sou · GQB338d2 · 2003-01-01 00:00:00 — klargör dock att en nätplanering som skulle göras enbart utifrån den kommersiella radions behov skulle se annor- lunda ut jämfört med planeringen för . Som exempel redovisar planeringen för . För SR:s del har räknat med att det behövs åtta sändare för att nå hela befolkningen inom regionen. menar att det för ett kom- mersiellt bolag kan vara av större intresse att prioritera befolk- ningstäta områden inom regionen och därför nöja sig med en delmängd av de åtta sändarna, vilket naturligt nog skulle resultera i lägre sändningskostnader. uppskattar att den årliga sänd- ningskostnaden för en programkanal i för ett kommersiellt bolag skulle variera från ca till ca , beroende på hushållstäckning, sändningskvalitet och andra krav. 9.2.4Kostnader för privat radio om utrymme delas med SR Om utrymmet i de regionala frekvensblocken ska delas mellan SR och privat lokalradio, så som avsikten har varit under försöksverk- samheten (se kapitel 5), skulle kostnaderna för privat radio bli högre. Med ledning av de uppskattade kostnaderna för en multiplex i avsnitt 9.3.2 kan vi göra ett räkneexempel för att ta reda på kostnaderna per kanal i en regional multiplex. Om vi utgår från att kostnaderna för de regionala frekvens- blocken är lika stora som kostnaden för ett nationellt frekvens- block så blir alltså kostnaden för ett sändarnät utbyggt till 12 underlag till utredningen . Kostnader för digitala sändningar 99,8 procents hushållstäckning i de 19 områdena totalt 242 mil- joner kronor (inkl. moms). Fördelat per region (242/19) blir den genomsnittliga kostnaden ca . Om varje multi- plex rymmer sex kanaler blir kostnaden per kanal i varje region i genomsnitt ca . Kostnaden för 85 procents hus- hållstäckning är (inkl. moms). Fördelat per om- råde (63/19) blir kostnaden vid denna hushållstäckning ca 3,3 mil- joner kronor och genomsnittskostnaden per kanal blir följaktligen ca . Uppskattade kostnader för regionala frekvensblock totalt, per region och per kanal i varje region vid olika grader av hushållstäckning, (inkl. moms) (6 st) i varje region Källa: SR och samt egna beräkningar. Det bör understrykas att dessa uppgifter utgör genomsnitt. Kostnaderna kommer att variera kraftigt beroende på var i landet sändningar sker. redovisar t.ex. att i når åtta sändare av landets befolkning. I de nord- ligaste delarna av landet skulle så många som trettio sändare krävas för att nå av landets befolkning.13 Uppgifterna i tabell 9.3 utgår från att varje multiplex rymmer sex radiokanaler. Hur många kanaler som ryms i praktiken beror på vilken kvalitet respektive programkanal ska ha samt i vilken mån utrymme kommer att användas för andra tjänster. Som jämförelse kan noteras att den kommersiella radion i igenom- snitt använder 128–160 kbit/s per kanal, vilket innebär att upp till nio radiokanaler får plats i en multiplex. Se också kapitel 12. 13 påpekar att det heller inte enbart är antalet sändarstationer som påverkar kost- naderna. Snarare är det dimensioneringen av varje station som driver kostnaderna, dvs. stor- leken på mast, antenn, sändare och kraftsystem. Kostnader för digitala sändningar 9.3Jämförelse med kostnader för marksänd digital TV En anledning att jämföra kostnaderna för distribution av DAB med digital TV är att se i vilken mån public service-radion kan förväntas få samma minskning av kostnaderna vid en eventuell nedläggning av de analoga sändningarna som gäller för televisionen.14 För att kunna relatera kostnaderna för distribution via digital TV med kostnaderna för DAB måste man ta hänsyn till att det finns vissa grundläggande skillnader vad gäller planeringen av respektive sändarnät. Nuvarande sändarnät för distribution av digital TV är planerade för att tillgodose behovet av mottagning i hemmen. Signalen tas emot med en takantenn och i vissa fall kan en enklare inomhusantenn fungera. Detta kriterium kan enligt för att nå av befolkningen tillgodoses genom uppbyggnad av en infrastruktur på 54 sändarstationer (s.k. större stationer, som används för analog TV) samt ett begränsat antal mindre sändare, s.k. slavsändare. Sannolikt kommer färre sändare att behövas än för SVT:s analoga sändningar. Sändarnätet för distribution av DAB är istället uppbyggt för att tillgodose behovet av mobil mottagning, vilket för att nå en befolk- ningstäckning på kräver en större infrastruktur om så många som 250 sändare. I tabell 9.4 presenteras den årliga kost- naden för SVT:s distribution av analog och digital TV jämfört med SR:s distribution av FM och DAB vid olika grader av hushålls- täckning. Uppskattade årliga kostnader för SVT:s och SR:s ana- loga respektive digitala distribution, (inkl. moms) DAB (riks + regionalt) Källa: SR, och 2001:90. 14 Se SOU 2001:90, sid. 143 ff. Kostnader för digitala sändningar Av tabellen framgår att digital radio är en dyrare distributionsform jämfört med digital TV om man relaterar den till de analoga mot- svarigheterna. Kostnaden för SVT:s digitala sändningar (fyra kana- ler) skulle bli ungefär hälften av kostnaderna för dagens analoga sändningar (två kanaler). För SR blir de totala kostnaderna för att sända digitalt tvärtom högre än dagens analoga sändningar. Det finns alltså stora ekonomiska fördelar för SVT att byta distributionsteknik, medan det för innebär en fördyring. Fördelen för med digitala sändningar är att företaget kan erbjuda ett bredare programutbud genom sändningar i fler kanaler. Men då tillkommer kostnader för att fylla det nya kanalutrymmet med program. För SVT:s del skulle en möjlighet kunna vara att använda de frigjorda resurserna vid en nedläggning av analog TV för satsningar på programutveckling.15 För SR skulle ett teknik- skifte inte generera några sådana möjligheter.16 Det bör också tilläggas att perioden med parallellsändningar sannolikt kommer att kunna bli avsevärt kortare för televisionen än för radion. Digital- TV-kommitténs förslag innebär att en avveckling av de analoga sändningarna bör ske . SVT har i diskussionerna som följt kommitténs förslag uttalat att ambitionen bör vara att stänga de analoga sändningarna /2005.17 Se också kapitel 10 om ekonomiska förutsättningar för digital radio i . 9.4Sändarnäten för radio och TV delar på kostnader har sändarnäten för radio och TV kunnat utnyttja samordningsvinster genom att sändningarna till stora delar har en gemensam infrastruktur. Sändarnätet för marksänd digital TV är utbyggt till en hushållstäckning på . har föreslagit att de digitala sändningarna för public service-televisionen bör byggas ut till samma befolkningstäckning som gäller för analog marksänd TV, dvs. av den fast bosatta befolkningen.18 SVT har emellertid argumenterat för att de digitala TV-sändningarna i marknätet bör begränsas till maximalt 15Under kommer dock de frigjorda resurserna för SVT att behöva användas för att betala av skulden på det s.k. distributionskontot (se kapitel 10). 16SR genomför en jämförelse av distributionskostnaderna för digital radio i med andra länder. Syftet är bl.a. att se i vilken mån skillnader mellan länderna kan förklaras av annat än geografiska förutsättningar och kraven på sändningarna när det gäller tillgänglighet, kvalitet, servicegrad, reservutrustning m.m. 17Se bl.a. artikel av SVT:s VD i Vipåtv nr. 18SOU 2001:90, s. 91. Kostnader för digitala sändningar och att resterande hushåll i stället bör hänvisas till mottagning via satellit.19 används 54 storsändare samt drygt 600 slavsändare för att nå 99,8 procents hushållstäckning för analog TV. Flera av dessa sändarmaster används också för radiosändningar. Om sändarnätet för digital TV skulle begränsas till skulle SVT sannolikt kunna klara sig med de 54 stormasterna. Om sändarnätet i stället byggs ut till skulle dessutom ett antal slavsändare behöva tas i anspråk, dock inte lika många som för analog TV. Detta skulle innebära lägre kostnader för SVT. Men om sän- darnätet för TV begränsas så påverkas kostnaderna för radiosänd- ningarna. De tidigare gemensamma kostnaderna för sändarmaster, energiförbrukning, reservdelar m.m. skulle i så fall i större utsträck- ning behöva betalas av radion. De kostnadsuppskattningar för digital radio som redovisas ovan skulle således öka. I sammanhanget kan noteras att SVT och SR saknar en gemen- sam syn i denna fråga. SVT har inte kommenterat det faktum att radion skulle riskera att behöva betala en större del av de gemensamma kostnaderna, vilket skulle öka SR:s behov av TV- avgiftsintäkter. SR har valt att inte kommentera SVT:s önskemål att begränsa utbyggnaden av det digitala TV-nätet. 