sou · GQB321 · 2003-01-01 00:00:00 — Videreopdeling kan kun ske af ejerlejligheder med højst 2 beboelseslejligheder. §§ 11–15. Med bøde straffes den, der tilbyder en lejer af hus eller husrum, som efter lejemålets indgåelse er omdannet til en ejerlejlighed, at erhverve det lejede som ejerlejlighed uden samtidig hermed skriftligt at oplyse lejeren om, at han har beskyttelse mod opsigelse i medfør af § 84, litra d, i lov om leje. §16 a. Betinger sælgeren af en ejerlejlighed til beboelse sig en pris, der er væsentligt højere end lejlighedens værdi, kan køberen forlange prisen nedsat til et sådant beløb, som af boligretten skønnes rimeligt. 3Se not 2. 4Se not 2. Ved afgørelsen heraf vil der navnlig være at tage hensyn til ejer- lejlighedens beliggenhed, størrelse, udstyr, kvalitet, tilstand, prioritets- forhold, ansættelse til ejendomsværdi efter lov om vurdering af landets faste ejendomme, og øvrige forhold, sammenholdt med et sådant pris- niveau, som må antages at ville være almindeligt gældende i kom- munen for tilsvarende lejligheder, såfremt der fandtes en passende boligreserve, og der således var rimelig balance mellem udbud og efter- spørgsel efter de enkelte kategorier af ældre og nye lejligheder. Køberen kan ikke gyldigt give afkald på sin ret efter stk. Forbehold fra sælgerens side om handelens tilbagegang, hvis prisen nedsættes efter stk. 1, er uden virkning, medmindre retten på grund af særlige omstændigheder skønner det ubilligt, om køberen skulle kunne fastholde handelen. Køberens adgang til at forlange prisen nedsat forældes i løbet af et halvt år fra tinglysning af endeligt skøde. Denne lov træder i kraft den 1. juli 1966.5 gælder ikke for Færøerne og for Grønland. Upplysningarna i lovbkg. 647 af 25/07/1995 om ändringarna i lagen efter ikraftträdandet har utelämnats här. LOV nr 31: Lov om eierseksjoner (eierseksjonsloven). Dato: Lov –1997–05–23–31 Departement: KRD (Kommunal- og regionaldepartementet) Publisert: Avd I 1997 Nr. Ikrafttredelse: 1998–01–01 Sist-endret: Lov–2001–12–14–98 fra Lov om eierseksjoner (eierseksjonsloven). Kapittel I. Innledende bestemmelser Særskilt eiendomsrett til del av bygning Hva seksjoneringen kan gå ut på Kommunens behandling av seksjoneringsbegjæringen Deling og sammenslåing av seksjoner Reseksjonering i andre tilfelle Kjøperett for leier av bolig Leier som ikke kjøper seksjon Forholdet mellom sameierne. Fordeling av felleskostnader og fellesinntekter Panterett for sameiernes forpliktelser Flertallskrav og særlige begrensninger i sameiermøtets myndighet Om hvilke saker sameiermøtet skal og kan behandle Ikrafttredelse, overgangsbestemmelser, oppheving og end- ring av andre lover Endring i andre lover Lov om eierseksjoner (eierseksjonsloven). tidligere lov nr. Kapittel I. Innledende bestemmelser her gjelder for eierseksjoner som er opprettet etter bestemmel- sene i kapittel II, eller som er opprettet på tilsvarende måte før loven trådte i kraft. Med eierseksjon forstås sameieandel i bebygd eiendom med tilknyttet enerett til bruk av en av flere boliger eller andre bruksen- heter i eiendommen. gjelder tilsvarende for sameieandel i bebygd eiendom med tilknyttet særskilt eiendomsrett til bolig eller annen bruksenhet i eien- dommen når forholdet er lovlig opprettet og tinglyst før loven trådte ikraft, jf. Med bolig forstås i loven her så vel helårsbolig som fritidsbolig. Det kan ikke uten seksjonering gyldig avtales at en sameier i bebygd eiendom med flere bruksenheter skal ha enerett til bruk for mer enn ti år til en bolig i eiendommen. Erverver brukeren sameieandel i eien- dommen ved avtale etter at bruksretten er stiftet, kan bruksretten bare gjøres gjeldende for den resterende delen av tiårsperioden som følger av første punktum. Det kan ikke gyldig avtales panterett i sameieandel i bebygd eien- dom med flere bruksenheter hvis sameieren har enerett til bruk av en bolig i eiendommen, med mindre det er foretatt seksjonering som nevnt i § 1 første eller annet ledd i loven her. gjelder