sou · GQB3108d2 · 2003-01-01 00:00:00 — att rysk militär hade tillgång till det civila luftövervaknings- systemet; att avsåg begära den samarbete ifråga om utlämning av personer, som skulle kunna fällas för brott mot de amerikanska bestämmelserna liksom samarbete för att få svenskar att inställa sig i för domstolsförhör; att ärendet skulle överlämnas till amerikanska Justitie- departementet för avgörande i frågan om straffrättsligt åtal.249 Det amerikanska handläggning var tids- krävande och man lät i sinom tid meddela att åtal övervägdes mot både enskilda personer och företaget. hävdade för sin del att man oförskyllt hamnat i ärendet efter att i god tro övertagit en del av Datasaab och att man i hög grad bidragit till att reda ut händelseförloppet. Man ville därför få frågan ur världen och inte bli drabbad av några restriktioner ifråga om teknologi. Vid det amerikanska var man berett att diskutera en förhandlingslösning istället för åtal, på villkoret att avbröt allt stöd (service, reservdelar och övrigt stöd) till det sovjetiska övervakningssystemet, eftersom fortsatt stöd skulle innebära nya brott mot de amerikanska exportkontrollbestämmelserna. Vidare krävde amerikanerna att erkände sin skuld och betalade 248Promemoria av , Svensk-amerikanska försvarsproblem, , HP 24 V1/, doss. 43, ; och Promemoria av , Rapport över FMV verksamhet – avseende skydd av dual-use technology, , LEDNING H A915:68/83, . 249Utrikeshandelsdepartementet, HPM , HP 100/Ua, . ett bötesbelopp på 10 miljoner USD, ett belopp som i senare för- handlingar justerades ner till en miljon USD.250 Från svensk sida hävdades att reservdelsförsörjning ovillkorligt garanterats och att ett stopp skulle innebära kontraktsbrott med komplikationer för svensk del, med möjliga skadeståndskrav mot och kanske även i förlängningen . Det fanns dock en möjlighet att säga upp serviceavtalet , en åtgärd som också vidtog. I fråga om reservdelar avsåg ersätta de amerikanska komponenterna med svenska, varvid hävdade att det krävdes amerikanskt godkännande för sådan export. Den klargjorde då att den inte kunde acceptera att rent svenska produkter ställdes under ame- rikansk exportkontroll.251 inlämnade till amerikansk domstol sin tänkta uppgörelse med . Efter för- handlingar i domstolen fastställdes ett bötesbelopp på 3,125 mil- joner USD. Siffran hade sitt ursprung i det angivna värdet av alla komponentleveranser till inte endast de som var kringgärdade av restriktioner. Beloppet blev alltså väsentligt högre än den en miljon USD som amerikanska och tidigare, efter förhandlingar, gemensamt föreslagit. I skuldfrågan accepterades dock begäran om att frias med hänsyn till att dels inte känt till överträdelserna vid köpet av Datasaab och dels på ett utmärkt sätt biträtt ame- rikanska myndigheters utredning av affären. Bötessumman, , fördelades så att staten betalade tio och 22,5 miljoner.252 För svenskt vidkommande var därmed Datasaabaffären äntligen ur världen och kontraktet om köp av 9L kunde undertecknas . fick en möjlig- het att köpa roboten , efter att avtal om skydd av dubbeltillämpningsteknologin hade träffats, men då hade det svenska flygvapnet inte reserverat några medel för ett inköp. Robotarna levererades slutligen med början , än ursprungligen planerat. Vapenbäraren - jakt-Viggen (JA 37) hade kommit i tjänst . I praktiken hade långa embargot mot upphävts i och med 250Industridepartmentet HPM , HP 100/Ua, . 