sou · GQB395d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Bc B (, LOL) har anammat detta och önskar att ni skriver ett förslag till TK-framställning och tillställer honom. Vilket objekt är lämpligast? Jag tycker [A] förefaller kunna ifrågakomma. Hur ser ni på detta?56 Man hade alltså en rörelse och ett antal händelser men ingen som egentligen var misstänkt för något - allt som behövdes var någon som var lämplig nog att kunna bära en telefonkontroll. Svaret från den lokala sektionen återfinns i en handskriven notering på en kopia av telexet och detta visar att det inte alltid var alldeles lätt att få med åklagaren i planerna: Enl. [chefen för den lokala säkerhetssektionen] tillställ- des länsåklagare [personnamn] förslag på TK på aktuella namn. Förslagen avvisades av [länsåklagaren]. [A] blev inaktuell pga förflyttning/Sign.57 Precis som i fallet med förundersökningen mot finns här ett antal personer som utsatts för telefonavlyssning 56Handlingen förvaras i 5:73/347. mycket långa perioder. avlyssnades och , Bylin och , en tredje person och , en fjärde och en femte och en månad. 4.5Avlyssningen av SKP 1977 - 1978 Som nämnts tidigare fortsatte säkerhetspolisen av- brott att samla överskottsinformation rörande SKP. Telefon- kontrollen riktades nu mot endast en av partiets företrädare, här kallad Backlind, och inledningsvis var endast dennes bostadstele- fon avlyssnad.58 Efter togs också partiexpeditionens tele- fon in i kontrollen vilket naturligtvis fick avgörande betydelse för sparandet av överskottsinformation. Backlind angavs vara miss- tänkt för olovlig underrättelseverksamhet. Först några ord om Backlinds personakt. De registerremsor (flexoremsor) som finns kvar i denna talar ett tydligt språk rörande betydelsen av överskottsmaterialet. finns totalt 47 noter- ingar (remsor) i akten. Av dessa utgörs åtminstone 40 av överskottsuppgifter från telefonavlyssning. Som nämnts tidigare sparade man vid säkerhetspolisen överskottsinformation från avlyssningen av m.fl. i en med- delarakt med beteckningen . Denna avlyssning upphörde varför naturligtvis inte kunde tillföras någon ny information. Meddelarakten kom dock åter till användning då man skulle spara överskottsinformationen från avlyssningen av Back- lind. Efter det att akten således legat i träda i närmare 18 månader, återaktiverades den . Sammanställningarna författ- ades vid svenskroteln. I ett samtal som avlyssnats mellan två personer sägs följande (här kallade X och Y): [X] undrar vad de tycker om VPK-splittringen. [] är ju väldigt förtjust säger [Y]. Ja det är väl nästan alla utom sossarna som är förtjusta säger [X]. Efter det att man som ett led i förundersökningen mot Backlind också börjat avlyssna partikansliets telefon, kom nu fler 58 Framställan föredrogs för rikspolischefen som godkände den enligt en handskriven notering på PM:n gjord av . På basis av detta ansökte chefsåklagaren sedan hos om TK av Backlind vilket bifölls . personer in i rapporteringen. En rapport, daterad visar karaktären av de uppgifter som sparades (personerna anonym- iserade med A, B, C osv. A i meddelande 1 är dock inte samma som A i meddelande 2 osv): 27.9 [A] diskuterar vad som hänt i med en kamrat. De hoppade i går och det är en stor grej, tidning- arna är fyllda med det. Avhopparna har skickat bulletinen till kamraten. Någon från VU ska åka upp och närvara vid ett möte för sympatisörerna. Vidare diskus- sion om andra möten. 28.9 [A] kontaktar [B] och diskuterar resan till . [A] ska tala om partiet och [B] om krisen. 28.9 [A] ska resa till . [A] ska åka med Handelsfront. Eventuellt ska man importera från . 29.9 [A] kontaktar [B] och undrar när passen ska lämnas upp. [B] ska gå upp med passen . 29.9 [A] och [B] med flera, ska gå på mottagning på am- bassaden . 