selv om bruks- retten er stiftet for kortere tid enn ti år. Blir bruksrett som nevnt i annet ledd stiftet etter at sameieandelen er pantsatt, kan panthaveren kreve pantekravet innfridd. Panteretten bort- faller hvis panthaveren ikke innen tre måneder etter at panthaveren ble eller burde bli kjent med bruksretten, begjærer tvangsdekning, varsel om tvangsdekning eller tar rettslige skritt for å skaffe nødvendig tvangsgrunnlag, og forfølger kravet om tvangsdekning uten unødig opphold. Panteretten faller likevel ikke bort hvis bruksretten avvikles eller eiendommen seksjoneres før tvangsdekningen er gjennomført. Er bygningen eid av et selskap som nevnt i selskapsloven § 1–1, skal deltaking i selskapet regnes likt med sameie i forhold til bestem- melsene i paragrafen her. Bestemmelsene i paragrafen her gjelder ikke for fritidsboliger og for eiendommer som nyttes eller kan nyttes til jordbruk eller skogbruk, jf. lov 12. mai 1995 nr. 23 om jord m.m. Bestemmelsene gjelder heller ikke for avtaler mellom flere eiere av en eierseksjon om enerett til bruk av bruksenheten eller deler av den, om det da ikke er en samleseksjon som nevnt i § 6 fjerde ledd annet punktum. Særskilt eiendomsrett til del av bygning Særskilt eiendomsrett til bolig i bygning med flere bruksenheter kan bare stiftes, avhendes eller beheftes etter fradeling eller bortfeste av den del av grunnen som boligen er knyttet til. er ufravikelig med mindre annet er uttrykkelig sagt eller framgår av sammenhengen. Eierseksjoner opprettes ved tinglysing av en seksjoneringsbegjæring etter bestemmelsene i kapitlet her. Hva seksjoneringen kan gå ut på Til hver sameieandel skal det knyttes enerett til bruk av en bruksenhet. Bruksenhetens hoveddel skal være en klart avgrenset og sammen- hengende del av en bygning på eiendommen. Hoveddelen skal ha egen inngang. Bruksenheten kan i tillegg omfatte andre deler av eiendom- men. Inndelingen skal gi en formålstjenlig avgrensing av de enkelte bruksenheter. Enerett til bruk av fellesareal kan ikke knyttes til noen sameieandel. Med fellesareal forstås deler av eiendommen som ikke inngår i de enkelte bruksenheter. Deler av eiendommen som er nødvendige til bruk for andre bruksenheter i eiendommen, eller som etter bestemmelser, vedtak eller tillatelser gitt i eller i medhold av plan- og bygningsloven er fastsatt å skulle tjene beboernes eller bebyggelsens felles behov, skal være fellesareal. Ved opprettelsen av eierseksjonssameiet skal også vaktmesterbolig, felles garasje og liknende areal som skal tjene sam- eiernes felles bruk eller eiendommens drift, være fellesareal. Bolig som er bortleid til annet formål enn vaktmesterbolig på tidspunktet for sek- sjoneringen, kan allikevel bare gjøres til fellesareal hvis leieren ikke har kjøperett etter kapittel III. Seksjoneringen skal omfatte bare ett bruksnummer, om ikke sam- tykke til annet gis etter § 8 fjerde ledd. Seksjoneringen skal omfatte alle bruksenhetene i eiendommen. I eiendom som bare delvis brukes til boligformål, er kravet om full opp- deling ikke til hinder for at alle boligene utgjør en samleseksjon, og/eller at alle øvrige bruksenheter utgjør en samleseksjon. Planlagt bygning kan ikke seksjoneres før byggetillatelse foreligger. I bestående bygning kan seksjoneringen bare omfatte bruksenheter som er ferdig utbygd. Det skal fastsettes om den enkelte enhet skal brukes til bolig (bolig- seksjon) eller til annet formål (næringsseksjon). Formålet skal være i samsvar med gjeldende arealplanformål, med mindre det foreligger tillatelse til annen bruk etter plan- og bygningslovgivningen. Hver boligseksjon skal ha kjøkken, bad og wc innenfor hoveddelen av bruksenheten. Bad og wc skal være i eget eller egne rom. Bestem- melsene i leddet her gjelder ikke for fritidsboliger eller boliger som inngår i en samleseksjon. Det skal fastsettes en sameiebrøk for hver eierseksjon. Begjæring til kommunen om tillatelse til seksjonering kan settes fram av eiendommens hjemmelshaver og skal inneholde