sou · GQB355 · 2003-01-01 00:00:00 — De flesta privata aktörer, för att inte säga alla, har tvingats se sina investeringar tappa rejält i värde, ibland helt raderas ut p.g.a. mark- nadens utveckling. Istället har ägarna fått bidra med nytt riskvilligt kapital för att hålla IT-företagen på fötter. var Svenska kraftnäts bredbandsnät värderat till i deras balansräkning. avkastning på denna summa ger ca som staten vill ha i avkastning för gjorda investeringar. Med tillkommande invester- ingar som måste göra för att fullfölja utbyggnaden av det nationella stomnätet kommer den summan att öka till 70 – , beroende på om nätdelar kan in- kluderas i stomnätet eller ej. Om dessa summor kunde stanna i skulle det på ett avgörande sätt underlätta för de- ras möjlighet att slutföra sitt uppdrag. Detta kan uppnås antingen genom att den procentuella begärda avkastningen förändras eller att det avkastningsgrundande kapitalet, dvs. justerat eget kapital förändras. I det resonemang som förs här används begreppet av- kastningskrav som ett gemensamt begrepp. Vilken teknik som är att föredra har inte djupare analyserats av utredningen. Ett specifikt problem för är att ett sänkt av- kastningskrav på bredbandsverksamheten inte får leda till misstan- kar om s.k. korssubventionering. Elkraftsnäten, som är Svenska kraftnäts huvudsakliga verksamhet, skall inte subventionera bred- bandsutbyggnaden. Dessa två affärsområden måste därför hållas tydligt isär och separata resultat- och balansräkningar måste upp- rättas för optoverksamheten inom . Detta torde dock inte vara något problem rent praktiskt. Avkastningen borde kunna delas upp mellan dessa två områden så att avkastning från elverksamheten kan vara oförändrad medan avkastningen från bredbandsutbyggnaden blir lägre. Enligt vår mening är det fullt rimligt att inte ta ut någon avkast- ning alls från bredbandsverksamheten . Genom att kombinera en förändring av svart fiber-begränsningen med en förlängd tidplan erhölls ett positivt verksamhetsvärde. Detta inne- bär också att i genomsnitt kan ha en årlig avkast- ning på . Eftersom det är stora negativa kassaflöden kommer dock den årliga avkastningen på investerat kapital initialt att vara negativ. För att ytterligare utbyggnad skall kunna genomföras bör allt kapital som genereras av verksamheten kvarhållas i affärsverket som internfinansiering istället för att delas ut till ägaren. Därefter får en översyn göras för att bedöma hur av- kastningen fortsättningsvis skall sättas, beroende på hur markna- den utvecklats och framtida ytterligare investeringsbehov. Vi tror dock att det kan finnas skäl att också efter den första femårsperio- den diskutera en ny period med t ex halverad avkastning. Motivet härför är, som vi påpekat tidigare i detta betänkande, att kommuner som kan få en lösning via , i ett lite längre perspektiv (men inte ), borde få möjlighet att få svart fiber. Vår bedömning är därför att även efter 2006 kommer att ha ett investeringsbehov för att tillmötesgå behovet av svart fiber hos alla kommuner. Detta skulle motivera en sänkt avkastning även efter 2006. Hur marknadsläget är är dock omöjligt att bedöma , varför en avstämning bör ske. 4 Förslag till lösningar I kapitel tre har utredningen berört ett antal möjliga alternativ för att tillse att hela landet får en anslutning till ett öppet och nationellt sammanhållet stomnät. De lösningar som analyserats är: N Mildra svart fiberbegränsningen. Genom att tillåta att stomnätet också kan erbjuda kapacitet och optiska våglängdsfönster förbättras möjligheterna avsevärt att göra affärer för . Dessutom kan ett samarbete inledas med . N Förlänga tiden för färdigställande av stomnätet. Genom att förlänga tiden för genomförande förbättras den före- tagsekonomiska kalkylen avsevärt. N Samverkan med ortsammanbindande nät. Genom samverkan med de ortsammanbindande näten sänks kost- naden för att slutföra utbyggnaden av stomnätet. N Omfördelning av