sou · GQB367d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och Chefen för Regeringen beslutade vid sammanträde att bemyn- diga chefen för att tillkalla en delegation med uppgift att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvsområdet svara för den närmare utformningen och genomförandet av regeringens satsning på industrisamhällets kul- turarv (dir 1999:60). Chefen för , statsrådet förordnade landshövdingen att vara ordförande i tionen för industrisamhällets kulturarv (Ku 1999:06). förordnades som ledamöter författaren/journalisten , dåvarande departementsrådet, nuvarande chefen för , kulturansvarige i , professorn , direktören , dåvarande docenten, nuvarande professorn och riksantikvarien . Som sekreterare i utredningen har för tiden t.o.m. tjänstgjort fil.dr ersattes från av enhetschefen . har varit biträdande sekreterare från . Som expert i delegationen förordnades departementssekreteraren . Han ersattes fr.o.m. av departementssekreteraren , som i sin tur fr.o.m. ersattes av departe- mentssekreteraren . Redaktörer för essäsamlingen ansik- ten har varit , och . Delegationen överlämnar härmed betänkandet Industrisam- hällets kulturarv (SOU 2002:67). Ledamoten har lämnat reservation och ledamoten har lämnat särskilt yttrande. 1.3Industrisamhällets förändringar – en fråga om kraft och Delegationens tolkning av uppdraget ..................................... Verksamhet, resultat och slutsatser .............................. Information och utåtriktade insatser ...................................... Uppföljning och utvärdering................................................... Seminarier och andra initiativ .................................................. Uppföljning av beviljade och avslagna projekt ...................... Delegationens sammanfattande reflektioner................... Satsningen – en grund att bygga vidare på ............................. Områden i behov av nya insatser............................................ Ekonomi och finansiering....................................................... Skydd och bevarande av det industriella arvet ....................... Det fortsatta arbetet .................................................... Framtidsfrågor och utmaningar.............................................. En samlad översyn ................................................................... Övergripande mål för en temporär satsning.......................... 5.4Delegationens förslag till genomförande av en fortsatt Industrisamhällets många ansikten............................... Industrialismens faser och utveckling, ............... Från sågverkens horisont blev världen en annan, Ett borttappat kulturarv, ...................................... Yrkeskunnande, berättelser och språk, ........ Arvet som inte kan ärvas, ............................ Ett rosigt skimmer och en hänsynslös, brutal verklighet Ingenjörskonst och människovärde, ............. Det offentligas kulturarv – om den offentliga sektorn i Möt i trappan, .............................. En annan tid, ............................................ Museet som minnesfabrik, ............................ Företagens insats för kulturarvet, ...................... Vem älskar en eldsjäl? En nationell angelägenhet, ........................ Industriminnen på den internationella arenan, ... Reservation och särskilt yttrande ....................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ................................................ Bilaga 2 Projektsammanställning....................................... Bilaga 3 Frågor till det industriella samhället (SOU 1999:18)................................................... S regeringen gör en samlad översyn av kulturarvssektorns verk- samhet och organisation samt att S regeringen i avvaktan på en mer långsiktig lösning av hur ansvaret för industrisamhällets kulturarv skall organiseras och fördelas be- slutar om en fortsatt temporär satsning. Det är annars stor risk att de resurser som satsats, de kunskaper som byggts upp och det engagemang som visats går förlorade. Delegationen föreslår att den temporära satsningen inriktas mot S Breddad och fördjupad delaktighet S Aktiv kunskapsutveckling S Samtidens kulturarv S Samverkan S Jämställdhet och integration Delegationen föreslår dessutom att S ett centralt industriarvsråd bildas S särskilda fonder skapas för vård och förvaltning av storskaliga industrianläggningar S de ekonomiska resurserna för kunskapsuppbyggnad utökas S bevarandet och vården av industriarvets immateriella värden Regeringen tillkallade 1999 en särskild delegation för indu- strisamhällets kulturarv (Ku 1999:06, Direktiv 1999:60) Direktiven förutsatte inte i och för sig att ett särskilt betänkande skulle avläm- Delegationen har dock valt att sammanfatta sina erfarenheter och redovisa sitt arbete i betänkandets form. Delegationens främsta erfarenhet av arbetet med industrisamhällets kulturarv är att be- greppet kulturarv måste beskrivas med många röster och från olika perspektiv. För att exemplifiera detta synsätt bifogar därför delega- tionen en särskild essäsamling till rapporten. Enligt direktiven skulle delegationen för industrisamhällets kul- turarv fungera som operativ myndighet under och genomföra, följa upp och utvärdera regeringens satsning på det industriella kulturarvet. Delegationen skulle utforma och genomföra uppdraget i sam- verkan med , , stiftelserna Nor- diska museet, och Arbetets museum. Delegatio- nen skulle också bereda och föreslå vilka projekt som skulle kunna få del av de projektmedel på 24,5 mnkr som regeringen ställde till förfogande för den treåriga satsningen. Delegationen har i sin planering av uppdraget vidareutvecklat direktiven och fastställde inledningsvis ett antal utgångspunkter för verksamheten. Den mest påtagliga ingrediensen i industrisamhället är att för- ändringarna sker i ett allt högre tempo. Det som för bara behövde många års utveckling sker nu på en bråkdel av . Denna förändringstakt har inte minskat utan har snarare ökat. Det finns mot den bakgrunden all anledning att oroa sig för kulturarvssektorns och det traditionella kulturarbetets möjligheter att kunna ta tillvara det industriella kulturarvet på ett långsiktigt och metodiskt sätt. Mycket av dagens organisation och arbetssätt inom det kulturbevarande arbetet är baserat på ett tidigare sam- hälles tämligen långsamma förändringsmönster. Delegationens arbete har i praktiken bestått av ett antal del- moment som sträckt sig över de satsningen pågått. Inled- ningsvis ägnades mycken tid åt uppsökande verksamhet, strategi- och måldiskussioner medan arbetet i hög grad upptagits av uppföljning och utarbetande av föreliggande rapport. Delegationen har bedrivit en omfattande uppsökande verksam- het och besökt samtliga län. Delegationen har gjort en sammanställning av de ekonomiska effekterna, bidragets fördelning på ägare och teman samt den geografiska spridningen. Delegationen har mottagit 142 ansök- ningar varav 49 tillstyrkts. Den totala projektbudgeten för besluta- de satsningar uppgår till drygt varav delegationen svarat för 24,5 mnkr. Således har de av regeringen anslagna medlen i det närmaste fördubblats. Ansökt belopp för avslagna projekt uppgår till drygt . De beviljade projekten uppvisar en stor spännvidd och rör sig från enkla förstudier av en specifik åtgärd till fleråriga miljon- satsningar med många berörda intressenter. Seminarieverksamhet har varit en viktig del i de flesta projekt som erhållit stöd. Seminarierna har på ett påtagligt sätt bidragit till att sprida erfarenheter och kunskaper om det industriella arvet. De har inte bara varit till nytta för de olika projekten och de teman som skulle behandlas vid de olika sammankomsterna. De har också varit uppskattade tillfällen diskutera det industriella kulturarvet och de angelägna frågor som berör dagens och morgondagens kultur- arvsarbete. Det har inte varit delegationens uppgift att utreda kulturarvs- områdets verksamhet och lämna förslag på