252Jan , Den amerikanska kontrollen av teknikexport – särskilt dess inverkan på svensk exportkontroll, s. 35; och /, USAs exportkontroll – Tekniken som vapen, s. överenskommelsen om skydd av dubbeltillämpningsteknologin, det s.k. FMV-arrangemanget, vilket möjliggjorde, tillstånd för sam- produktion av den amerikanska flygmotorn 404 och senare utlämnande av installationsdatan till AMRAAM-roboten, båda avsedda för JAS-systemet.253 Även om Datasaabaffären i praktiken drog ut , stod det tidigt klart att den var förödmjukande för och dess rege- ringen. granskade därför regeringens hante- ring av ärendet redan våren . Trots en borgerlig riks- dagsmajoritet uttalade utskottet kritik mot regeringen som leddes av statsminister . Utskottet ansåg att regeringen i samband med den amerikanska licensgivningen tagit på sig förpliktelser, vilkas innebörd, enligt de analyser som utskottet tagit del av, inte syntes ha stått klar ens för regeringen själv. Utskottet fann vidare att regeringens befattning med Datasaabaffären känne- tecknades av brist på konsekvens. Avsaknaden av en klar handlings- linje hade givit ett motsägelsefullt intryck, vilket på ett olycklig sätt medverkat till att framkalla reaktioner och skapa missförstånd i utlandet. Noteras bör att det förekom reservationer från borgerliga ledamöter.254 4.7.5De svensk-amerikanska försvarsproblemen biläggs Med Datasaabaffären undanröjd kunde konstateras att hade gått igenom en svår period i sina relationer med som fått allvarliga konsekvenser på försvarsmaterielområdet. Problemen var nu över och hade slutgiltigt fått igenom sina viktigaste önskemål på försvarsmaterielsidan. Eftergiften beträffan- de dual-use-teknologin ansågs av svenska representanter som måttlig och man noterade vidare att den amerikanska sidan under denna process hade lärt sig mycket om svensk försvars- och säker- hetspolitik och att besöken i bidragit till att skapa respekt och förståelse för den svenska politiken på området. Politiken mot hade varit omstridd i , där motståndet varit hårdast från den amerikanska marinen och flygvapnet, samt vissa civila 253Promemoria av , Svensk-amerikanska försvarsproblem, , HP 24 V1/, doss. 254KU 1981/82:35 s. 24f och s. 45. Stödet från väst SOU 2002:108 De gentemot vänligt sinnade krafterna hade främst funnits i State Department och Pentagon.255 Vissa yttre händelser hade också gynnat en lösning och viktig bland dessa var den resoluta hanteringen av den sovjetiska ubåts- kränkningen i , , vilket hade rönt uppskatt- ning i . Även den svenska hanteringen av Container- affären (se avsnitt 5.3.5) hade mötts med uppskattning från amerikansk sida. Den ovan beskrivna behandlingen av hade inte bara varit en följd av Datasaabaffären, menade man från svenskt håll, utan också ett utslag av den allmänna och bestående amerikanska skärpningen av teknologiutbytet med öst. Datasaab- ärendet var nu ur världen men , liksom övriga och , skulle även fortsättningsvis känna av den ökade ame- rikanska restriktiviteten på teknikområdet, något som troligen inte skulle ändras i det fall demokraterna återvände till Vita Huset. Ett ytterligare problem med konsekvenser för framtiden var att skaffat sig dåligt rykte inom den amerikanska administrationen rörande teknikexportkontroll vilket kunde bli svårt att återupp- bygga.256 Det är uppenbart att en så allvarlig händelse som Datasaabaffären fick säkerhetspolitiska konsekvenser för med inverkan på den svenska neutralitetspolitiken och de svensk-amerikanska rela- tionerna. Beträffande de svensk-amerikanska förbindelserna kan konstateras att Datasaabaffären ledde till en politisk konflikt av historiska mått. har det mili- tära samarbetet mellan de båda länderna, Vietnamperioden inklude- rat, påverkats i en sådan utsträckning. Handläggningen av för viktiga licenser, annexavtal och materielinköp stannade upp och frystes. Den amerikanska regeringen drev därefter en hård linje som ställde inför ett ultimatum vilket i stora drag gick ut på att vi skulle erkänna vår skuld i Datasaabärendet och garantera att förseelsen inte upprepades. Som instrument för detta insisterade man på en överenskom- melse om skydd av dubbeltillämpningsteknologi, vilket för första 255Promemoria av , Svensk-amerikanska försvarsproblem, , HP 24 V1/, doss. gången de facto tvingade in i ett informellt samarbete257 med västmakterna och Cocom avseende export- kontroll av civil teknologi gentemot . Trots att på egen hand skapade ett autonomt system som formellt inte band landet vid eller Cocom, fyllde FMV-arrangemanget258 samma funktion, nämligen