ekonomiska medel inom IT-infrastruktur- satsningen Genom att överföra pengar från i första hand skattreduktions- medlen kan resurser tillföras stomnätsutbyggnaden så att denna kan slutföras. N Samverkan med medel från PTS PTS disponerar medel för nätbyggnad som skall användas att stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av telesyste- met i fred. Eftersom satsningarna delvis har överlappande syften kan man söka koordinera de satsningar som görs. N Sänkning av statens krav på avkastning på optoverksamheten inom . Genom att sänka avkastningskravet på optoverksamheten frigörs medel att slutföra utbyggnaden av stomnätet. Gemensamt för samtliga berörda alternativa lösningar är att vi före- slår att även fortsättningsvis får det samlade an- svaret att förse samtliga svenska kommuner med en anslutning till det öppna nationella stomnätet. Vi delar Svenska kraftnäts bedömning att utbyggnaden, med de villkor som är satta av regeringen, inte går att genomföra på mark- nadsmässiga villkor. Den återstående investeringen på ca 800 mil- joner kronor är med nuvarande villkor att betrakta som icke mark- nadsmässig till sin helhet. Vi föreslår därför att dessa villkor för- ändras så att förutsättningar förbättras. För det första anser jag att begränsningen i Svenska kraftnäts uppdrag till att enbart erbjuda svart fiber bör undanröjas. Genom att kunna erbjuda kapacitet och våglängdsfönster, samt i vissa en- staka fall alternativa lösningar till fiber, förbättras den affärsmässiga kalkylen avsevärt för . De analyser utredningen låtit göra pekar på att den verksamhetsvärdet förbättras med . Detta skulle även medföra att kan söka nya samarbetspartners vid sidan av nuvarande partners. kan klara en anslutning av 48 av de kommuner som saknar anslutning till stomnätet. För det andra anser jag att det är en självklarhet att tidplanen för att färdigställa det nationella stomnätet förlängs med . Det kan även, under vissa förutsättningar vara rimligt med en förläng- ning med . Detta förutsätter dock att är flexibla i sina utbyggnadsplaner avseende i vilken ordning de an- sluter de resterande kommunerna och samverkar med dessa kom- muners utbyggnadsplaner. Med en förlängning med kommer affärskalkylen för att förbättras med ca 200 miljo- ner kronor. I kombination med en ändring av begränsningen till svart fiber blir den ekonomiska kalkylen avsevärt bättre. Istället för ett negativt verksamhetsvärde på blir verk- samhetsvärdet svagt positivt, . Jag föreslår där- för en förlängning av tidplanen till , i kombi- nation med kravet att tar hänsyn till kommuner- nas eget planerings- och utbyggnadsläge så att stomnätets utbygg- nad så långt som möjligt samplaneras med kommunernas utbygg- nad. För det tredje föreslår jag att kravet på att skall ansluta det nationella stomnätet till huvudorten lindras. I de fall en kombination och samverkan med de ortsammanbindande näten kan ske bör detta vara tillåtet. Detta förutsätter att Svenska kraft- nät kommer överens om detta med respektive kommun. nat bör detta ge en kostnadsbesparing för på ca . Sammantaget ger dessa tre förslag att det ekonomiska läget för förbättras så att det beräknade nuvärdet av verk- samheten blir positiv (ca ), dvs. investeringen är att betrakta som marknadsmässig. Dessa ekonomiska konsekvenser av våra förslag är uppskattade, men med stor försiktighet. Det är därför troligt att det verkliga resultatet blir bättre än vad som anges i detta betänkande. För det fjärde föreslår jag att avkastningskravet sänks på det investerade kapital som lagt ned i sin optofiber- verksamhet eller genom att det egna kapitalet skrivs ned. Med mo- tivering som tidigare utvecklats i kap 3 anser jag det inte rimligt att staten kräver full avkastning som i stort sett alla ope- ratörer fått vidkännas kraftiga förluster för deras investeringar i optofibernät. Ett sänkt avkastningskrav , för åren 2002–2006 borde ge ekonomiska förutsättningar att till