13.10 [A] kontaktar [B]. [C] undrar hur läget är med studiebrevet och partiet. Enligt [B] kom det ut ett viktigt direktiv från kriskampanjsledningsgruppen inför partiets kriskampanj som startar . Man har kommit överens inom partiet att partiet måste koncent- rera sig på den nuvarande klasskampssituationen, att slå tillbaka monopolkapitalets offensiv och då är det framför allt hyreskampen. Man skall genomföra två breda och bra kampanjveckor. 20.10 [A] ber [B] meddela till [C] att våra suspenderade kamrater skrivit ett brev och begärt utträde i klump all- 59 5:73/337 . Vi ska träffa dom och diskutera politik säger [A]. En rapport, daterad i november 1977,60 tar upp följande samtal: 21.9 [A], [ortsnamn] kontaktar [B] angående brevet de skickat till mötet i . Brevet och hela den frå- gan behandlades på mötet säger [B]. [A] undrar om han kan få en kort rapport om vad som sades för de ska ha möte igen. Vi skall då diskutera vad vi fattat för beslut. Det är bara två konkreta beslut som fattats på den punk- ten och det är att lämnat vårt parti på grund av olika omständigheter. När det gäller [C] var det den personliga diskussionen när han skulle komma in med pappret med lite kritik om Dagens Nyheters-grejen men i stället kom ju den grejen i Magasinet och det var väl i stort sett det som avgjorde de där frågorna. Ett exemplar av rapporten gick till två personakter - ej Backlinds. beslöt säkerhetspolisen att lägga ned kontrollen av Backlind. Man tyckte sig då kunna konstatera att Backlinds utländska kontakter upphört och sannolikt övertagits av någon an- nan inom SKP.61 605:73/337 . 61I Backlinds personakt förvaras ännu relativt detaljrika uppteckningar av de för säker- hetspolisen intressanta telefonsamtalen. I hans personakt finns ett Personblad där uppgif- ter rörande brottsmisstankarna samt tvångsmedelsinsättningen tas upp. Under punkten Övrigt har någon för hand skrivit beslut om att bevara mtrl till./Sign (oläsl, LOL). Materialet skulle i så fall gallras men finns alltså åtminstone delar av det alltjämt kvar i akten. 5Avlyssningen av KFML(r) i avlyssnades ett antal perso- ners bostads- och arbetstelefoner i en förundersökning riktad mot KFML(r) i . Bl.a. avlyssnades KFML(r):s bokhandel och KFML(r):s expedition. Vid en intern diskuterades möjlig- heten att i stället för att bara ha telefonkontroll på särskild person, också kunna avlyssna viss verksamhet. Rikspolischefen ansåg det sannolikt icke vara möjligt att tänka sig en lag- stiftning där telefonkontroll beviljades för viss verksamhet. Denna måste avse misstanke mot en person. Som svar redogjorde då che- fen för säkerhetspolisens kontrasubversionsrotel (tidigare svensk- roteln) för värdet av telefonkontrollen av KFML(r) och framhöll att man på hans rotel skulle ha nytta av att kunna gå in med en tele- fonkontroll på t ex KFML(r):s organisation. Han nämnde att man där har en telefon i bokhandeln . Denna telefon an- vändes av många personer utöver den som tillståndet omfattar och man får mycket material som har betydelse för utredningen om organisationen som sådan. Han menade att man ju där måste ha möjlighet att tillvarataga detta material.63 62En av de avlyssnade, här kallad råkade illa ut då KPMLr publice- rade VITBOK om KPMLr, och åsiktsregistreringen i - 1998. Boken byg- ger på uppgifter som 127 personer fått ta del av ur sina egna SÄPO-akter. I en av dessa akter fanns följande uppgifter noterade: S har enligt JT blivit vald till styrelsen. S invald i distriktsstyrelsen enligt JT. I VITBOKEN skriver man, stödd främst på dessa två uppgifter, om JT att (m)ycket tyder på att denne person verkligen fungerade som uppgiftslämnare, men utifrån det knapphändiga materialet är det omöjligt att säga om han sålde sig till i samband med att han och hans krets hamnade i konflikt med KFML(r):s dåvarande ledning, som någon slags hämnd- aktion, eller om han från början fungerade som infiltratör (en Ekberg-typ) och att han där- vid 1975 av IB/förflyttades från KFML(r) till SKP, som var som starkast. De som minns hans personliga egenskaper utesluter inte den senare möjligheten. Det är inga dåliga konspirationsteorier som vävs runt den helt oskyldige som lämnat uppgifterna om S då hans telefoner avlyssnades av säkerhetspolisen. Ärendet visar på de faror som uppstår när lämnar ut uppgifter utan att ge någon som helst vägledning om innebörden. Se även : Hotet från vänster (SOU 2002:91). 63Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i den 28 – . Diarie- nummer SH 1020-74. Sakakt 5:720/6, löpnummer 6. Rotelchefen beskrev detta som någonting önskvärt men faktum var ju att man just faktiskt hade avlyssning på Röda Stjärnans telefon (både i och ). svar på rotelchefens propå var att han delade uppfatt- ningen att det var av stor betydelse att kunna följa organisationens verksamhet men att huvudprincipen ändå torde vara att avlyss- ningen måste avse misstanke om brott och så länge dessa miss- tankar kvarstår var det enligt [hans] uppfattning befogat att bevara materialet, eftersom (d)etta kan ha betydelse för att kunna be- döma ledningsfunktionerna inom organisationen och de ledande personernas agerande.64 Överskottsinformation från avlyssningen av ovan nämnda personer placerades i en meddelarakt med beteckningen Bo. Aktens första rapport är daterad , d.v.s. strax efter det att man er- hållit det första avlyssningstillståndet . Källakten Bo är upp- lagd med ett särskilt innehållsregister (ej namnbaserat) för uppgif- ter om organisationen, propaganda, möten, studiecirklar m.m. Ko- pior av rapporterna har konsekvent gått till kontrasubversionsro- telns enhet för undersökning av bl.a. personer som kunde misstän- kas tillhöra politiska ytterlighetsorganisationer. Ett stort antal upp- gifter om de i rapporterna nämnda r-arna har sedan registrerats i olika personakter. Bo innehåller totalt 198 rapporter varav tyngdpunkten ligger på (ca 100 st). Därefter tonas det ned till ca 40 för både 1974 och 1975. De sista 20 rapporterna är sammanställda efter att avlyssningen upphört. Avlyssningsperioderna är något kortare här än i de tidigare nämnda fallen men med tanke på den integritetskränkning telefonkontroll alltid innebär måste det också i dessa fall konstateras att det handlar om långa tider. En person avlyssnades och , ännu en person , en tredje , en fjärde och och en femte och . 6Avlyssningen av KFML(r) i Avlyssningen av KFML(r) i inleddes på sätt och vis re- dan 1967 då , en av de ledande inom KFML, avlyss- nades. började man som ett led i förun- dersökningen mot denne också avlyssna som då ledde KFML i . Baude hade avlyss- nats i förundersökningen mot m.fl. men p.g.a. flyttning lämnade han alltså en förundersökning för en annan. Avlyssningen av växte mycket snabbt i omfattning och omfattade re- dan i stort sett hela extremvänsterkomplexet i - KFML, FNL-grupperna, Clarté samt KFML(r). lades utredningen mot ned och avlyss- ningen upphörde.66 I stället blev det alltså Baude som tog över roll som centralfigur i utredningen. Följande telefoner avlyssnades, av vilka alltså flera flyttats över från lista (samtliga telefoner, utom Baudes hemnum- mer, hörde till lokaler på Fjärde Långgatan 8B, i , det s.k. varifrån KFML(r) styrt sin verksamhet): hemtelefon; ; KFMLr:s förbundslokal; - SKS (ml); Bokhandeln ; Ungkommu- nisternas redaktion samt Kommunistiska Ungdomsför- bund, SKU (ml). Genom senare beslut tillkom Proletärens redak- tion och KFML(r):s internationella utskott.67 Telefonkontrollen av kopplades ned , alltså som 65Uppgifterna i detta avsnitt är, där ej annat anges, hämtade ur personakt, volym C, löpnummer 1-3. 66Holmbergs P-akt, volym C1, löpnummer 1. gick alltså igenom ett flertal stadier som telefonavlyssnad; först som innehavare av telefon som m. fl. kun- de tänkas använda, sedan som innehavare av telefon som kunde tänkas an- vända (i båda fallen fick man s.a.s. Baude på köpet) därefter blev han själv föremål för brottsmisstanke och således avlyssnad av egen kraft för att slutligen bli bärare av ett helt partikomplex. 