att förhindra att dubbeltillämpningsteknologi läckte till . Därutöver, och mindre svårsmält för del, krävde man ett nytt uppdaterat avtal om sekretesskydd vid hanteringen av amerikansk militär materiel eller teknisk informa- tion. Det är uppenbart för varje läsare som tagit del av beskriv- ningen ovan att detta ställde inför svåra valsituationer med klara implikationer för den svenska neutralitetspolitiken. De negativa konsekvenserna för de svensk-amerikanska förbin- delserna blev dock högst temporära och det militära samarbetet återgick snart till det normala. fortsatte att köpa avancerad försvarsmateriel från och amerikanerna fortsatte att möjlig- göra för vårt land att importera eller licenstillverka sådan önskad materiel samt att ingå nya annexavtal. Drivkrafterna bakom denna generositet var troligen både kommersiellt och militärstrategiskt betingade. Ett allvarligt problem för den svenska neutralitetspolitiken som blottlades i och med Datasaabaffären var det svenska beroendet av rörande högteknologi. Beroendet på teknikområdet var utan tvekan en svår utmaning för våra säkerhetspolitiska ambitioner, vilket i praktiken band oss närmare väst och minskade vårt obe- roende och politiska manöverutrymme. Tillgång till avancerad civil och militär teknik från var dock en förutsättning för ett starkt svenskt försvar samt de svenska företagens civila produktion av 257Från till slutet av fanns en informell överenskommelse mellan att vårt land inte skulle exportera varor av strategisk natur, civila och militära, till . avskaffade ensidigt exportkontrollen för civila varor i praktiken de som kunde tänkas innehålla dubbeltillämpningsteknologi. Se /Sundelius, Interdependens, konflikt och säkerhetspolitik- och den amerikanska teknikexportkontrollen, s. 97f; samt Betänkande av , Om Kriget kommit Förberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949-1969, SOU 1994:11, s. 258I en promemoria från noterades att det ännu var för tidigt att dra några slutsatser rörande dual-use-arrangemanget. måste göra klart för att vi förväntade oss att de respekterade arrangemangets anda och bokstav, som vårt land måste skapa förtroende i för vår förmåga att skydda deras teknologi från att läcka till öst. Vidare gjordes bedömningen att det från UD:s sida var bäst att inte engagera sig i enstaka fall (som enligt amerikanerna föll under arrangemanget). En principdiskussion kunde göras med den amerikanska sidan när det framkommit hur arrangemanget fungerat i praktiken. Promemoria av , förhållande till på teknologiområdet, , HP 1/Ua, doss. avancerade varor ämnade för export. Denna export var i sin tur en förutsättning för vår goda ekonomi och höga levnadsstandard vilket få makthavare önskade riskera. Den hårda amerikanska inställningen till samarbete med på det militärtekniska området väckte frågan om det svenska militärtekniska beroendet av var för stort och huruvida något borde eller kunde göras för att minska detta. Vid Försvarsdepartementet konstaterades att man inom ramen för JAS- projektet hade gjort en undersökning huruvida det var möjligt att köpa material och vapensystem från t.ex. och , i stället för från . Man hade då kommit fram till att detta skulle ha inneburit högre kostnader, sämre prestanda och ta mer tid i anspråk.259 Ett annat problem hade varit, i fallet , att de svenska och franska försvarsindustrierna hade konkurrerande intressen och till detta skulle också läggas språk- och kulturskillnader. Försvars- departementet slog slutligen fast att tjänat mycket på sam- arbetet med , men att ett utökat samarbete med främst , , och nu var att föredra, eftersom det låg i landets utrikespolitiska intresse. Det fanns dock gränser för hur långt ett sådant förfarande kunde gå med tanke på att det svenska beroendet inom det civila området var ännu mer påtagligt än inom det militära. kunde alltså med lätthet lamslå stora delar av svensk industri och det var här det verkliga beroendet låg. Ett sista alternativ var också att bygga upp egen svensk kompetens på viktiga områden men detta kostade naturligtvis mycket pengar.260 , i samband med regeringsskiftet, överlämnade den nyutnämnde statssekreteraren vid Försvarsdepartementet, Per , en promemoria till överbefälhavaren med fyra frågor som man önskade svar på: hur har de svensk-amerikanska relationerna upplevts ur respektive myndighets horisont? hur kan de svensk-amerikanska relationerna på det militär- teknologiska området bedömas utvecklas ? vilka slutsatser bör dras när det gäller det svenska beroendet av på det militärteknologiska området? 