fullo fullfölja utbyggnaden som också, i ett lugnare tempo, kan börja förse de kommuner som inte erbjuds svart fiber även detta. De övriga förslagen som berörts i kap 3, omfördelning av medel, kan naturligtvis också komma ifråga för att underlätta situationen för . Regeringen är fri att välja något av de alterna- tiven. Mitt förslag är dock de ovan föreslagna. Sammanfattningsvis föreslår jag att: N skall slutföra sitt uppdrag att anlägga ett sam- manhållet nationellt stomnät. N Begränsningen att enbart svart fiber kan erbjudas mildras och att samverkan med kan ske. N Tidplanen för att färdigställa stomnätet förlängs till den 31 decem- ber 2004. N Stomnätet behöver ej anslutas direkt till kommunhuvudorten. Kommunhuvudorten kan anslutas via samverkan med det ort- sammanbindande nätet. N Avkastningskravet på för den del som avser op- tofiberverksamhet –2006 tas bort. Före peri- odens utgång övervägs huruvida kommande år skall innebära sänkt avkastning, återgång till normal avkastning eller till och med en höjd avkastning, beroende på hur marknadsläget är och förväntade ytterligare investeringar. Huvudort närmast för orter over 500 Huvudort närmast för orter över 500 ort 200–500 saknas Huvudort närmast för orter över 500 Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudorten enda över 500 inv. ort 200–500saknas Ingen ledning eller väg redovisad ort 200–500 saknas och huvudort närmast för orter över 500 Huvudorten enda över 500 inv. Avståndet fr manuellt mätt Ingen ort 200–500 med vägförbindelse Huvudorten enda över 500 inv. Huvudort närmast för orter över 500, ort 200–500 saknas Huvudorten enda över 500 inv. Huvudort närmast för orter över 500 Huvudorten enda över 200 inv. Huvudort närmast för orter över 500 Ort mellan 200–500 saknas Huvudorten enda över 200 inv. Huvudorten enda över 500 inv. Huvudort närmast för alla orter Huvudort närmast för orter över 500 I direktiven till utredningen anges att de förslag som läggs skall vara inom ramen för det nuvarande regelverket. Utredningen har alltså haft att arbeta med lösningar som har ingen eller mycket ringa påverkan på statsfinanserna. En indirekt effekt av ett fullt ut- byggt öppet nationellt stomnät torde dock vara positiva för statens finanser eftersom det stimulerar företag, organisationer och sam- hällets utveckling. Förslaget om att mildra begränsningen till svart fiber för det na- stomnätet, den förändrade tidplanen för genomförandet av utbyggnaden av stomnätet, en samverkan mellan utbyggnaden av stomnätet och utbyggnaden av ortssammanbindande nät är alla för- slag som inte har någon direkt påverkan på statens finanser. Det skapar inga nya utgifter för staten. Det resonemang som förs i ut- redningens betänkande om en omfördelning av redan beslutade medel till bredbandsutbyggnaden i har också haft som ut- gångspunkt att en sådan omfördelning i princip skall vara kost- nadsneutral för staten. En förändring av statens avkastningskrav på för den del av verksamheten som är att hänföra till utbyggnaden av ett nationellt optostomnät kommer föreslås finansieras genom en om- fördelning från skattereduktionspotten. 5.2Prövning av det offentliga åtagandet Genom IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla, 1999/2000:86, tog svenska staten ett tydligt initiativ för att ut- veckla och stimulera bredbandsutbyggnaden i . Tanken bakom de statliga insatserna är att koncentrera dem till sådana orter och regioner där utbyggnad inte förväntas ske på marknadsmässiga villkor. Därigenom skall inte staten med sin insats hämma mark- nadsaktörernas egna satsningar i bredbandsnät. Vad gäller utbyggnaden av det nationella stomnätet, har staten tagit ett tydligt grepp över utvecklingen. Ett nytt nationellt sam- manhängande och öppet stomnät skall anläggas av det statliga Af- färsverket som ett alternativ till det enda exi- sterande kompletta stomnätet som innehas av . Ett av huvud- syftena med en sådan satsning är att