67Se Avlyssning av personer inom KFML(r) i . Rapport upprät- tad inom SÄKO av 2002. den ovan nämnda telefonavlyssningsaffären briserade i massmedia. Ett drygt år senare kunde man dock åter börja utvinna information om KFML(r) ur telefonkontrollmaterial. avlyssnades en av de ledande inom partiet varvid, förutom mannens hemtelefon, också redaktionstelefonerna på tidningarna avlyssnades. Avlyssningen pågick fram till våren 1981.68 Därefter har ingen företrädare för (r) avlyssnats. Hur man förfarit med telefonkontrollmaterialet i är inte helt lätt att klarlägga. Med all säkerhet har man dock sparat överskottsinformation i en eller flera lokala källakter. Därefter har det material, som varit av betydelse för andra delar av landet, över- sänts till varifrån det distribuerats ut över landet. I en PM daterad hemställdes i om uppläggande av akt för ny säkerhetsavdelningens meddelare, kallad `Oge´.70 Första rapporten är daterad och har ti- teln Ang viss verksamhet inom KFML i A, B och C län. Informa- tionerna rör , KFML i , , Gnistans redaktion, FNL-gruppen i samt tidningen . kommer dock rapporterna att huvud- sakligen behandla KFML(r) och främst då partiets kontakter med personer i och övriga landet. Rapporterna har karaktär av månadsredovisningar och de upp- hör som telefonkontrollen av Baude lades ned . Man kan utgå från att en del av personuppgifterna varit regi- streringsgrundande. I alla händelser har uppgifterna noterats i olika personakter och således också kunnat lämnas ut i samband med personalkontroll. En Oge-uppgift har lämnats ut på det sättet (se exempel 2 i avsnittet Användning av överskottsinformation i sam- band med personalkontroll). En säkerhetspolis som i arbetade med att samman- ställa uppgifter från telefonkontrollen av bl.a. , säger 68Magnus : Hotet från vänster (SOU 2002:91) s 80. 69Uppgifterna i detta avsnitt bygger på, där ej annat anges, källakten Oge 5:73/321. 70Källakten Oge var således det namn som säkerhetspolisen i gav överskotts- rapporterna från . En av de säkerhetspoliser i som sammanställde rap- porterna säger sig inte känna igen källbeteckningen utan hävdar att detta måste vara något som hittat på. Han visste inte om att rapporter sparats då de borde vara makule- rade (samtal nr 408. till SÄKO att man noterade information som man tyckte kunde vara till nytta för säkerhetspolisen. Det var aldrig någon i ledningen som satte stopp för detta, för så hade man alltid gjort. Det som enbart berörde var inte så mycket. Om åklagaren hade haft tillräckligt underlag för att väcka åtal mot Baude och be- gärt att telefonkontrollen skulle läggas ned hade det, enligt man- nen, varit det värsta som kunde hända eftersom den var ett sätt att hålla koll på verksamheten och den var en bred informationskälla. Dessa tankegångar uppfattade han att säkerhetspolisens ledning och även justitieministern (sannolikt avses ) hade, då denne talat om vad som skulle registreras och vilka organisationer som det avsåg. Man försökte snappa upp allting men därmed är inte sagt att allting gick in i något register.71 Som nämnts avlyssnades en företrädare för (r) . Överskottsinformationen placerades i en lokal käll- akt med beteckningen . tycks också uppgifter från samma telefonavlyssning ha presenterats under en sifferbeteckning. Sådana överskottsuppgifter vidarebefordrades i viss utsträckning till . Som i tidigare redovisade fall handlar det också i denna förunder- sökning om några mycket långvariga avlyssningar. avlyssnades och en månad, samt ytter- ligare en person och . 71 Samtal nr 408. 7Avlyssningen i samband med IB- affären 1973 - 1974 inleddes telefonavlyssning av tre personer i sam- band med IB-avslöjandet någon månad tidigare. hade chefsåklagaren förhört både och och det är uppenbart att det fanns ett samband men mer ovisst vad detta bestod i. och hade i FiB/Kulturfront avslöjat IB:s existens och verksamhet och stor hjälp hade de haft av en före detta IB-anställd, . ledde två förundersök- ningar parallellt; en mot de av journalisterna utpekade IB-männen och en mot journalisterna och Isacson. Det var i anledning av den förra hörde och . I förhörsproto- kollen finns inget som tyder på