259Promemoria av , Svensk-amerikanska försvarsproblem, , HP 24 V1/, doss. om ett minskat beroende av på det militärteknologiska området eftersträvas, vilka alternativ finns och vilka blir kon- sekvenserna?261 Överbefälhavaren konstaterade i sitt svarsbrev att haft god hjälp av de amerikanska kontakterna på det militärteknologiska området, att denna materiel och information hade varit svår att få någon annanstans och att vi även återgäldad en hel del till . Anledningen till att fått tillgång till sådan kvalificerad materiel och tekniskt kunnande berodde på att man på amerikansk håll gjorde bedömningen att ett starkt svenskt försvar var värde- fullt, samt även givetvis industriekonomiska motiv. Enligt ÖB var det viktigt att de militärtekniska kontakterna inte uppfattades som ett avsteg från neutralitetspolitik, vare sig i , och i övriga världen. De senaste årens många kontakter mellan länderna på statssekreterarnivå kunde kanske motiveras med de speciella problem som varit aktuella (JAS-motorn, Sidewinder, Tow, Hawk, Datasaab m.m.). Sådana kontakter borde dock inte förekomma under normala förhållanden. Detta kunde, hos både och omvärlden, ge upphov till felbedöm- ningar av vår politik, menade ÖB.262 Överbefälhavaren slog vidare fast att de amerikanska kontakter- na var mycket värdefulla för , men det borde vara möjligt att begränsa det faktiska resandet, både på det politiska, militära och teknologiska området (FOA, FMV). Efter hand borde vi, menade han, med kraft försöka minska betydelsen av materiel- och tekno- logiimport från och detta kunde ske genom bl.a. följande åtgärder: fördjupade ansträngningar till samarbete med ledande teknologi- och industrinationer. förnyade ansträngningar till samarbete med (och i viss mån ) både vad gäller utveckling och produktion av militär utrustning och köp utifrån. För detta krävdes utökat stöd på inte bara regeringsnivå utan även på departementsnivå. utvidgning och fördjupning av samarbete med . Här fanns betydande potentiella möjligheter. en stegvis och väl kontrollerad ökning av samarbetet med . 261Promemoria av Per , , HP24 V1/, doss. 262Brev från till Per , , Försvarsstabens Arkiv. ÖB konstaterade avslutningsvis att även om dessa förslag lyckades i sin helhet eller bara delvis, skulle ändå komma att vilja ha betydande kontakter med och det var utomordentligt vik- tigt att dessa kontakter, både på det officiella och individuella planet, sköttes på ett sådant sätt att det varken hos amerikaner eller andra uppstod någon som helst tveksamhet om vår alliansfria politik. Även på politiska avdelning var man sysselsatt med frågan om det svenska teknikberoendet. I en pro- memoria från beskrevs förhållande till på teknologiområdet och här konstaterades att Data- saabaffären hade drabbat både den militära sektorns och det privata näringslivets tillgång på amerikansk högteknologi.263 ansågs vara mycket beroende av vad gällde tillförseln av viss sofistikerad militär teknologi, men även generellt på den civila sidan. Alternativa källor till den högteknologi behövde fanns i men import därifrån var inte heller utan problem och var betydligt dyrare än den amerikanska. Även fransmännen hade restriktioner rörande reexport, främst baserade på kom- mersiella bevekelsegrunder. Samarbete med bedöm- des också som en möjlighet, men britterna kunde endast täcka en del av de svenska behoven. var lika beroende av som och kunde främst