förbättringar. Delega- tionen har dock i sitt uppdrag fått en inblick i hur arbetet med det industriella kulturarvet bedrivs. Delegationen har valt att utifrån sina iakttagelser och reflektioner formulera ett antal förslag i syfte att förstärka arbetet med det industriella arvet. Den industriella epokens kulturarv karaktäriseras av det kom- plexa och storskaliga, av tvärvetenskapliga perspektiv och inte minst en samtid med tydliga inslag av snabba och omvälvande för- ändringar. Arbetet med industrisamhällets kulturarv är ett relativt nytt insatsområde och har i stor utsträckning inordnats i för andra tider typiska arbetssätt, trots de annorlunda förutsättningarna. Delegationen anser det därför angeläget att regeringen låter göra en samlad och förutsättningslös översyn av kulturarvsområdets orga- nisation, arbetsformer och grundsyn. Delegationen anser att i avvaktan på denna översyn är en fort- satt, temporär satsning nödvändig. Denna satsning bör inriktas mot två övergripande mål. Det ena målet bör vara att satsningen genom- förs för att skapa en djupare demokratisk insikt i det samlade kul- turarvsarbetet. Det andra målet bör vara att satsningen skall stärka uppslutningen och engagemanget hos nya grupper och framför allt engagera de ideellt arbetande organisationerna, folkrörelserna och näringslivet. Delegationen pekar i sitt förslag på olika möjligheter i fråga om ansvar och genomförande av en fortsatt temporär satsning. I huvudalternativet föreslås en arbetsgrupp/kommitté/delegation som operativt ansvarig och att den antingen kan vara självständig eller ingå i någon befintlig myndighet. Den bör få befogenheter att själv fatta beslut i de insatser som föreslås. Verksamheten är tänkt att huvudsakligen omfatta projektstöd. De ekonomiska resurserna bör vara av sådan omfattning att verksamheten kan genomföras på ett kraftfullt sätt. Regeringen tillkallade 1999 en särskild delegation för industrisam- hällets kulturarv (Ku 1999:06, Direktiv 1999:60) med utgångspunkt från vad som föreslagits i Frågor till det industriella samhället (SOU 1999:18). Delegationens direktiv återfinns som bilaga 1. Direktiven förutsatte inte i och för sig att ett särskilt betänkande skulle avlämnas. Delegationen har dock valt att sammanfatta sina erfarenheter och redovisa sitt arbete i betänkandets form. Delega- tionens främsta erfarenhet av arbetet med industrisamhällets kul- turarv är att begreppet kulturarv måste beskrivas med många röster och från olika perspektiv. För att exemplifiera detta synsätt bifogar därför delegationen en särskild essäsamling som kapitel 6 till denna rapport. Enligt direktiven skulle delegationen för industrisamhällets kultur- arv fungera som operativ myndighet under och genomföra, följa upp och utvärdera regeringens satsning på det industriella kulturarvet. Delegationen skulle utforma och genomföra uppdraget i sam- verkan med , , stiftelserna Nor- diska museet, och Arbetets museum. Delegatio- nen skulle också bereda och föreslå vilka projekt som skulle kunna få del av de projektmedel på 24,5 mnkr som regeringen ställde till förfogande för den treåriga satsningen. Avsikten var att delegationen genom sina förslag och genom sitt arbete skulle bidra till att förbättra metoderna för de val som måste göras av vad som kan tas tillvara och utvecklas av industrisamhällets mångskiftande kulturarv. Delegationen skulle vidare beakta de aspekter på det industriella samhällets kulturarv som utvecklats i betänkandet SOU 1999:18 i planeringen av verksamheten. Delegationen skulle se till att sats- ningen genomförs på sådant sätt att N intresset, engagemanget och delaktigheten när det gäller industri- samhällets kulturarv ökar inom näringslivet, fackföreningsrörel- sen, berörda institutioner, föreningar och organisationer samt hos allmänheten, N insatser från t.ex. arbetslivsmuseer och lokala museer, hembygds- föreningar, industriminnesföreningar, arkivsällskap, kommunika- tionshistoriska föreningar m.fl. när det gäller att ta till vara, ut- veckla