att något särskilt framkom som kunde ha föranlett att tillgripa tvångsmedel. Däremot finns skäl att anta att det var någonting annat var ute efter - journalisternas källor. började med och förklarade inledningsvis att han först och främst var intresserad av de fyra punkter som Isacson någon månad tidigare tagit upp i ett brev72 till : : Det är väl de som har närmast anknytning till Isacson och det är ju min skyldighet naturligtvis att sam- la in så mycket bevismaterial jag kan och därför så ställer jag nu den frågan om ni är i tillfälle att läm- na mig bevismaterial på den här punkten. gjorde omgående klart för att det inte skulle bli tal om att lämna ut några andra källor än Isacson, som ju redan angivit 72 Brevet var Isacsons svar på reaktioner på en del av de avslöjanden som gjordes i FiB/Kulturfront. I brevet redogjorde Isacson för ett antal fall där han själv som tidigare IB-anställd varit med om olika operationer. sig själv i brevet till . gjorde sedan under förhöret ett flertal försök att få reda på varifrån Bratts och uppgifter härstammade, men fick samma svar. Här några typiska replikskiften: : ....Och er kunskap om de, alltså den bevisning som Ni skulle kunna lägga fram på detta, den emanerar från befattningshavare (vilkas ) anonymitet ni inte kan avslöja? : Ja det är riktigt. : det är samma bevissituation förstår jag, så att ert kunnande där det kommer från befattningshavare hos IB : Ja, just det, det kommer därmed från källor som jag själv anser så absolut tillförlitliga, att jag vågar publicera det. Sedan frågar vilken ytterligare opublicerad information journalisterna förfogade över: : Det är en mening som jag har fäst mig vid här naturligtvis och det är den att Folket i Bild har inte pub- licerat hela materialet och inte heller visat upp alla bevis eller indicier som ni har, det är klart att det gör ju en un- dersökningsledare nyfiken, med ett sådant uttalande, vad vi är ute efter är just bevisning, vill redaktörn kommente- ra det, kan ni säga någonting om vad bevisningen består i, rent allmänt karaktäriserat. berättar inte så mycket om flera kommande avslöjanden annat än att man tydligen har för avsikt att avslöja en journalist med kopplingar till IB: Vi ska ta fram en journalist, jag har inte valt vilken jour- nalist vi skall välja...... Resultatet av samtalet med blev alltså magert för vidkommande. enda erbjudande kom i slutet och rörde . hänvisade till kontakter han hade i Mel- lanöstern och sade att han med hjälp av dessa kunde ta reda på vis- sa saker om : : I just det här avsnittet, så tror jag mig kunna ha insamlat informationer som kan förklara så att säga i vart fall fysiska aktiviteter i efter 1972. : Redaktörn är välkommen : I så fall kommer jag att vidarebefordra dom kunskaperna. för- klarade, som han också gjorde inför , att avsikten med för- höret var att undersöka i vad mån Ni har möjlighet och vill ställa bevismaterial till åklagarens förfogande. På flera av frågorna hänvi- sade sedan till Isacson i enlighet med dennes brev men då det gällde exempelvis ett påstått inbrott på frågade , efter det att förklarat vad som hände där: : Men då måste jag fråga hur vet Ni att det tillgick på det sättet? :........vi har haft kontakt med olika personer inom den här organisationen. : Alltså ni har fått information av andra männi- skor och vilka dom människorna är kan ni avslöja nam- nen på dom? : Det kan ni inte. Och anledningen till att ni inte kan avslöja namnen vad är det? : En tidning skulle inte kunna arbeta om man inte kunde ha ett fullt förtroende, det skulle vara omöjligt att bedriva någon som helst journalistik. Liksom i förhöret med frågade vidare om källorna men inte heller ville diskutera dessa. avslutades samtalet utan att något av vikt egentligen berörts. Vad som är helt klart är att denna dag förordnade om tele- fonavlyssning av och . Tillvägagångssättet tyder på stor brådska; chefsåklagaren hade laglig rätt att utan att invänta rät- tens tillstånd fatta beslut om