9.5Möjligheter att begränsa kostnaderna för parallellsändningar Det enklaste sättet att hålla de dubbla sändningskostnaderna på en begränsad nivå är att också fortsatt begränsa utbyggnaden av det digitala sändarnätet till delar av landet. För SR:s del kan det dessutom vara rimligt att avvakta med sändningar i de regionala frekvensblocken, åtminstone så länge inga andra aktörer delar ut- rymme med SR. Detta är dock lösningar som endast fungerar i ett inledningsskede, innan fler programföretag sänder och efterfrågan bland publiken ökar. Ett annat sätt att hålla sändningskostnaderna nere under en över- gångsperiod är att ställa lägre krav på servicegrad och reservutrust- ning m.m. för de digitala alternativt de analoga sändningarna. Ett problem med detta är att sändningarnas tekniska kvalitet och be- 19 SVT:s yttrande över förslag till marksänd digital TV. SR har valt att inte lämna några synpunkter på kommitténs förslag. (Ku2000/1259/1330/1681/Me). Kostnader för digitala sändningar redskapen för olika påfrestningar minskar. SR har till utredningen påpekat att det vore möjligt att ställa begränsade krav på de digitala sändningarna i dessa avseenden i ett inledningsskede. Därefter skulle kraven kunna anpassas i takt med att efterfrågan bland publiken ökar. Ytterligare ett sätt att hålla kostnaderna nere vore att sändar- näten aldrig kom att byggas ut till dagens . Möjlig- heten finns naturligtvis att hänvisa de sista procenten eller delar av procent av landets hushåll till mottagning via satellit. Det skulle dock strida mot principen om sändningarnas tillgänglighet i hela landet på lika villkor för hela befolkningen. redovisar att det ur ett rent distributionsekonomiskt perspektiv kan vara för- delaktigt att använda satellit för att täcka delar av befolkningen.20 Om satellitsändningar ersatte marksändningarna för de sista skulle SR:s kostnader för en rikstäckande multiplex enligt minska med i storleksordningen . Detta skulle dock leda till att mobil mottagning av radio inte skulle vara möjlig i vissa delar av landet. I några länder finns planer på att eventuellt låta utbyggnaden av marksänd digital radio stanna vid eller liknande och i stället täcka resten av landet med satellitsändningar eller andra distributionsmetoder (se kapitel 6). Nackdelen är att de flesta satellitsändningar endast lämpar sig för fast mottagning i hemmet. I sammanhanget kan dock noteras att distributionsmetoden i satellit kan utformas så att man som konsument klarar sig med en vanlig DAB-mottagare, förutsatt att man har en parabolantenn. Ytterligare en faktor som skulle kunna begränsa SR:s kostnader är om också andra aktörer kom att dela sändningsutrymme med SR, antingen enbart i de regionala frekvensblocken eller både i det nationella frekvensblocket och i de regionala blocken. På kort sikt kommer antagligen inte allt utrymme i alla frekvensblock att an- vändas för radiosändningar. Det kan därför finnas anledning att ge möjligheter för andra än radioföretag att utnyttja utrymme . Ett mer långtgående sätt att minska kostnaden för parallell- sändningar är om beslut fattas att på helt eller delvis stänga av FM-näten. Det som gör att kostnaderna skulle minska är främst lägre energiförbrukning och minskat behov av reservdelar. pekar dock på att en stängning av delar av FM-nätet 20 underlag till utredningen . Kostnader för digitala sändningar kommer att ha begränsad effekt, främst beroende på att kostnaden för den