och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv upp- märksammas, N delegationens åtgärder syftar till att med bl.a. konkreta projekt understödja kulturarvssektorns arbete med att göra goda urval av vad industrisamhällets kulturarv som skall tas till vara, samt att detta urval i högre grad än nu skall spegla olika gruppers kulturarv, N ett gränsöverskridande samarbete mellan olika discipliner, institu- tioner och organisationer för att främja en mångsidig belysning av kulturarvet genom att använda källor som exempelvis olika arkiv, intervjuer, statistik och foton, N samverkan mellan kulturarvssektorn och allmänheten utvecklas och samsynen mellan kulturarvssektorn och allmänheten i bl.a. bevarandefrågor ökar, N kunskapen och förståelsen ökar för hur det industriella samhällets omvandling har formats i samspel och i konflikt mellan olika grupper, t.ex. arbetsmarknadens parter. Utöver vad som ovan framhållits skulle delegationen även svara för tillkomsten av särskilda aktiviteter och manifestationer för att i bl.a. anslutning uppmärksamma och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv. Syftet var att dessa akti- viteter skulle skapa en bred diskussion om industrisamhället ur olika perspektiv, utveckla allas möjlighet att förändra och påverka framtidens samhälle samt belysa kulturarvets betydelse för sam- hällsutvecklingen. Delegationen skulle i sina uppgifter också ta initiativ till att sats- ningen genomförs med stöd av t.ex. landsting, kommuner, läns- styrelser, näringsliv, fackföreningsrörelsen och andra organisatio- ner samt stiftelser. I direktiven angav regeringen att , Riks- arkivet, stiftelserna , och Arbe- tets museum har etablerat ett samarbete kring frågor som rör indu- strihistoria och det industriella samhällets kulturarv och att ett gemensamt samarbetsprogram lämnats in till (Ku 1999/1600/Ka). Regeringen framhöll betydelsen av att resul- tatet av dessa myndigheters och institutioners arbete skulle tillföras satsningen och utvecklas. Delegationen vidareutvecklade inledningsvis direktiven och fast- ställde ett antal utgångspunkter för verksamheten. Delegationen har dessutom i sin planering av verksamheten sär- skilt beaktat de frågor och angelägna insatsområden som togs upp i utredningen till det industriella samhället (SOU 1999:18). De egna utgångspunkterna har fortlöpande kompletterats genom de förslag och idéer som delegationen tagit del av genom besök i länen och vid olika möten med berörda museer och myndigheter. Delegationen har därtill på sina sammanträden fört en levande dis- kussion om projektens inriktning och omfattning. I rapporten förekommer begreppet kulturarvssektorn. Med kul- turarvssektorn menar delegationen de myndigheter, museer, orga- nisationer och ideella krafter som på olika sätt arbetar med kultur- arvet inom ramen för sin ordinarie verksamhet. Härutöver finns ett antal intressenter i form av t.ex. brukare och/eller ägare av kultur- arv. Delegationen har inte räknat dessa som tillhöriga kulturarv- sektorn. 1.3Industrisamhällets förändringar – en fråga om kraft och tempo Förändringarna , den tid då det moderna indu- strisamhället i hög grad utvecklades, var omvälvande och ändrade radikalt den enskilde medborgarens livsförutsättningar. Den mest påtagliga ingrediensen i industrisamhället är att förändringarna sker i ett allt högre tempo. Förändringar som förut tog ett århundrade kunde nu genomföras på ett årtionde. Det som för bara några år- tionden behövde många års utveckling sker nu på en bråkdel av . Denna förändringstakt har inte minskat utan har snarare ökat. Det finns mot den bakgrunden all anledning att oroa sig för kulturarvssektorns och det traditionella kulturarbetets möjligheter att kunna ta tillvara det industriella arvet på ett långsiktigt och Mycket av dagens organisation och arbetssätt inom det kulturbevarande arbetet är baserat på ett tidigare samhälles tämligen långsamma förändringsmönster. Det framstår som nöd- vändigt att nu rikta särskild uppmärksamhet