utgöra en samarbetspartner på den civila sidan.264 Av detta drog man vid ett antal slutsatser. För det första skulle det svenska beroendet av amerikansk sofis- tikerad militär utrustning även fortsättningsvis vara stark inom en överskådlig framtid. De alternativ som fanns var kostsamma och kunde endast bli möjliga på . Så länge kriterierna för inköp var pris, effektivitet och inkörda inköpsrutiner skulle den amerikanska dominansen bestå. För det andra konstaterades att även om förhållandena på teknologiområdet förbättrats fanns en skepsis mot kvar på handläggarnivå i och detta skulle troligen skapa problem i den byråkratiska hanteringen av känslig teknologi. För det tredje fanns risken fortfarande kvar att svenskt agerande på det utrikespolitiska planet kunde föranleda amerikanerna att hämnas med hjälp av teknologivapnet. En sådan bestraffning, om den någonsin blev aktuell, skulle troligen inte 263Promemoria av , förhållande till på teknologiområdet, , HP 1/Ua, doss. redovisas öppet utan ta formen av förseningar och över- driven nitiskhet i samband med förhandlingarna om leveransvill- koren. De amerikanska hoten i samband med klagomålen rörande den svenska politiken gentemot var ett tydligt exempel. För det fjärde skulle inom överskådlig framtid vara starkt beroende av amerikansk militär teknologi. Det var därför viktigt att även fortsättningsvis betona för amerikanerna innebörden i vår neutralitetspolitik och den roll vårt land spelade för säkerheten i norra . Fortlöpande information och besöksutbyten på rätt nivå spelade här en viktig roll, eftersom ame- rikanska politiker och militärer oftast var tämligen okunniga om och vår säkerhetspolitiska situation. Därutöver var det viktigt att vårt land skaffade sig alternativa leverantörer, vilket skulle stärka vår förhandlingsposition i förhållande till makthavarna i Washington.265 Det är uppenbart att ett antal, för svensk del, olyckliga omständig- heter bidrog till Datasaabaffärens omfattning, förutom det själv- klara att licensbrott bevisligen ägt rum i ett delvis statligt kontrollerat företag. För det första skärptes den amerikanska exportkontrollpolitiken som en konsekvens av den ökade spän- ningen mellan supermakterna . Ett nytt republikanskt ledarskap med en tuffare politik gentemot förstärkte denna tendens ytterligare. Detta gjorde att Datasaab- ärendet fick helt andra proportioner än vad som annars hade blivit fallet. För det andra försökte i det politiska läge man befann sig i att utnyttja händelsen maximalt för att statuera exempel gentemot både Cocomländerna och de neutrala staterna. Konsekvenserna av Datasaabaffären blev att anseende, i alla fall tillfälligtvis, sjönk i amerikanska ögon, något som redan tidigare var problematiskt med tanke på erfarenheterna från . Det för gynnsamma militärtekniska samarbetet fortsatte trots affären, men några militära köp kunde inte göras medan förhandlingarna mellan länderna pågick (jmf. situationen under ). blev vidare tvingat att indirekt godta i princip samma skärpta exportkontroll rörande känsliga civila produkter som Cocomländerna. ningen med FMV-arrangemanget var en kompromiss som i allt väsentligt tillgodosåg både de amerikanska kraven och vårt lands neutralitetspolitiska strävanden, även om nog får sägas ha gjort de störst eftergifterna. Lösningen av Datasaabaffären underlättades också av den agerande i samband med U137 och dess hante- ringen av Containeraffären, vilka båda uppfattades som positivt i och möjligen något stärkte sak. Slutligen skall kon- stateras att JA 37:s (jakt-Viggen) beväpning med den senaste versionen av Sidewinder-roboten blev försenad och det svenska försvaret tvingades därför övergångsvis använda äldre, tidigare anskaffade versioner. Det är allmänt känt att de amerikanska administrationerna under ledning av och var starkt kritiska till den svenska Vietnampolitiken 1973. Vad som är mindre känt är att liknande situationer uppstod vid ett flertal tillfällen när Reaganadministrationen med kraft