skapa bättre förutsättningar för ett minskat avståndsberoende i priserna för bredbandstjänster. De förslag som vi lägger i detta betänkande förändrar alltså inte i sak det offentliga åtagandet för att åstadkomma ett öppet nationellt stomnät utan gör det bara möjligt att fullfölja vad staten tidigare åtagit sig. 5.3Konsekvenser för kommunernas ekonomi De förslag som läggs innebär inga nya åtaganden för kommunerna. Förslaget om förändrad tidsplan kan komma att påverka. Förslaget om samverkan mellan utbyggnaden av det nationella stomnätet och de ortssammanbindande näten innebär inte heller något åtagande i form av nya utgifter för kommunerna. Däremot krävs det en samverkan mellan kommunen och aktören ansvarig för utbyggnaden av det stomnätet. Skulle en omfördelning av medel inom ramen för redan beslu- tade medel bli aktuell påverkar det kommunernas ekonomi såtill- vida att den kommunala insats på högst /invånare för utbyggnaden i så fall kommer att bli mindre. De lagda förslagen innebär således inga nya utgifter för landets kommuner. Utbyggnaden av ett nationellt stomnät till landets alla kommuner bedöms enbart som positivt ur regionalpolitisk synvinkel. Genom utbyggnaden kan de skillnader som finns mellan tätbefolkade regi- oner och glest befolkade regioner minskas, framförallt eftersom utbyggnaden förväntas skapa förutsättningar för ett minskat av- ståndsberoende i prissättningen av bredbandstjänster. Den ger därför förutsättningar för näringslivet att stärka sin konkurrens- kraft och möjlighet att verka lokalt. Det ger också en grundläg- gande förutsättning att erbjuda företag som är beroende av goda elektroniska kommunikationer nya möjliga etableringsorter. Ett väl utbyggd stomnät bedöms därför sammantaget ha en positiv inver- kan på sysselsättningen i ett långsiktigt perspektiv. Nätet skapar också förutsättningar för att den offentliga servicen skall kunna upprätthållas och i vissa fall utökas med hjälp av ny teknik. Effekten av en väl utbyggd IT-infrastruktur på landsbygden och i de mindre orterna skall dock inte överdrivas. blir denna infrastruktur lika självklar som andra nödvändiga infrastrukturer såsom vägar, elförsörjning, vatten och avlopp. kommer alltså ett utbyggt nät inte innebära någon konkurrensför- del. Däremot kommer de orter som inte kan erbjuda ett nät med hög överföringskapacitet att ha en klar konkurrensnackdel. Det är också viktigt att påpeka att kvalitén i överföringen i form av till- gänglighet, överföringshastighet, fördröjningar etc. kan variera kraftigt. För att inte riskera att hamna i ett tudelat samhälle bestå- ende av låg- och högkvalitéområden är det alltså viktigt att även beakta kvalitén i det utbyggda nätet. I en undersökning från , , som pub- licerades framgick att den IT-relaterade brottslig- heten ökar kraftigt i takt med att användningen av IT ökar i sam- hället i stort. I den då största svenska studien av IT-relaterad brottslighet visade det sig att vart fjärde företag hade /98 drabbats av någon form av IT-relaterat brott eller incident vilket var en fördubbling jämfört med en liknande undersökning som gjordes 1995/96. Det finns ingen anledning att tro att den trenden har brutits . De flesta av brotten var av vad som kan kallas för vardagskaraktär. Datavirus och dataintrång stod för sammanlagt av de redovisade brotten/incidenterna. I en annan undersökning framgick det enligt BRÅ att fem av hundra privatpersoner med Internetabonnemang hade stött på barnporno- grafi på nätet och att tolv av hundra hade sett en nazistisk webb- plats. Med IT-relaterade brott avser BRÅ sådana brott där datorn kan ha varit mål, medel eller på annat sätt haft beröring med brottet. Många av brotten faller under generella straffbestämmelser såsom förskingring, skadegörelse och olaga hot. Det finns dock några straffbestämmelser som tar direkt sikte på IT-brott. Till dessa hör databedrägeri och dataintrång. Det är inte alldeles enkelt att göra preciserade