mot industriarvs- frågorna för att enskilda, föreningar, institutioner och myndigheter skall ha möjlighet att utveckla den organisation och de arbets- metoder som krävs. Det finns annars en uppenbar risk att vär- defulla erfarenheter och kunskaper liksom industriella anläggningar går förlorade. Det informationssamhälle som också är en del och en följd av industrisamhället kan riskera att bli en mycket informa- tionsfattig del av utvecklingsprocessen. Frågor som måste diskuteras är dels hur det kulturarv som hör samman med den industriella ut- vecklingen skall uppmärksammas, beskrivas, bevaras och brukas, dels vilka krav som samtiden ställer på kulturarvssektorn och dess arbetssätt. Kulturarvssektorns arbete för det industriella arvet handlar i stor utsträckning om att verka i samtiden. Dagens samhälle är så mycket mer komplext än det tidigare och ställer härigenom nya och också annorlunda krav på de delaktiga aktörerna. Det gäller därför att alla aktörer utvecklar en förmåga att se och tillvarata de värden som ryms i vår egen tid och utvecklar ett förhållningssätt som känne- tecknas av en vilja till dialog och delaktighet. I Frågor till det industriella samhället (SOU 1999:18) diskute- rades bl.a. om industrisamhället kan betraktas som en avslutad epok. Delegationen ser inte industrisamhället som en nu avslutad tidsepok. Den hittillsvarande och förhoppningsvis också kom- mande satsningen motiveras tvärtom av att förändringen inom industrisamhället går så snabbt att insatser måste göras redan innan tidsepoken är avslutad eller har förändrats alltför drastiskt. Det är inte längre möjligt att avvakta. Det som så påtagligt kännetecknar vår tids utveckling är alltså omfattningen, kraften, sprången och det ökade tempot. Det hand- lar inte längre om gradvisa små steg där samhällsmedborgare eller ansvariga inom kulturarvssektorn kan ta till sig, begrunda och be- arbeta det som sker i ett hundraårigt perspektiv. Ställningstaganden måste göras utan längre betänketid. Det handlar därför om att ha förmåga att se och förstå också samtidens för- ändringar och att anpassa verksamhet och organisation av kultur- arvsfrågor till det komplexa nutidssamhällets förutsättningar. 1.4Delegationens tolkning av uppdraget I delegationens uppgifter har ingått att bl.a. ta initiativ till olika slag av utvecklingsinsatser och att bereda och tillstyrka ansökningar om stöd till konkreta åtgärder. I syfte att fastställa ett bedömnings- underlag och riktlinjer för verksamheten formulerade delegationen inledningsvis sin tolkning av uppdraget. Detta material i form av de 7 punkter, som redovisas i kapitel 3 på sid. 31 – 32 med tillhörande kommentarer, publicerades på delegationens hemsida och distri- buerades till dem som kunde tänkas bli potentiella sökanden. Avsikten var att konkretisera direktiven så att de skulle kunna användas som stöd för delegationens eget arbete men också för att stimulera och vägleda dem som ville engagera sig i projekt där indu- strisamhällets kulturarv stod i förgrunden. Tolkningen utformades så att den också innehöll förslag på an- gelägna insatser och tillvägagångssätt för delegationen. Detta mate- rial gav sammantaget en god bild av delegationens syn på uppdraget och vad som vid det tillfället bedömdes som särskilt angeläget att prioritera. Delegationens uppföljning visar att intressenterna haft god vägledning av vad som sagts i tolkningen. Delegationen har också tagit egna initiativ inom särskilt angelägna områden bl.a. genom projekten kulturarv och Kulturarv i prak- tiken. Av de 6 målformuleringarna som återges på sid. 14 har vissa fått tydligare genomslag och lett till konkreta projekt medan andra är mindre representerade. Delegationen redovisar dessa sammanhang i kapitel 4. 