acceptabel kvalitet på urvalet. Den fjärde aspekten handlar om storleken på urvalet. En mer effektiv allokering räcker knappast, utan urvalsstorleken behöver också ökas för att minska urvalsosäkerheten samt i viss mån också för att minska undertäckningen. Arbetet med att specificera de transaktioner som skall prismätas och likaså arbetet med att ersätta företag och produkter i urvalet kräver personliga kontakter med uppgiftslämnarna på företagen. I några länder, t.ex. , och , har man fält- personal som arbetar heltid med att besöka företag och välja ut och specificera de representativa transaktioner som ska prismätas och se till att produkturvalet är bra. Andelen fältpersonal av det totala antalet personer som arbetar med PPI ligger mellan 20 och 30 pro- cent. Produktionen av PPI i är tämligen snabb internationellt sett. Endast tre länder inom EU är snabbare, nämligen Storbritan- nien, och . Resurserna för PPI har legat på en tämligen nivå . För att genomföra nämnda förbättringar av PPI krävs ökade resurser. Statistiken behöver också anpassas fullt ut till EU- kraven. För köpkraftsparitetsundersökningen (PPP) håller en rådsförord- ning på att utarbetas, som beräknas träda i kraft . Förordningen kommer bl.a. att innehålla ansvarsfördelning, begrepp, definitioner, periodicitet, kvalitet och spridning. Den regionala täckningen behö- ver utökas. görs mätningarna i huvudstäderna. Behov av anpass- ning av PPP till en förordning har tidigare räknats in i SCB:s medel för EU-anpassning. Dessa har emellertid behövt utnyttjas för att tillgodose oförutsedda krav från EU. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Harmoniseringsarbetet för konsumentprisindex i form av HIKP har gått framåt, men alltjämt återstår några viktiga delar. Täckningen utökades med barnomsorg, med äldreomsorg och sjukhusvård och med belopps- beroende avgifter för finansiella tjänster som fondförvaltning och valutaväxling. Ytterligare tekniska detaljfrågor har även reglerats genom förordningar och riktlinjer, vilket i vissa fall medfört justeringar även i KPI:s metoder. Två stora återstående ut- vecklingsområden avser täckning av egna hem och metoder för kvalitetsjustering. Prisindex inom HIKP-systemet avseende egna hem skall enligt SPC-beslut (; de nationella statis- tiska institutens generaldirektörer ingår i denna grupp) börja pro- duceras experimentellt med sikte på att senare kunna ingå i HIKP. En handlingsplan för harmoniseringsarbetet avseende kvalitets- justeringsmetoder, och i någon mån urvalsmetoder, har antagits av SPC. har /2002 deltagit i en arbetsgrupp angåen- de kvalitetsjusteringar inom fyra produktområden. Även kan medverkan med utredningsinsatser bli aktuell. Genom ländernas medverkan finns en värdefull möjlighet att påver- ka harmoniseringens inriktning så att kommande krav blir ända- målsenliga och så realistiska som möjligt. För äldreomsorg följs endast priser på hemtjänst. Även priser på särskilt boende skulle dock behöva följas, åtminsto- ne vid större omläggningar såsom införande av maxtaxa. Detta be- höver utredas vidare. Eventuella nya krav som harmoniseringsarbetet kan resultera i får konsekvenser primärt för KPI, som då kan behöva resurser för drivande av dubbla system, alternativt anpassas till HIKP. Kostna- der för detta går knappast nu att närmare förutse. Den löpande månatliga produktionen av HIKP-tal för bygger väsentligen på datauttag ur KPI-systemet, utom avseende delindex för barn- och äldreomsorg vilka inte ingår i KPI utan bygger på andra data tillgängliga inom SCB. För treårsperioden –2005 kan förutses behov bl.a. för att in- föra prisindex för egna hem enligt HIKP-standard och för fortsatt medverkan i harmoniseringsarbetet för kvalitetsjustering. Försöken med det experimentella indexet för egna hem är pla- nerade att slutrapporteras , vilket sannolikt innebär ett Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt införande i HIKP . Detta egnahemsindex skall i prin- cip avse priser på hushållens köp av nya egna hem. SCB har med några få undantag bara prismätt varor i produ- centledet. Behovet av att mäta priser för näringslivets tjänstepro- duktion har emellertid blivit allt tydligare i takt med att en allt större del av BNP utgörs av tjänster. Näringslivets tjänsteproduce- rande branscher står för ungefär hälften av det totala förädlingsvär- det (BNP). Prisindex för tjänster är komplicerat att ta fram. I de flesta fall är produkten (tjänsten) unik, vilket gör det svårt att göra prismät- ningar över tiden. Förutsättningarna varierar också för olika bran- scher. För den offentliga sektorns tjänsteproduktion tillkommer problemet att det ofta saknas ett pris på tjänsten. Då måste andra mätmetoder, t.ex. kvantitativa volymmätningar, användas. har tagit fram en handbok som identifierar A-, B- och C-metoder för fastprisberäkningar avseende varor och tjänster i nationalräken- skaperna. A-metod är lämplig metod, B-metod är i viss mån accep- tabel metod om A-metod saknas och C är ej godkänd metod. Nationalräkenskaperna har ett stort behov av prisindex för att kunna deflatera tjänster. Tillförlitliga prisindex är en förutsättning för att kunna mäta tillväxten i ekonomin och produktivitetsutveck- lingen i näringslivet på ett rättvisande sätt. Godkända respektive acceptabla index används i tjänsteproduktgrupper motsvarande knappt hälften av förädlingsvärdet för tjänster. Acceptabla index för privata tjänster saknas för motsvarande av BNP, se diagram 7.3. Dessutom saknas index för den offentliga sektorns tjänsteproduktion, motsvarande av BNP. För TPI för både varor och tjänster saknas internationella rikt- linjer, men IMF arbetar med att ta fram riktlinjer både för TPI och för PPI. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt BNP:s täckning av deflatorer index finns/är index s aknas Godkända index saknas Anm. A: Lämplig metod enligt . B: I viss mån acceptabel metod enligt . har också tagit fram en plan för när olika tjänsteprisindex skall vara implementerade, se tabell 7.4.