opplysning om: a)eiendommens betegnelse, b)de enkelte seksjoners formål, c)sameiebrøk for hver seksjon og d)vedtekter for sameiet. Med begjæringen skal følge situasjonsplan over eiendommen og plantegninger over bygningens etasjer, medregnet og loft. På plantegningene skal grensene for bruksenhetene, forslag til seksjons- nummer og bruken av de enkelte rom tydelig angis. På situationsplanen skal grensene for ubebygde deler av eiendommen som skal inngå i bruksenheter, tydelig angis. Det skal bekreftes ved egenerklæring at lovens vilkår for sek- sjonering er oppfylt. En liste med navn og adresse på alle leiere av bolig i eiendommen skal følge begjæringen. Departementet kan bestemme at det for seksjoneringsbegjæringen og vedleggene skal brukes fastsatte blanketter. For tillatelsen til seksjonering kan kommunen kreve et gebyr som ikke må overstige tre ganger rettsgebyret eller fem ganger rettsgebyret dersom det må holdes befaring. Kommunen skal fastsette gebyrets stør- relse på grunnlag av gjennomsnittlige kostnader med saksbehandlingen. I tillegg kan kommunen kreve gebyr etter reglene i delingsloven for målebrevskart som må utarbeides etter bestemmelsen i § 9 annet ledd. Dessuten skal gebyr for tinglysing av seksjoneringsbegjæringen innbetales til kommunen. Innbetaling av gebyrene skal skje innen en frist som kommunen setter i det enkelte tilfelle. Blir seksjonerings- tillatelse ikke gitt, skal tinglysingsgebyret og halvparten av gebyret for seksjoneringen betales tilbake. Kommunens behandling av seksjoneringsbegjæringen Kommunen kan nekte tillatelse til seksjonering av eiendom som senest seks måneder etter at seksjoneringsbegjæringen er mottatt av kommu- nen, omfattes av vedtak om utbedringsprogram, regulering til fornyel- sesområde eller midlertidig forbud etter plan- og bygningsloven § 33. Kommunen skal nekte tillatelse til seksjonering hvis: a)vilkårene i § 6 ikke er oppfylt, b)seksjoneringsbegjæringen ikke er i samsvar med § 7, eller c)gebyret etter § 7 femte ledd ikke blir innbetalt innen fristen. Kommunen skal sette en frist for retting eller endring av seksjoneringsbegjæringen hvis seksjonering vil kunne gjennomføres etter en slik retting eller endring. Kommunen kan i særlige tilfelle gi samtykke til at seksjoneringen omfatter mer enn ett bruksnummer. Samtykke skal ikke gis uten at ting- lysingsdommeren har gitt skriftlig samtykke. Kommunens tillatelse til seksjonering skal omfatte avgrensningen av de enkelte bruksenheter, den enkelte bruksenhets formål, seksjonens nummer og sameiebrøk. Kommunen utarbeider endelig situasjonsplan og plantegninger med innhold som nevnt i § 7, og planen og tegningene skal følge seksjoneringstillatelsen. Skal noen av bruksenhetene omfatte ubebygde deler av eiendom- men, og arealene kan avgrenses av bygningsdeler eller som utmål fra slike, skal grensene avmerkes på situasjonskartet. Dersom arealene ikke kan avgrenses på denne måten, skal grensene angis i målebrevs- kart, som også skal følge seksjoneringstillatelsen. Målebrevskartet skal utarbeides av kommunen etter reglene i delingsloven uten særskilt søk- nad. Kommunen skal sende gjenpart av seksjoneringstillatelsen uten ved- leggene sammen med orientering om leiernes klageadgang og om deres rettigheter etter kapittel III til de leiere som er oppført på listen som følger begjæringen, jf. § 7 tredje ledd. Departementet kan gi forskrifter om innholdet av seksjonerings- tillatelsen og kan fastsette blanketter som skal brukes. Kommunens vedtak om tillatelse eller nektelse av tillatelse til seksjo- nering kan påklages til departementet. Departementet kan delegere avgjørelsesmyndigheten til fylkesmannen. Avslag på søknad om sek- sjonering med hjemmel i § 8 første ledd kan likevel ikke påklages. Når klagefristen er ute for leiere som har fått gjenpart etter § 9 tredje ledd, og eventuelle klager over seksjoneringstillatelsen er avgjort, skal kommunen sende seksjoneringsbegjæringen med seksjoneringstillatel- sen og vedlegg til tinglysing. Kommunen