2Verksamhet, resultat och slutsatser Delegationen har, som tidigare nämnts, haft det operativa ansvaret att genomföra den av regeringen beslutade satsningen på industri- samhällets kulturarv. Den har i praktiken bestått i ett antal del- moment som sträckt sig över de satsningen pågått. Den tid delegationen lagt på de olika uppgifterna har varierat beroende på vad som för tillfället bedömts angeläget. Inledningsvis ägnades t.ex. mycken tid åt uppsökande verksamhet och åt strategi- och mål- diskussioner medan arbetet i hög grad upptagits av uppföljning och utarbetande av föreliggande rapport. har verksamheten i stor utsträckning bestått av projekthanteringens olika delar. Delegationen planerade inledningsvis att besöka samtliga län och detta har också kunnat genomföras. Vid de regionala resorna har förutom ordförande och utredningssekreteraren även ledamöter från delegationen deltagit. På så sätt har representationen haft en bredd som bidragit till en stimulerande dialog och värdefullt er- farenhetsutbyte. Länsbesöken har inte enbart upptagits av samman- träden utan delegationen har även beretts tillfälle att göra studie- besök vid såväl industriminnen som moderna industrier och andra verksamheter av särskild relevans för uppdraget. Vid besöken har vanligen varit regional värd för sammankomsten. Vid de flesta tillfällen har samt kommunala museer och ett urval arbetslivsmuseer och eldsjälar deltagit i överläggningarna. Verksamhet, resultat och slutsatser Länsbesöken har varit mycket givande och resulterat i flera samarbetsinitiativ, såväl projekt som seminarier. Dessa möten har därtill varit utmärkta tillfällen att föra ut delegationens uppgifter och målsättningarna med den statliga satsningen på industrisam- hällets kulturarv. De har också givit regionala och lokala aktörer möjligheter att få bekräftat att insatser som görs inom problem- området ligger inom ramen för det regeringen vill åstadkomma och att även små lokala insatser kan ses i ett större, nationellt samman- hang. 2.3Information och utåtriktade insatser Länsbesöken har varit en bra möjlighet för Delegationen att sprida kännedom om satsningen och möta ett så brett urval som möjligt av de regionala och lokala aktörerna. Lokala media har visat ett stort intresse för de industriella kulturarvsfrågorna i samband med länsbesöken och i anslutning till de många seminarier som arrangerats. Bland annat så gavs slut- seminariet i , den internationella konferensen i och det retrospektiva industriseminariet i , förhållandevis stort utrymme i lokalpress och lokalradion. Även rikspressen har gjort intervjuer och publicerat artiklar om upp- draget. Lokala media har regelmässigt skrivit om stöd till projekt som berör den egna regionen och i samband därmed gjort repor- tage om satsningen som helhet. Delegationen har haft en egen hemsida utlagd på Internet januari/. Hemsidan har informerat om delegationens uppgifter, pågående verksamhet, finansierade pro- jekt, ledamöter och sekretariat. Delegationen har som tidigare nämnts haft som uppgift att bereda och föreslå regeringen beslut om stöd till konkreta åtgärder som var och en på sitt sätt skulle bidra till att regeringens mål uppnås. Delegationens arbete har bestått i att initiera och på olika sätt uppmuntra till insatser som kan leda fram till genomförbara projekt Verksamhet, resultat och slutsatser och ekonomiskt stöd. Uppgiften har inneburit att delegationen tagit emot och granskat ansökningar vid regelbundna besluts- tillfällen. Delegationen har därefter genom tillstyrkan eller avstyr- kan samt med åtföljande motiveringar överlämnat ansökningarna till regeringen för beslut. I beslutsunderlagen har funnits uppgifter om bidragets storlek, mål och rapportkrav med bl.a. slutrapport- datum. Ansökningarna och de olika förslagen har varierat till både innehåll och form. Många ansökningar har varit skissartade och delegationen har i dessa fall genomfört en nära dialog med sökan- den och på så sätt sett till att projektet kunnat förverkligas. I andra fall har intressenterna sänt in mer fullständiga projektplaner och ansökningar som delegationen haft att ta ställning till. Totalt har de 24,5 mnkr som anslagits till satsningen fördelats på 49 projekt. Delegationen har avslagit 93 ansökningar.