uttalanden om konsekvenserna för brottsligheten av utbyggnaden av ett nationellt stomnät men det torde stå helt klart att en förbättrad IT-infra- struktur i allmänhet ökar den IT-relaterade brottsligheten. Där- emot är det mycket svårt att bedöma huruvida den förbättrade IT- infrastrukturen innebär att den brottsliga verksamheten ökar eller minskar totalt sett i samhället eller om brottslig verksamhet som i alla fall skulle funnits bara söker sig nya vägar. Vad avser specifikt spridning av olaglig information så kan man med mycket stor sannolikhet anta att en väl utbyggd IT-infra- struktur innebär att den kommer att öka och nå fler människor än den annars skulle gjort. Det är dock inte i första hand den ökande kapaciteten i sig som är problemet utan snarare att utbyggnaden skapar förutsättningar för fler företag, organisationer och hushåll att ansluta sig och öppna sina IT-system så att de blir åtkomliga externt över Internet. Konsekvensen av detta blir att precis som det finns ett omfattande säkerhets- och sårbarhetstänkande mot fysiska hotbilder så krävs ett mer omfattande säker- hetstänkande mot IT-relaterade brott. Den viktigaste åtgärden för framtiden bör därför bli utbildningsinsatser i säkerhetstänkande och i vilka motåtgärder som kan göras tekniskt och genom lämpliga arbetssätt för att minimera eller helt undvika säkerhets- och sårbar- hetsproblem. Säkerhetsarbetet måste hålla minst jämn takt med den ökande användningen av IT och säkerhetstänkandet måste bli en självklarhet för var och en. I regeringens IT-proposition 1999/2000:86 berör regeringen följaktligen problematiken och av- ser att verka för ett säkrare Internet och för säkra elektroniska sig- naturer. Detta är en mycket viktig uppgift. 5.6Konsekvenser för små företag Det är utredningens bedömning att en utbyggd IT-infrastruktur i allmänhet och utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät till alla kommuner i synnerhet kommer att verka positivt för små företag. Ett av huvudmotiven till utbyggnaden av det nationella stomnätet är att skapa förutsättningar för avståndsoberoende priser. De posi- tiva effekterna omfattar således företag i hela landet. Användningen av Internet får allt större betydelse för snart sagt alla företag. Det gäller exempelvis marknadsföring, kundkontakter, försäljning, leveranser, distansarbete, kompetensutveckling och samarbete med andra företag. Småföretag inom IT-branschen får genom IT-infrastrukturutbyggnaden tillgång till en kraftigt expan- derande marknad för sina produkter och tjänster. Dessa företag kan genom en bra IT-infrastruktur bedriva sin verksamhet i hela landet. Dessutom kan de med hjälp av nätet på ett helt annat sätt bilda nätverk med andra liknande företag och samarbeta inom om- råden som bl.a. utveckling och marknadsföring. För just små före- tag är också möjligheten att köpa supporttjänster, revisionstjänster m.m. på distans en viktig fördel som kan uppnås genom bättre IT- infrastrukturen. Utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät kommer således att bidra till en större tillgänglighet, lägre kostnadsnivå och i förläng- ningen mer kvalificerade och intressanta tjänster genom bred- bandsanslutning till Internet. Detta kommer naturligtvis att gynna små företag. , för transporter och IT, lämnade sitt slut- betänkande (SOU 2001:44) . Där konstateras att IT- sektorn i allt väsentligt leds och domineras av män. I sitt delbetän- kande Jämställdhet och IT (SOU 2000:58) pekar man också på att IT som teknik är en manlig domän, trots att dess användningsom- råden lika mycket fyller kvinnors som mäns behov. De konstaterar också i sin kartläggning att klyftan mellan mäns och kvinnors möj- ligheter till inflytande över IT-utvecklingen vidgas. I sitt delbe- tänkande för man fram sju förslag till åtgärder. Ingen av dessa åt- gärder har någon direkt knytning till utbyggnaden av ett öppet na- tionellt stomnät. redovisar i den ovannämnda