skal påse at seksjonene blir registrert i Grunneiendoms-, adresse- og bygningsregisteret. Ved tinglysing av seksjoneringsbegjæringen skal det opprettes eget grunnbokblad for hver seksjon. Sameier med ni eller flere seksjoner skal registreres i foretaksregis- teret. Styret skal melde sameiet til registrering senest seks måneder etter at seksjoneringsbegjæringen er blitt tinglyst. Sameier med åtte eller færre seksjoner kan registreres i foretaksregisteret. Endret ved lov nr. 68 (i kraft iflg. 1097 – gjelder bare for tillatelse til seksjonering som blir gitt etter at loven trer i kraft). Deling og sammenslåing av seksjoner En seksjon kan deles i to eller flere seksjoner ved tinglysing av egen seksjoneringsbegjæring som er satt fram av seksjonens hjemmelshaver. To eller flere seksjoner kan på samme måte slås sammen til en eller flere seksjoner. De vilkår og begrensninger som etter § 6 gjelder for seksjonering gjelder tilsvarende ved reseksjonering. Ved reseksjo- nering etter paragrafen her gjelder §§ 7–11 tilsvarende så langt de passer. Medfører en oppdeling at det opprettes nye fellesarealer, kan den bare gjennomføres med samtykke fra styret. Medfører oppdelingen at det opprettes nye seksjoner, og dette fører til en økning av det samlede stemmetall, kreves samtykke fra sameiermøtet. Reseksjonering etter paragrafen her endrer ikke sameiebrøkene for seksjoner som ikke omfattes av reseksjoneringen. Reseksjonering etter paragrafen her kan bare skje med samtykke fra alle som har tinglyst pant i de seksjonene det gjelder. Reseksjonering i andre tilfelle Begjæring om reseksjonering i andre tilfelle enn nevnt i § 12, skal settes fram av styret. De vilkår og begrensninger som etter § 6 gjelder for seksjonering gjelder tilsvarende ved reseksjonering. Ved reseksjo- nering etter paragrafen her gjelder §§ 7–11 tilsvarende så langt de passer. Begjæring om tillatelse til endring av bruksenhetens formål fra bo- ligformål til annet formål eller omvendt skal settes fram av seksjonens hjemmelshaver med samtykke fra sameiermøtet, jf. § 30 annet ledd bokstav e. Vilkårene i § 6 sjette ledd annet punktum gjelder tilsva- rende. Reseksjonering etter paragrafen her kan bare skje med samtykke fra alle som har tinglyst pant i de seksjonene det gjelder. Kjøperett for leier av bolig Den som leier bolig i eiendommen på tidspunktet for tinglysing av seksjoneringsbegjæringen, jf. §§ 5 og 11, har rett til å kjøpe vedkom- mende seksjon etter bestemmelsene i kapitlet her. Disse leierne har likevel ikke kjøperett: a)leier med leieavtale som etter sitt innhold vil utløpe uten oppsigelse før leieretten har vart , b)framleier, c)leier av bolig som nevnt i husleieloven §§ 11–1, 11–2 og 11–3 fjerde og femte ledd, d)leier av bolig som inngår i en samleseksjon og e)leier av vaktmesterbolig som er fellesareal. Kjøperetten kan ikke frafalles før seksjoneringsbegjæringen er tinglyst. Kjøperetten gjelder ikke ved reseksjonering etter §§ 12 og 13. Kjøperetten gjelder likevel ved tinglysing av begjæring om reseksjo- nering som innebærer oppdeling av en samleseksjon for boliger til enkeltseksjoner og ved omgjøring av en vaktmesterbolig som tidligere har vært fellesareal til egen seksjon. Kjøperetten gjelder heller ikke ved seksjonering av en leiegård i forbindelse med bruk av forkjøpsrett etter lov 29. nr. 34 om forkjøpsrett til leiegårder § 3 eller i forbindelse med at et flertall av beboerne har ervervet eiendommen, hvis leieren har hatt rett til eller fått tilbud om å delta som erverver. Kjøperetten gjelder heller ikke ved omdanning av borettslag eller boligaksjeselskaper (jf. lov om borettslag § 1 første ledd annet punktum). Lovbestemt eller avtalt løsningsrett kan ikke brukes ved salg til leier med kjøperett etter kapitlet her. Bestemmelsene i kapitlet her gjelder ikke for fritidsboliger. Endret ved lov nr. 17 (i kraft iflg. Eieren av eiendommen skal snarest mulig etter tinglysing av seksjone- ringsbegjæringen sette fram skriftlig tilbud om kjøp overfor