telefonavlyssning. Rätten godkände beslutet någon dag . Till grund för beslut låg en sex- sidig PM från säkerhetspolisen daterad . Det tycks såle- des som om något mycket alarmerande framkom antingen i sam- band med förhören eller i SÄPO-promemorian. Det första alterna- tivet kan dock uteslutas; den enda koppling som kan göras mellan förhören och beslutet om TK är möjligheten att ansåg sig tvungen att den vägen få fram uppgifter om journalisternas källor. I den SÄPO-promemoria som låg till grund för åtgärd att förordna om telefonkontroll, framkommer följande uppgifter. Avlyssningsbeslutet omfattade tre personer; , samt en utländsk medborgare, här kallad X. Prome- är uppbyggd runt misstankar om att utländsk underrättelse- tjänst via X var involverad i IB-avslöjandet tillsammans med och/eller . Kopplingen till X var dock ytterst svag; inom säkerhetspolisen kände man till att träffat denne och diskuterat ett TV-program som planerade. I övrigt framhålls att en källa utpekat som nå- gon form av utländsk agent. Den kommissarie vid , som skrev promemorian, menade att uppgifterna utgjorde grund för att journalisterna och X var skäligen misstänkta för spioneri alternativt olovlig underrättelseverksamhet för olika namngivna länders räkning. Bland de abonnemang som begärdes avlyssnade var bl.a. Bratts och arbetstelefoner på FiB/Kulturfront. Med tanke på den uppmärksamhet IB-avslöjandet medförde, var det na- turligtvis en intensiv trafik på dessa telefoner. 73 Uppgifterna i detta kapitel baseras på och personakter. Var det verkligen reella misstankar om spioneri eller behovet att med spionerimisstankar som förevändning använda TK för att få fram journalisternas källor som ledde till att beslutade om att avlyssningen skulle inledas? Av de TK-promemorior som sam- manställdes under utredningens gång pekar det mesta på att det var källan man ville ha fram. I flera PM nämns hur långt man kommit med denna fråga.74 Vid en intern diskuterades IB-affären. , och hade då gripits och häktningsförhandlingar hållits.75 Vid mötet redogjorde något om utredningen. Han kommenterade bl.a. varför han inte låtit anhålla och . Förklaringen var att han då höll på med utredningen om eventuella brott begångna av IB-anställda varför han inte kunde anhålla och anklaga journalisterna för spioneri. Han ansåg det lämpligast att låta och lämna sina uppgifter om IB i en avspänd anda. Därefter kunde man hoppas på att och , se- dan de ställts under övervakning, skulle avslöja sina käl- lor och att man på så sätt skulle kunna finna eventuella läckor inom försvaret. fick man dock en allt starkare känsla av att var den egentlige uppgiftslämnaren.76 Inför JO - som bl.a. utredde agerande - hävdade chefsåkla- garen att han befunnit sig under press från : Till att börja med inställde sig frågan om det fanns andra läckor inom IB. Inte minst ÖB tryckte hårt på denna synpunkt. Synnergren underströk detta själv under då han hävdade att det helt överskuggande, sett från mitt ansvarsområde, det var att komma åt läckorna. Det var det avgörande! 74Exempelvis PM som inleds med företagen undersökning har ytterligare stärkt misstankarna om att är den källa varifrån och häm- tat merparten av de uppgifter som ligger till grund för deras undersökningar och avslöjanden beträffande Informationsbyrån. 75Utredningen hade nämligen tagit en ny vändning i och med att och publicerat en rad nya uppgifter om bl.a. IB men också FRA:s signalspanings- verksamhet. I en ny menbedömning som gjordes konstaterades att några av de avslöjade uppgifterna kunde utgöra synnerliga men för försvaret. 76Protokoll från Sektions- och rotelchefskonferens i den 13 – . Förvaras i sakakt 5:720/6, löpnummer 6. vju efter gripandena intervjuades av DN:s Adrup. Också då lät han påskina att det var journalisternas källor man i första hand var ute efter. Adrup påpekade att (d)et har upp- fattats som mindre fint att du talat med dem (och , LOL) som vittnen och samlat material mot dem för ett åtal. Saken hade ju två sidor.