rapporten även hur tillgången till och användningen av datorer fördelar sig mellan könen. Rap- porten visar procentandelen av män respektive kvinnor som har tillgång till datorer och Internet inte skiljer sig så stort (1998 hade av männen respektive av kvinnorna tillgång till dator i hemmet, på arbetet eller någon annan stans). Utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät som i sin tur inne- bär en förbättrad tillgång till nät i hela landet torde således ur ett tillgänglighetsperspektiv gynna både män och kvinnor. Konsekven- serna ur ett genusperspektiv är dock väldigt svåra att förutse. 5.8Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål Utredningens bedömning är att förslagen detta betänkande inte kommer att påverka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen annat än möjligen en mycket marginell positiv påverkan. Den positiva aspekten skulle komma av att ett av huvudmotiven för satsningen på ett öppet nationellt stomnät är att skapa förut- sättningarna för avståndsoberoende priser. Vidare kommer sats- ningen att innebära att tillgången på transmissionkapacitet ökar. Därmed är troligt att priserna för bredbandsanslutningar till privat- personer och företag förväntas sjunka genom utbyggnaden av ett nationellt stomnät till landets alla kommuner. En sådan utveckling gynnar ekonomiskt svaga grupper vilket skulle kunna gynna det integrationspolitiska arbetet. Vad som däremot får anses som all- varligt är de signaler som finns om att invandrare, handikappade, lågutbildade och arbetslösa hör till dem som i liten utsträckning har tillgång till Internet och dator. Informationstekniken kan ju för vissa av dessa grupper vara en stor tillgång och torde kunna vara till stor hjälp i integrationsarbeten. Detta är en viktig fråga som måste hanteras, men som inte har någon direkt bäring i de förslag som framkommer i denna utredning. Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing Kommunens förslag på alternativ ort Kungslena bör bli billigare , via och Klaveström Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing Kommunens förslag på alternativ ort Tandö, norr om Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing Kommunens förslag på alternativ ort Anslut via kommun, längs med Anslut via orten och vidare till En förbindelse mellan och är klar senast slutet . I orten finns ; Anslutning via kan bli billigare I orten skall det ortssammanbindande nätet ev. anslutas till det regionala nätet i där finns; Blikstorp vidare till ; vidare till Ortssammanbindande nät planeras under 2003 mellan Umeå-Bjurholm-Åsele. Rekommenderar samförläggning med , alternativ ort finns ej Till orten i kommun skall ett ortssammanbindande nät byggas. Flertalet av nedanstående förklaringar har hämtats från betänkande från i stad och land, SOU 2000:111. Den del av nätet som finns närmast an- vändaren och som används för åtkomst till Internet Protocol, kommunikationsproto- koll som handhar adressering och vägval för datapaket på Internet och i andra IP- Informationsteknik, eng. Information Te- Kilobit , 1 000 bit Megabit , 1 000 000 bit per se- Förbinder olika orter med varandra, samt med huvudnoderna i nätet. mer fysiskt ibland att sammanfalla med nationella stamnätet i de delar detta pass- erar genom området/- kommunen och med områdesnät i de orter och områden som nätet passerar igenom. Områdesnätet är ett spridningsnät som sammanbinder fastighetsnäten i en ort eller ett geografiskt avgränsat område med det ortssammanbindande nätet. nätet kan bestå av flera olika nätstrukturer som är sammanlänkande via områdes- Områdesnätet kommer på vissa sträckor att fysiskt sammanfalla med det ortssammanbindande nätet och/eller rådets karaktär eller omfattning kan det i vissa fall vara naturligt att benämna om- rådesnätet ortsnät, kvartersnät, stads- delsnät, fastighetsområdesnät, landsbygds- En ledare av väldigt tunt glas, tunnare än ett hårstrå, som försetts med skyddande