alle leiere med kjøperett. Tilbudet skal inneholde: a)bindende forslag til kjøpesum og b)opplysning om leierens rettigheter og plikter etter kapitlet her. Leieren har krav på å få kjøpe seksjonen til en kjøpesum som svarer til fire femtedeler av seksjonens salgsverdi etter at det er gjort fradrag for den del av verdien som skyldes forbedringer og innsats fra leieren eller tidligere leiere etter samme leieavtale. Det skal gjøres fradrag for hef- telser som leieren må overta, og som ikke er pengeheftelser. Leieren kan kreve at verdsettelse skal foretas av en takstnemnd med tre medlemmer som oppnevnes av tingretten. For takstnemnda gjelder bestemmelsene i domstolloven §§ 106 og 108 så langt de passer. Takstnemnda skal legge til grunn verdiforholdene på tidspunktet for verdsettelsen. Hver av partene kan sette fram krav om ny takstnemnd innen fjorten dager etter at verdsettelsen etter annet ledd ble meddelt parten. Retten skal ta kravet til følge hvis verdsettelsen: a)bygger på uforsvarlig saksbehandling eller uriktig oppfatning av faktiske omstendigheter, og dette må antas å ha påvirket verdsettel- sen i vesentlig grad, eller b)verdsettelsen er åpenbart uriktig. Retten fastsetter godtgjørelsen for medlemmene av takstnemnda. Retten kan bestemme at den som krever takstnemnd etter annet eller tredje ledd, skal betale inn et beløp til sikkerhet for godtgjørelsen. Når verdsettelsen er endelig, skal retten ta avgjørelse om kostnadsansvaret. Eieren skal bære kostnadene hvis den endelige verdsettelsen er lavere enn eierens tilbud til leieren, skal leieren bære kostnadene. Rettens avgjørelser etter tredje og fjerde ledd er kjennelser og kan påkjæres etter tvistemålslovens regler. Kjøpesummen forfaller til betaling en måned etter at kjøperetten er gjort gjeldende og eventuell verdsettelse av takstnemnd er endelig. Den del av kjøpesummen som svarer til pengeheftelser som hviler på sek- sjonen, forfaller likevel først når heftelsene er innfridd, om ikke parte- ne avtaler at kjøpesummen skal gjøres opp ved at kjøper overtar heftel- sene. Kjøperen plikter bare å betale kjøpesummen mot tinglysingsklart skjøte på seksjonen. Kjøperen har krav på skjøte mot betaling av kjøpe- summen med fradrag av pengeheftelser som hviler på seksjonen. Over- stiger heftelsene kjøpesummen, kan leieren kreve skjøte straks. Endret ved lov 14 des 2001 nr. 98 (i kraft iflg.res.14 des 2001 nr. Kjøperetten faller bort hvis den ikke blir gjort gjeldende innen en frist som utløper tre måneder etter at skriftlig tilbud etter § 15 er mottatt av leieren, og det ikke innen fristen er satt fram krav om takstnemnd etter § 16. Er det satt fram krav om takstnemnd, kan kjøperetten gjøres gjel- dende inntil én måned etter at endelig verdsettelse er meddelt leieren, eller inntil én måned etter at et krav om ny takstnemnd er rettskraftig forkastet. Kjøperetten har vern mot eierens kreditorer uten tinglysing. Overfor avtaleerverv i god tro har kjøperetten vern uten tinglysing så lenge leieren innehar bruksenheten. Leier som ikke kjøper seksjon Leier som ikke kjøper seksjon i eiendommen, beholder sine rettigheter etter leieavtalen. Bytterett etter lov 16. nr. 6 om husleie § 32a faller likevel bort ved første overdragelse av seksjonen etter seksjo- neringen. Forholdet mellom sameierne. Den enkelte sameier har enerett til bruk av sin bruksenhet og rett til å nytte fellesarealer til det de er beregnet eller vanlig brukt til, og til annet som er i samsvar med tiden og forholdene. Bruken av bruksenheten og fellesarealene må ikke på en urimelig eller unødvendig måte være til skade eller ulempe for andre sameiere. Bruksenheten kan bare nyttes i samsvar med formålet, jf. § 6 sjette ledd. Endring av bruken fra boligformål til annet formål eller omvendt må ikke foretas uten reseksjonering etter § 13 annet ledd. Med tilslutning fra de sameiere det gjelder, kan det i vedtektene gis nærmere bestemmelser om bruken av næringsseksjoner. I vedtektene kan det gis bestemmelser om midlertidig