gemensamma infrastrukturen kvarstår. Kostnader för reservkraft, hus, och antenner är exempel på sådant som enligt belastar FM-sändningarna till dess att den sista analoga sändaren kan stängas. Det stora problemet med att stänga FM-sändningarna är dock att det är där publiken kommer att finnas . Se också kapitel 12. Det är inte mot bakgrund av en kommersiell bedömning som hela befolkningen i nås av radiosändningar. Det beror på att regering och riksdag har betraktat det som en demokratisk rättighet och en grundläggande del i public service- företagens uppdrag att ge alla medborgare tillgång till radio- och TV-sändningar. För finansieringen står landets TV-avgiftsbetalare. Ungefär en fjärdedel av landets invånare har enbart tillgång till någon av SR:s kanaler. Den kommersiella radion ser sannolikt ingen lönsamhet i att nå en större befolkningstäckning än kanske , på grund av de höga marginalkostnaderna att nå fler hushåll med marksändningar. DAB-sändningar kommer att innebära betydande sändnings- kostnader för medverkande programföretag. Det viktigaste skälet för att DAB-sändningar för blir dyrare än dagens analoga sändningar är att digital radio kräver fler sändare för att kunna er- bjuda god kvalitet också vid mobil mottagning. Kostnaderna kom- mer naturligt nog att bli högre ju mer man bygger ut sändarnäten. Dessutom kostar det mer ju högre krav man ställer på sänd- ningarnas tillgänglighet, kvalitet, störningstålighet och olika bered- skapsförberedelser. Det är framför allt två förhållanden som gör kostnadsbilden för problematisk. Dels kommer kostnaderna för SR:s digitala sänd- ningar sannolikt att överstiga kostnaderna för dagens analoga sänd- ningar, dels kommer perioden med parallellsändningar att bli mycket lång. Fördelen är att SR kommer att kunna sända i fler kanaler och därmed erbjuda ett bredare programutbud. Skillnaden är emellertid stor vid en jämförelse med TV. För SVT:s del tycks kostnaderna för digital TV bli hälften av kostnaderna för dagens analoga sändningar av SVT1 och SVT2. Också SVT kommer att kunna sända i fler kanaler i digital TV. Dessutom är det mycket Kostnader för digitala sändningar som talar för att tiden med parallellsändningar kommer att kunna bli avsevärt kortare för TV än för radio. Den vinst i form av lägre distributionskostnader som SVT (och TV4) skulle kunna göra vid en eventuell avstängning av de analoga sändningarna finns alltså inte för radion och SR, särskilt inte om sändningarna ska byggas ut till en hushållstäckning på . För SVT skulle de lägre framtida distributionskostnaderna kunna innebära att resurser i stället kan användas för satsningar på pro- gramutbudet i det nya sändningsutrymmet. För SR skulle emeller- tid också programutveckling behöva finansieras på annat sätt. Kostnaderna för privat lokalradio och närradio har inte kunnat uppskattas på samma sätt som för , främst beroende på att det är oklart vilka sändningsområden som skulle vara aktuella och vilka krav radioföretagen skulle ställa på sändningarnas tekniska kvalitet och servicegrad m.m. Kostnaderna kommer dock att bli betydande också för den privata radion och närradion. Det finns olika sätt att hålla parallellsändningskostnaderna på en begränsad nivå under ett inledningsskede. Det kan finnas anledning att närmare pröva dessa möjligheter i det fortsatta utrednings- arbetet. Det är emellertid viktigt att beakta behovet av att även med digitala sändningar kunna upprätthålla en hög beredskap för radion under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. 