protesterade mot kritiska uttalanden från flera svenska regeringar, borgerliga såväl som socialdemokratiska, rörande den amerikanska politiken i . I likhet med de diplomatiska tvisterna i Vietnamfrågan hade de skilda perspektiven på svensk respektive amerikansk sida sin grund i synen på orsaken till konflikten, metoderna att lösa den och vilken part som bäst företrädde frihet, demokrati och mänskliga rättigheter, samt hur åsikter i dessa frågor skulle framföras. På svenskt håll menade man att regimen i t.ex. var en militärdiktatur, utan demokratiska och social-ekonomiska ambi- tioner, som förtryckte en stor del av det egna folket. Vidare var motståndare till all utländsk intervention, såväl amerikansk som sovjetiska och kubansk. I den svenska politiken stöddes för- sök att åstadkomma en lösning av konflikten med fredliga metoder snarare än genom användande av militära maktmedel. Från ame- rikanskt håll såg man konflikten ur ett öst-västligt kalla krigs- perspektiv, snarare än som en demokratisk frigörelseprocess i en fattig region i Tredje världen. Vidare var man oroad för riskerna av ett kommunistiskt maktövertagande i delar av och hävdade att subversiv verksamhet, styrd från och , var den viktigaste orsaken till våldet och den tilltagande laglösheten i området. Lösningen på detta problem var att stödja de bräckliga icke-kommunistiska regimer som fanns i region, såväl politiskt, ekonomiskt som militärt.266 Slutligen var man från amerikansk sida främst kritisk mot det sätt på vilket åsikterna från svenska regeringföreträdare framfördes – i dagspress och genom offentliga tal – snarare än själva innehållet i kritiken som var väl känd i . Förutom skilda sätt att se på situationen i fanns givetvis intressepolitiska skillnader mellan och . Medan argumenterade för en småstatsteori, där varje land oavsett storlek själv skulle få avgöra sitt öde utan inblandning från stormakter, tycktes man från amerikanskt håll vara av uppfattningen att av geostrategiska och maktpolitiska skäl var en del av den amerikanska intressesfären, där ingen annan ägde rättigheter att intervenera, en anda som levt kvar och Monroe-doktrinen.267 Läget var således upplagt för en diplomatisk kontrovers mellan och . , i samband med att utrikesminister tog emot två representanter för den vänsterorienterade demokratiska revolutionära fronten (FDR) i , gjorde utrikesministern ett offentligt uttalande som fick den amerikanska regeringen att kraftfullt reagera. hade konstaterat att det amerikanska beslutet att öka det militär biståndet till regimen i främjar på intet sätt freden, utan leder enbart till att striderna förlängs Ett första steg mot en fredlig lösning av konflikten är att all utländsk inblandning i upphör.268 266För en historisk överblick av konflikten i Centralamerikan se /(red.) The Central American Crisis Reader: to the Most Controversial Foreign Policy Issue Today (Summit Books, , 1987). 267Den s.k. Monroe-doktrinen härstammar när den amerikanske presidenten i Kongressen slog fast två saker. Den första relaterade till det koloniala systemet som europeiska länder påbörjat uppbyggnaden av och konstaterade att varje utvidgning av detta system i Nord- och skulle utgöra ett hot mot freden och säkerhet. För det andra noterade att en sådan utbredning av kolonial europeisk despotism i området redan fanns representerad av och den Heliga Alliansen. Mer specifikt slog fast att: it is impossible that the Allied Powers should extend their political system to any portion of either continent without endangering our peace and happiness. It is equally impossible, therefore, that we should behold such interposition, in any form, with indifference. Se ibid, s. 112. 268Promemoria av , , och , ; och Promemoria av , Svenska uttalanden om roll i , , båda i HP 1 Ua, doss. , , kallades ambassadören upp till State Department av den tillförordnade Europachefen , och underrättades då om den ame- rikanska regeringens mycket starka protest mot utrikesminister uttalande.