enerett for en eller flere sameiere til bruk av bestemte deler av fellesarealene og om vilkårene for slik enerett. Begrensningen i § 6 annet ledd tredje punk- tum gjelder tilsvarende. Sameiermøtet kan fastsette vanlige ordensregler for eiendommen. Selv om det er vedtatt forbud mot dyrehold i seksjonssameiet, kan bru- ker av seksjonen holde dyr dersom gode grunner taler for det, og dyre- holdet ikke er til ulempe for de øvrige brukere av eiendommen. Den enkelte sameier skal holde bruksenheten forsvarlig ved like slik at det ikke oppstår skade eller ulempe for de andre sameierne. Fellesarealer skal holdes forsvarlig ved like. Med tilslutning fra de sameiere det gjelder, kan det i vedtektene fastsettes at eierne av be- stemte seksjoner skal ha plikt til å holde deler av fellesarealet ved like. Ledninger, rør og liknende nødvendige installasjoner kan føres gjen- nom bruksenheten hvis det ikke er til vesentlig ulempe for sameieren. Sameieren skal gi adgang til bruksenheten for nødvendig ettersyn og vedlikehold av installasjonene. En sameier kan med styrets godkjenning gjennomføre tiltak på fellesarealene som er nødvendige på grunn av sameierens eller hus- standsmedlemmenes funksjonshemming. Godkjenning kan ikke nektes uten saklig grunn. Den enkelte sameier rår som en eier over seksjonen. Med tilslutning fra de sameiere det gjelder, kan det i vedtektene gis bestemmelser som begrenser den rettslige rådigheten over seksjonen. Dersom det er bestemt at erverver av seksjon eller leier av bruksenhet skal godkjennes, kan godkjenning bare nektes dersom det foreligger saklig grunn. Ingen kan erverve mer enn to boligseksjoner, bortsett fra fritids- boliger, i sameiet. gjelder likevel ikke ved ekspropriasjon, arv, forskudd på arv eller tilfelle hvor kreditor erverver seksjoner for å redde sin fordring som er sikret med pant i seksjonen. Staten, fylkes- kommuner, kommuner samt selskaper og organisasjoner som eies eller kontrolleres av stat, fylkeskommune eller kommune og som har til formål å skaffe boliger, kan erverve flere seksjoner. Det samme gjelder institusjoner eller sammenslutninger med samfunnsnyttig formål som har til formål å skaffe boliger samt arbeidsgiver som skal leie ut sek- sjonene til sine ansatte. Selv om det er nedlagt forbud mot at juridiske personer kan erverve seksjoner, eller det er fastsatt en begrensing på hvor mange seksjoner noen kan eie, kan følgende juridiske personer til sammen erverve inntil 10 prosent, men likevel minst én seksjon, i eierseksjonssameier som består av fem eller flere seksjoner: a)staten, b)fylkeskommuner, c)kommuner, d)selskaper som har til formål å skaffe boliger og som ledes og kon- trolleres av staten, en fylkeskommune eller kommune, og e)stiftelser som har til formål å skaffe boliger og som er opprettet av staten, en fylkeskommune eller kommune. Hvis et eierseksjonssameie består av flere adskilte bygninger, skal ad- gangen til å erverve til sammen inntil 10 prosent eller minst én seksjon bare gjelde og regnes ut fra de bygninger som har fem eller flere sek- sjoner. Den som bruker kjøperett etter kapittel III, er ikke bundet av ved- tektsbestemmelser som nevnt i annet ledd, dersom bestemmelsene er gitt før seksjonen er overtatt. Endret ved lov nr. 68 (i kraft iflg. Fordeling av felleskostnader og fellesinntekter Kostnader med eiendommen som ikke knytter seg til den enkelte bruks- enhet, skal fordeles mellom sameierne etter sameiebrøken med mindre særlige grunner taler for å fordele kostnadene etter nytten for den en- kelte bruksenhet eller etter forbruk. Med tilslutning fra de sameiere det gjelder, kan det i vedtektene fastsettes en annen fordeling enn nevnt i første ledd. Den enkelte sameier skal betale akontobeløp fastsatt av sameierne på sameiermøtet eller av styret til dekning av sin andel av felleskost- . Akontobeløpet kan også dekke avsetning av midler til frem- tidig vedlikehold, påkostninger eller andre fellestiltak på eiendommen, dersom sameiermøtet har vedtatt slik avsetning.