10Ekonomiska förutsättningar för digital radio Man kan tro att den digitala tekniken och den ökade konkurrensen inom medieområdet leder till att radio och TV blir allt enklare och billigare att producera och distribuera. Det är sant till viss del. Tekniken gör att produktionen kan effektiviseras, men att produ- cera radio och TV som når och tilltalar en masspublik kommer att vara en kostsam affär. Radio och TV är verksamheter som i hög grad måste kunna dra nytta av stor- driftsfördelar. Det ekonomiska trycket på medieföretag ökar i takt med den ökade konkurrensen om människors uppmärksamhet, tid och pen- gar. Allianser, fusioner och strukturrationaliseringar skapar färre, men ekonomiskt starkare aktörer på mediemarknaden. Även om digital distributionsteknik kan komma att utöka radiosystemets nuvarande kapacitet så har det begränsad betydelse. Kostnaderna att driva framgångsrika medieföretag ökar, bl.a. genom ökade kost- nader för rättigheter till attraktivt programmaterial och ersätt- ningar till medverkande och upphovsrättshavare. Utvecklingen be- gränsas dessutom av intäktsmöjligheterna inom varje marknad. Radio som vi känner den bygger i grunden på fria sändningar tillgängliga för alla och som finansieras antingen via en gemensam avgift som TV-avgiften eller via reklamintäkter. Tekniken för att sända digital radio är i sig inte en billig teknik, särskilt inte i en övergångsfas som sannolikt kommer att bli mycket lång. För de företag som deltar i introduktionen och som sänder analog radio kommer de digitala sändningarna att innebära dubbla sändningskostnader. För helt nya aktörer i digital radio kommer uthållighet att krävas, eftersom intäkterna i inledningsskedet kom- mer att vara mycket begränsade. För ett public service-företag är kraven särskilt höga då en grundläggande del i uppdraget innebär att ge alla tillgång till sändningarna. Ekonomiska förutsättningar för digital radio För svensk public service-radio och TV gäller att en ny tillstånds- period har inletts och som gäller , till utgången av 2005. Det riksdagsbeslut som ligger till grund för vill- koren innefattar också de ekonomiska ramarna för perioden. Det är svårt att behandla SR:s ekonomiska förutsättningar utan att sam- tidigt ta ställning till public service-verksamheten i sin helhet.1 Detta beror främst på att samtliga tre företag har samma finan- sieringskälla i TV-avgiften. En viktig aspekt i systemet med tids- begränsade tillståndsperioder är att programföretagen ska känna till de ekonomiska förutsättningarna över hela perioden och att dessa därför normalt inte ska ändras. Att förutsättningarna för public service-uppdraget ligger fast talar därför för att man måste avvakta när det gäller bedömningar av SR:s ekonomiska förutsättningar att delta i en eventuellt utbyggd sändningsverksamhet för digital radio. Å andra sidan talar det faktum att digitala radiosändningar i SR:s regi pågår – och att företaget därmed har kostnader dels för distribution och dels för utveckling av programverksamheten – för att en bedömning bör göras . För perioden fick SR en särskild medelstill- delning ur rundradiokontot för digital verksamhet. Enligt SR:s be- räkningar har företaget fått ca för utveckling av den digitala radion. Huvuddelen av resurserna har förbrukats under senare delen av perioden och har i sin helhet gått till att finansiera SR:s sändningskostnader i det digitala marknätet. Utöver de särskilda medlen har SR haft möjlighet att använda ca av egna medel som har frigjorts genom om- förhandlingar av SR:s avtal med om företagets analoga radiosändningar. Dessa medel har också ingått som en finansiering av de digitala sändningarna under perioden.2 Utöver kostnader för uppbyggnad och drift av det digitala sändarnätet har SR använt medel för programutveckling och nya tjänster i digitalradion. Kostnaden för detta uppgår till ca 23 mil- joner kronor . Dessutom tillkommer ca som använts för kostnaderna för en särskild 1Också UR sänder sitt utbud i digitala radiosändningar och bär därför en mindre del () av kostnaderna för sändningarna. De förutsättningar som redovisas här gäller således också UR. 2SR:s budgetunderlag 2003. SOU 2002:38 Ekonomiska förutsättningar för digital radio DAB-redaktion.3 Totalt har SR därmed haft kostnader på ca för digital radio –2001. Också UR har fått särskilda medel för digital verksamhet i både radio och TV –2001. UR har sammanlagt fått ca , varav huvuddelen har an- vänts för kostnader i samband med