sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — Den andra hade observerats bl.a. som valsedelutdelare och demons- trant för KFML kring 1970. därefter hade han valts in i styrelsen för en av KFML:s lokalavdelningar. 1974 hade han delta- git i en SKP-demonstration mot tre sovjetiska örlogsfartyg i hamn. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Godkända för skyddsklass 2-befattningar I tre fall har det noterats att personer godkänts av den kontrolle- rande myndigheten för skyddsklass 2-befattningar, trots att poli- tiska uppgifter om dem utlämnades från säkerhetspolisen i novem- ber 1977: *A som enligt säkerhetspolisen haft ledande funktioner inom KFML och Clarté (bl.a. som kassör) och som 1972 med största sannolikhet haft kontakt med en representant från () godkändes av försvars- staben som styrelseledamot i ett SUA-företag. *B som varit aktiv i Clarté och KFML och enligt uppgifter bedömts tillhöra den s.k. rebellrörelsen /69 god- kändes av försvarsstaben för krigsplacering. *C som representerat Clarté i ett kårfullmäktige 1976 antogs för en skyddsklass 2-tjänst vid . I två fall beslutade vid detta sammanträde att inte lämna ut uppgifterna till den kontrollerande myndigheten. Det ena fallet gällde en person som uppgivits vara medlem i KFML(r) 1973 och därefter noterats som medverkande i KFML(r):s trans- porter och som anställd vid partiets tryckeri. Denna person var av- sedd att krigsplaceras som förplägnadstroppchef. Det andra fallet gällde en person som sökt FN-tjänst och som var upptagen i Clartés medlemsmatrikel i . Vid en genomgång av resultatet av ett styrelsesammanträde vid har tolv av de sjutton då avgjorda politiska utlämnandefallen återfunnits i . Den övervägande delen av dessa gäller noteringar om att kontrolle- rade personer varit upptagna som valkandidater (ned till sjuttonde plats) för partierna SKP eller KPML(r). De flesta personalkontrollerna vid detta sammanträde gällde krigsplaceringar vid skyddsklass 2-tjänster och resulterade i att ve- derbörande inte antogs för den avsedda befattningen. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 uppgifter om valkandidaturer nämndes att de kontrollerade perso- nerna varit studiedagsansvariga, kontaktmän, medverkat i bostads- eller driftsceller eller vid sommarläger. I två fall godkändes de kontrollerade för krigsplacering i skydds- klass 2 trots att politiska uppgifter lämnats ut om dem. Dessa fall handlade dels om en person som var upptagen som KFML(r)-kan- didat (16:e namn) vid ett landstingsval och som spelat i KPML(r):s fotbollslag kring 1980, dels om en person som varit aktiv för RMF (medlem i bostadscell, kommunalfullmäktigekandidat samt därefter som kon- taktman för SP:s bokhandel ). Förutom krigsplaceringsärendena avgjordes tre fall där uppgifter utlämnades om personer som var avsedda för skyddsklassade arbe- ten. Två av dessa kom inte att godkännas. Ett fall gällde en person som 1979 varit upptagen som första kandidat för vid ett lands- tingsval och som inte blev godkänd för SUA-arbete vid Flygmotor för räkning. Den andra perso- nen hade - enligt säkerhetspolisens uppgifter - under åren 1982- 1985 ingått i styrelsen för en av SKP:s lokalavdelningar samt varit uppsatt som kandidat vid val till riksdag och landsting.502 En person som var registrerad som kontaktman, talare och ledande vid en av- delning inom KPML(r) 1979-1983 godkändes som lokledare, då tjänsten enligt besked från SJ inte behövde vara skyddsklassad. En jämförelse med resultat Ovanstående redovisning av handläggningen av utlämnandeärenden ligger i linje med de resultat som presenterat i sina utredningar. I en sammanfattning av de 680 utredningsfall som rört den politiska delen av personalkontrollen redovisas flera olika typer av anteckningar som återfunnits i . Nämnden påpekar att det ofta varit fråga om kombinationer av olika anteck- ningar i ett och samma utredningsfall: *ordförande (såväl central som lokal) *ledamot av sektionsstyrelsen 502 Samtliga sakuppgifter i detta avsnitt är hämtade ur de PM som föredrogs vid rikspolissty- relsens sammanträde i plenum den 7/10 1987 och som förvaras i JWK 5:9/4 d, s. 2499-2521. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 *ledamot av lokalstyrelse *ledamot av valberedning *uppdrag att lämna namn på kongressdeltagare *ansvarig för partiskola *ledare för sommarläger *kontaktman för region *bildare av lokalavdelning503 Enligt Registernämndens bedömning har ovanstående typer av an- teckningar legat inom ramen för registreringsföreskrifterna. Näm- nden uppmärksammar emellertid också flera typer av anteckningar där den anser det vara mer tveksamt om det förelåg tillräckliga skäl för registrering. Dessa sammanfattas av nämnden i följande punkter: *medlem i arbetsgrupp *kallats till konferens *ordningsman vid demonstration *mottagare av anmälningar till sommarläger *mottagare av anmälningar till studiecirkel *suppleant i (ett revolutionärt partis) idrotts- förening *tränare för badmintonsektionen 503Registernämnden (1998), s. 75. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Vidare kritiserar för att den i fyra fall utlämnat uppgifter om personers aktiviteter i SKP efter det att regeringen - på säkerhetspolisens begäran - av- fört SKP från den hemliga förteckningen över revolutionära or- ganisationer som säkerhetspolisen hade uppdrag att övervaka. Sär- skilt uppmärksammar ett fall då säkerhetspolisen lämnat ut uppgifter om en persons aktiviteter i SKP vilket resulterade i att han fick lämna ett sty- relseuppdrag vid ett SUA-företag. Utlämnandet av uppgifter ägde således rum efter det att regeringen - på säkerhetspoli- sens begäran - avfört SKP från den hemliga förteckningen. riktar därför kritik mot handläggningen av detta per- sonalkontrollärende.505 En genomgång av personalkontrollärenden som inte granskats av visar att det i åtminstone ytterligare fyra fall efter 1988 har utlämnats uppgifter om att per- soner varit uppsatta som valkandidater för SKP. I ett av fallen utlämnades uppgifterna så sent som . Trots att uppgifter lämnats godkändes denna person som suppleant i styrelsen för ett företag som utförde hemliga arbeten åt försvaret. Vid sammanträden och föredrogs ytterligare två personalkontrollärenden som handlade om SKP-kandidaturer. utlämnades emellertid inte uppgifterna. Det kan vara värt att notera att det i ett par av ovan- nämnda föredragningspromemorior särskilt anges att SKP lade ner sin verksamhet 1986.506 Vad gäller de utlämnade uppgifternas ålder har accepterat att det lämnades ut uppgifter om personer då den senast registrerade uppgifter inte var äldre än tio år.507 Ovanstående redo- visningar visar att kunde överträda denna tioårs- gräns. I en promemoria av byråchefen framhölls att om uppgifterna handlade om samröre med politiska ytterlighetsorganisationer och den senaste registrerade uppgiften var äldre än intog ofta en mer restriktiv hållning. Enligt tog också styrelsen hänsyn till hur gam- mal den kontrollerade personen var då uppgifterna registrerades. 505Ibid, s. 78 samt Personalkontroll del II. Fortsatt uppdrag av regeringen om utlämnanden av uppgifter ur - . Rapport till regeringen av . s. 68-73. 506I den personalkontrollpromemoria som föredrogs nämndes att den kon- trollerade fortsatt sin politiska verksamhet i den kommunalpolitiska föreningen vänster och att han sagt att föreningen skulle fortsätta SKP:s verksamhet. JWK 5:9/4d, s. 2687, 2695, 2729, 2735, 2781 samt 2828. 507Registernämnden (1998), s. 77. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Enstaka aktiviteter i tonåren anses inte böra belasta en person i mogen ålder därest indi- kationer saknas för att personen i fråga fortfa- rande är aktiv inom den grupp av organisatio- ner som omfattas av regeringens hemliga brev från 1973.508 En fråga som aktualiserats i debatten om personalkontrollen och Leanderfallet är i vilken mån de personer som haft anknytning till någon ytterlighetsorganisation kunde förutse att de i kunde bli re- gistrerade av säkerhetspolisen och att registeruppgifter om dem kunde komma att lämnas ut vid personalkontroll. Detta torde sär- skilt gälla de personer som aktualiserades i de ovannämnda gransk- ningsfallen som av betraktas som tveksamma. I personalkontrollärendena återfinns åtskilliga fall där det är tvek- samt om den kontrollerade personen på grundval av per- sonalkontrollkungörelse och öppna registreringsföre- skrifter kunde förutse att deras politiska engagemang skulle resul- tera i att de kunde betraktas som säkerhetsrisker och påverkas av detta. För att belysa detta redovisas här ett urval av de exempel som återfinns bland säkerhetspolisens personalkontrollpromemorior: *lämnade säkerhetspolisen ut uppgifter om att en person som 1970 ansvarat för försäljning av utanför en val- möteslokal, gripits för förseelse mot den lokala ordningsstadgan för att ha klistrat upp på kopplingsskåp och fas- tigheter samt var medlem i Folkkommunen Kahanistan som en- ligt säkerhetspolisens uppgifter var en under SKP sorterande sam- manslutning av 18 ungdomar som köpt en i i ett område där det fanns en stor mängd militära förråd. Personen god- kändes inte som värnpliktigt expeditionsbiträde då han bedömdes ha genomgått KFML:s partiskola.509 *Vid kontroll av en person [A] som var aktuell för anställning som maskinarbetare vid Flygmotor ut- lämnades följande uppgifter: A hade - i studiesyfte - 1970 begärt uppgifter från kinesiska ambassaden ang. . 508Tidsaspekter vid utlämnande av uppgifter i personalkontroll. PM den 19/3 1981 av . RPS/Säk:s arkiv F I, vol. 509JWK 5:220, löpnr 5, s. 24494 samt RPS plenumprotokoll den 24/4 1974. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 inkom uppgifter om att A tillhörde en grupp aktivister inom SKP [sic] på i , att han var medlem i SKP samt att han erhållit 500 ex. av broschyren Paris-kommu- nen från . 1973 hade A begärt polistillstånd för uppsättande av . Då dylika affischer hade påträffats på andra platser än de anvisade förhördes A av polisen för olaga affi- . 1974 var A fortfarande känd som SKP:are och var dess- utom kontaktman för FIB-kulturfront. A antogs inte för tjäns- ten.510 *En person kontrollerades 1976 och blev då inte antagen för snickeriarbete inom kustartilleriförsvaret. Om personen utlämna- des uppgifter om att han genomgått KFML:s grundcirkel och hos en ledande KFML-medlem förekommit i en förteckning med rubriken tips inför undersökning av kamrater, som genomgått grundcirkel och ev vill bli kandidater. På grundval av dessa uppgifter ansågs denne ha intagit en ledande ställning inom KFML.511 *Vid kontroll av en person [C] som 1976 var aktuell för tjänstgö- ring som expeditionsvakt vid utlämnades föl- jande uppgifter: C genomgick KFML:s grundcirkel 1969/70. 1970 förekom C i en förteckning hos en ledande KFML-medlem med rubriken tips inför undersökning av kamrater, som genomgått grundcirkel och ev. vill bli kandidater. 1971 hade C beställt 52 ex- emplar av KFML:s studiebrev i marxistisk ekonomi då hon som vuxenstuderande vid [---] gymnasiet fått igenom, att man i ämnet samhällskunskap skulle använda detta studiematerial. C blev inte antagen som expeditionsvakt.512 I exempel två och tre omnämns att personerna genomgått KFML:s grundcirkel. Dessa grundcirklar - där det studerades marxist-leni- nismen tänkande - utgjorde kring 1970 ett första steg på vägen mot medlemskap i . 510A ansågs av RPS inneha ledande ställning inom SKP. JWK 5:220, löpnr 5, s. 24556. Det kan noteras att något parti med namnet SKP inte existerade 1970. Det torde ha varit KFML som avsågs. 511JWK 5:9/4 d, s. 54 samt RPS plenumprotokoll den 7/4 1976. Grundmaterialet till registre- ringen - som inkommit till säkerhetspolisen på okänt sätt - återfinns i JWK 15:4/5 f, löpnr 1. 512I RPS plenumprotokoll anges registreringsgrunden f vilket betydde genomgången parti- skola JWK 5:9/4 d, s. 17. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 grundcirkel och var intresserade av att bli partimedlemmar skulle dessutom genomgå kandidatcirkel.513 Ett annat exempel kan hämtas då en person inte godkändes för arbete som utfördes vid Flygmotor på upp- drag från FMV. Om denne - som bedömdes inneha ledande ställ- ning inom SKP - utlämnades följande uppgifter: 1968 deltager [X] i en kurs som arrangeras av KFML. 1970 inlämnades vid valet 2 handskrivna val- sedlar för KFML med bl.a. [X:s] namn samti- digt som [X] ordnade med tillstånd i [---] för KFMLs valtavlor. 1980 [X] agiterar för sina politiska SKP-idéer vid [---] och enligt uppgift lig- ger han bakom de vid företaget förekomna kortare sittstrejker.514 redovisar också uppgifter om att säkerhetspoli- sen kunde lämna ut uppgifter vid sidan om den reglerade personal- kontrollen. Information om anställda som inte egentligen hade bort lämnas ut under ett personalkontrollförfarande hade t.ex. lämnats till SUA-företag. Enligt hade denna typ av uppgiftsutlämnande upphört då Hjälm- roth fått kännedom om saken.515 I ett fall som redovisas av delgavs säkerhetschefen för - vid sidan av reglerna för personalkontroll - registeruppgifter om att en anställd var medlem i KFML(r). Enligt nämnden hade detta på- verkat hennes anställningsförhållande på ett sätt som inte kan an- ses rimligt med tanke på omständigheterna.516 Här kan det tilläggas att säkerhetspolisens arbetsanteckningar - dvs. politiska registreringar som inte nådde upp till gränsen för re- gistrering i centralregistret - användes vid denna informella typ av 513JWK 15:4/5 f, löpnr 1 och RPS plenumprotokoll den 18/2 1976. 514JWK 5:9/4 d, s. 2240 samt RPS plenumprotokoll den 8/10 1986. 515Registernämnden (1998), s. 86 516Personalkontroll del III. Fortsatt uppdrag av regeringen om utlämnanden av uppgifter ur - . Rapport till regeringen av . s. 22-23. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 När det stod klart att personer som hade anknyt- ning till VPK inte fick registreras i centralregistret kring 1970 me- nade t.ex. en befattningshavare vid kontrasubversionsroteln att ro- telns arbetsregister - där 25 000 - 30 000 och andra ex- tremister registrerats - kunde användas för att skydda oss mot in- filtration och [för] att förhindra misstag vid kontakttagande o.s.v.517 I en diskussion vid ett möte då det fram- fördes önskemål om att sektionernas och rotlarnas register med ar- betsanteckningar skulle samlas i ett centralt arbetsregister påpekade en tjänsteman vid säkerhetspolisen att kontrasubversionsrotelns arbetsanteckningar olagligt användes vid personalkontroll. Han menade vidare att en centralisering av arbetsanteckningarna skulle ge en bättre kontroll av att arbetsanteckningar inte utnyttjas olag- ligt i personalkontrollsammanhang.518 Ett exempel på utlämnande av arbetsanteckningar till annan myndighet återfinns i ett svar på en förfrågan från om vänster-aktivitet vid Volvo- Flygmotor i som sänts från säkerhetssektionen i Vä- nersborg till . Där meddelas bl.a. följande om en person som inte var registrerad i centralregistret men som återfanns i arbetsregister: Hon har inte - såvitt undertecknad hunnit ut- röna - öppet visat sin politiska inställning, men enligt källa, som bevisligen lämnat riktiga upp- gifter om andra vänsterextremister, är hon ak- tiv inom MLK.519 Om en annan person som var noterad i arbetsanteckningarna med- delades följande från : Pålitlig sagesman vid företaget ansåg, att N tillhörde KFMLr.520 517Synpunkter angående extremistregistrering. RPS/Säk B I, PM den 5/11 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/10. 518Sammanträde AgCR 14/11 1977. D SAK , löpnr 6, s. 645. 519Utdrag av ur Ang i telexmeddelande AS-PV begärda uppgifter om vänsteraktivitet vid Volvo-Flygmotor i . PV-SH 6-76, 13/1 1976. Akt 15:4/5a löpnr 28. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 I detta ärende återfinns en tjänsteanteckning om att uppgifterna delgivits försvarsstabens säkerhetsavdelning.521 Att förekomsten av otillåten informell personalkontroll besvä- rade ledningen för säkerhetspolisen framgår av en diskussion vid en intern konferens , då avdelningschefen var närvarande. Chefen för byrå A skall då - enligt protokollet - uttryckt en förhoppning om att det vid det här laget mer eller mindre skulle vara slut på den form av begränsad perso- nalkontroll som förekommit ganska rikligt tidigare mellan myn- digheter och sektioner ute i landet.522 Enligt skulle tydligen denna informella personalkon- troll varit vanlig . Denna fråga är emellertid svår att utreda. I det skriftliga källmaterialet återfinns sällan noteringar om att uppgifter lämnats ut vid sidan av personalkontrollen. Dessutom är de lokala sektionernas material där dylika anteckningar möjligen kan ha gjorts i stor utsträckning gallrade. I någon mån kan emel- lertid skrivelser från säkerhetssektionerna till visa att säkerhetspolisen kunde engagera sig i ärenden där politiska upp- gifter som inte nådde upp till gränsen för personregistrering i cen- tralregistret kunde påverka enskilda personers anställningsförhål- landen. I en skrivelse från en lokal sektion till Stockholmsavdelningen relateras ett fall där det inte kan uteslutas att politiska uppgifter om en anställd lämnats ut till ett företag. Fallet handlar om en person (X) som var anställd vid en försvarsindustri och som på grund av arbetsbrist var aktuell för omplacering till en mer käns- lig befattning. Eftersom företagets säkerhetschef hade hört talas om att X troligen hade revolutionära åsikter fann han anledning att informera en lokal säkerhetssektion om saken som han överlämnade en kopia av personalkort. Sektionen tog då kon- takt med två förtroliga meddelare inom företaget. Den ena medde- laren hävdade då att X hade en politisk uppfattning av vänsterextrem natur som inte kan anses lämplig för en befatt- ningshavare i den för [X] nu planerade tjänsten. har [X] talat om och framfört idéer, som meddelaren anser närmast hör hemma i KFML(r)-ideologien. 522Protokoll från regionskonferens, i 8/10 - 9/10 1981. JWK 5:720/6, löpnr 16, s. 116. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 tidigare bott granne med [X] och därvid - för- utom i arbetet - lagt märke till detta. [X]:s ar- betskamrater har också reagerat för dennes sätt att agitera för sina politiska idéer - vilket han inför arbetskamraterna gör helt öppet - och försökt förmå honom att sluta med sådant på arbetsplatsen. Detta dock utan resultat.523 Den andra meddelaren rapporterade att han sett att X i sitt tjänste- rum förvarade tidningsklipp som han ibland satte upp på väggen vilka tydde på en samhällskritisk och vänsterinriktad inställning. Som exempel nämndes ett tjugotal artiklar; bl.a. en kritisk artikel om eventuella anslutning till EEC, flera artiklar av , en DN-intervju med , diverse DN-artiklar om och samt artiklar i som var kritiska mot kapitalismen. I en artikel som klippts ur hade X med rödpenna strukit under en mening som handlade om öppenhet mot besökare. Vidare kunde källan berätta att X läste Proletären och Puss. Av nyssnämnda källa framkom vidare, att [X] i sitt tjänsterum har ett nr av tidningen ren. Av adresstryck på denna framgår att [X] 1973 prenumererade på tidningen. Om han gör det är inte känt. Även ett nr av tid- ningen Puss (satirisk tidning på vänsterkanten utan direkt anknytning till någon politisk grupp) har setts i hans rum.524 Sektionen hade också tagit reda på var X:s hustru arbetade och att hans döttrar var aktiva i någon vänstergrupp. I skrivelsen med- delades slutligen att sektionen skulle fortsätta undersökningen av X. Även om det inte framgår av skrivelsen huruvida de insamlade uppgifterna överlämnades till företagets säkerhetschef kan detta inte uteslutas. Det är också högst sannolikt att X på grund av vad som framkommit registrerades i det lokala arbetsregistret. 523Ang person som har säkerhetskänslig befattning. Skrivelse från UV till AS den 22/2 1974. JWK 5:721 b/22, löpnr 1, s. 31. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 I avsnittet ovan berörs personalkontrollsystemets brist på förutse- barhet och öppenhet. Ett annat problem med personalkontrollen som åskådliggörs i redovisningen av de två sammanträdena var att det rutinmässigt utlämnades politiska upp- gifter som överensstämde med vissa fastställda kriterier. Att detta kunde resultera i att personer på felaktiga grunder betraktades som säkerhetsrisker är ett problem ur rättssäkerhetssynpunkt. Det lig- ger därför nära till hands att ifrågasätta varför säkerhetspolisen inte kallade de kontrollerade personerna för samtal dels för att reda ut eventuella felaktigheter som kunde finnas i registret, dels för en allmän bedömning om personens eventuella opålitlighet. I Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 redovisas flera fall då personer som var föremål för personalkontroll fick tillfälle att yttra sig och klargöra var de stod politiskt. Resultatet i samtliga dessa fall blev att misstankarna om att personerna kunde utgöra säkerhetsrisker avskrevs. Såväl säker- hetspolisen som de utredningar som berörde personalkontrollfrå- gan framhöll vikten av att samtal hölls med de personer om vilka det fanns uppgifter i säkerhetspolisens regis- ter.525 I betänkandet Handläggningen av säkerhetsfrågor (SOU 1968:4) framhöll den parlamentariska nämnden i Wennerströmaffä- ren att det var av särskild vikt att en s.k. kommunikationsregel in- fördes i personalkontrollbestämmelserna. Åtskilliga av de remissin- stanser som avgav yttrande över betänkandet - bl.a. justitiekanslern och justitieombudsmannen - lovordade förslaget. JO anförde t.ex. att han ville särskilt stryka under vikten av att kommunikations- principen upprätthålls och menade att kommunikation utgör ett av de mest effektiva medlen för kontroll av ett beslutsun- derlags sakliga riktighet.526 Från säkerhetspolisens personalkon- trollrotels sida såg man också positivt på förslaget. Med hänvisning till de säkerhetssamtal som hållits med personer vars anställnings- förhållanden - i vissa fall - påverkats av att uppgifter om att de var 525Eliasson, : Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969. (SOU 2002:88). 526Töllborg, : Personalkontroll - en ideologikritisk studie kring den svenska personal- kontrollkungörelsen. (/1986), s. 319-321. Remissyttrandena finns i justitie- departementets arkiv, konseljakt den 13/6 1969. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 kommunister lämnats ut vid personalkontroll meddelade 1968 che- fen för personalkontrollroteln sin syn på saken: Huvudsakligen i anslutning till överklagelser i personalkontrollärenden återupptogs förfaringssättet med säkerhetssamtal i viss utsträckning och har nio samtal hållits. Erfarenheterna har därvid, liksom , varit goda och det hela har visat sig vara av värde för såväl de hörda som vederbö- rande ärendens fortsatta bedömning. Strand- kommissionen förordar också dylika säker- hetssamtal.527 Den enda invändningen mot att fler säkerhetssamtal skulle hållas med de kontrollerade var att personalkontrollrotelns arbetsbörda skulle öka. Resursfrågan skulle enligt rotelchefen emellertid inte stå i vägen för denna förändring av handläggningen av personalkon- trollen.528 Inom roteln hade man åtminstone en bit in goda förhoppningar om att säkerhetssamtal skulle hållas med dessa personer som på politiska grunder misstänktes vara säkerhetsrisker. I en PM diskuterade rotelchefen återigen säker- hetssamtalen och menade att han hade mycket goda erfarenheter av de möjligheter, dessa erbjuder, för klarläggande av faktiska om- ständigheter och personliga motiv. Han framhöll vidare att sam- talen - även om det inte var fråga om polisförhör i vanlig mening - ställde höga krav på samtalsledaren vad gällde yrkeskunskaper, koncentration och noggranna förberedelser för att samtalet inte skulle spåra ut i vanligt prat. Denne måste vara väl politiskt orienterad även lokalt vid samtal med exempelvis en Lunda- akademiker eller en Baude-anhängare. Han måste självfallet vara beredd på att vederböran- de går till attack och åtminstone söker kon- 527Intern handledning för verksamheten vid RPS/Säk A IV av kommissarie den 1/7 1968.