UR:s sändningar i digital TV. Ca har använts för verksamhet i digital radio. SR:s medelstilldelning för uppgår till 2 165 miljoner kro- nor. Inga medel är specialdestinerade, men regeringen skriver i propositionen om det nya sändningstillståndet att SR får möjlig- het att använda för digital ljudradio.4 Bakgrunden är att regeringen i propositionen ställer kravet att SR i avvaktan på en utvärdering av den digitala radion ska minska sina kostnader för de digitala sändningarna i marknätet. Som framgår i kapitel 9 finns det ett samband mellan kost- naderna för SR:s och SVT:s sändarnät för radio och TV genom att båda näten är uppbyggda kring samma infrastruktur. Det pågår en diskussion om sändarnätets utbyggnadsgrad för marksänd digital TV. SVT har framfört att det bör kunna vara möjligt att stanna vid en utbyggnadsgrad på och låta de resterande delarna av hushållen ta emot TV enbart via satellit. Detta skulle innebära avsevärt lägre distributionskostnader för SVT jämfört med ett fullt utbyggt nät. En följd av ett minskat sändarnät för TV skulle dock bli att kostnaderna för FM-radion såväl som DAB- radion kommer att bli högre än vad som annars skulle ha varit fallet. För SVT:s del har en del av finansieringen av företagets med- verkan i digital marksänd TV lösts genom att ett särskilt distri- butionskonto har inrättats. Lösningen med ett distributionskonto har motiverats med att på när de analoga marksänd- ningarna har upphört kommer SVT:s medelsbehov att minska eftersom den digitala distributionen av TV är mindre kostsam än den analoga. Ordningen med ett distributionskonto innebär att kostnaderna för distribution ska utjämnas över en längre tidsperiod. Det under- skott som uppkommer på distributionskontot under övergångs- perioden ska täckas genom lån i . När TV-sänd- ningarna i det analoga marknätet har upphört ska underskottet betalas tillbaka genom de resurser som då frigörs. 3SOU 2000:55, s. 248 ff. 2000/01:94, s. 74. Ekonomiska förutsättningar för digital radio Som framgår i kapitel 9 finns inte denna möjlighet för på grund av att kostnaderna för SR:s digitala sändningar kommer att överstiga kostnaderna för de analoga sändningarna av FM-radion. Radioreklammarknadens utveckling styrs främst av två faktorer. Den ena är utvecklingen av den allmänna konjunkturen och den privata konsumtionen. Den andra hör samman med mer struk- turella faktorer som t.ex. större förändringar på marknaden till följd av regeländringar, ändrad mediekonsumtion eller tillkomsten av nya och konkurrerande medier. Det är inte mycket som talar för att privata aktörer kommer att delta i digitala radiosändningar om de inte upplever att de får klara fördelar av det. Det finns två huvudsakliga skäl till detta: N Dagens dåliga branschekonomi. N Digital radio innebär stora investeringar och bedömningar i andra länder tyder på att det kommer att dröja länge innan verksamheten genererar några intäkter. Bakom flera av nätverken i svensk kommersiell lokalradio står visserligen stora medieföretag som kan ha en uthållighet att inves- tera för framtiden, men redan i dagens verksamhet måste kapital- tillskott täcka förluster för branschen som helhet. Enligt RU har den kommersiella radion gjort ackumulerade förluster på ca i etableringen av privat lokalradio sedan introduktionen år 1993.5 gjorde () på uppdrag av utredningen om den framtida kommersiella radion en prognos av lokalradions framtida annonsintäkter.6 Prognosen utgick från utredningens förslag, vilket bl.a. innebar att IRM räknade med att digitala sändningstillstånd skulle fördelas till privat radio . Prognosen avser bl.a. radions annonsmarknad –2006 och inkluderar en successiv omfördelning av annonsintäkter från analog till digital radio . IRM utgick från att radion liksom dittills 5RU har räknat med att det kostar branschen ca att driva de Detta har sedan jämförts med de uppgifter för branschens totala intäkter som redovisas av (se tabell 10.1). RU:s skrivelse till utredningen . 6Bilaga 4 i SOU 1999:14.