sou · GQB311d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Beredningen har under arbetet med att identifiera de mest angelägna insatserna inventerat ett stort antal åtgärder som bl.a. regionala och lokala aktörer bedömt vara viktiga. Det finns därutöver ett antal ytterligare åtgärder som kommer att bli föremål för vidare över- väganden inom ramen för den infrastrukturplanerings- process som inleds i början av detta år. – utom – skall beredningen enligt rege- ringens direktiv endast behandla åtgärder som berör transporterna mellan och övriga Mälar- dalen, övriga landet och internationellt. Nedan kommenteras objekten och de fullständiga förslagen återfinns rangordnade i tabell 1 a – d. Rang- ordningen har skett dels i en grupp för och i en för övriga län i tillsammans, dels i grupper för järnvägar, kollektivtrafik, vägar och övrigt. Efter tabell 1 a–d redovisas också infrastruk- turförslagen på kartor samt i bilaga 5. Insatser som bedöms kunna ge långsiktigt positiva strukturella effekter i är dels sådana som ökar tillgängligheten över Saltsjö–Mälar- snittet, dels sådana som förbättrar tillgängligheten till regionkärnan och yttre kärnor. N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Åtgärder i närtid (2002–2004) Beredningen förordar att följande investeringar på- börjas i närtid när det gäller järnvägar: kapacitetsför- stärkning vid , förbättring av signalsystem –, kapacitetsförstärkning hamn–SödertäljeC,utbyggnadavtågvägarStockholm C–, kapacitetsförstärkning – samt plattformsförlängning på pendel- tågsstationer. Stockholmsberedningen har uppdragit åt att skyndsamt belysa förutsättningarna för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägsnätet i cen- trala som kan genomföras i avvaktan på att en pendeltågstunnel är färdigbyggd. Vad gäller vägar förordas utbyggnad av Lövstalund– Moraberg, Norrortsleden, E18 – , –samt Södertörnsleden. Beredningen konstaterar att dessa objekt kommit långt i planeringen och kan starta när planerna vunnit laga kraft. Beredningen finner ingen anledning att ytterligare bereda dessa objekt. Förslag till åtgärder (2004–2015) Den mest betydelsefulla järnvägsinvesteringen, även i jämförelse med ovannämnda åtgärder i närtid, är en pendeltågstunnel under för att utveckla fjärr- och regionaltågstrafiken och den regio- nala pendeltågstrafiken. kommer att presentera den utförda alternativprövningen för detta objekt. Yttre Tvärleden, bl.a. en utökad vägkapa- citet mellan norra och södra , är en av de mest betydelsefulla väginvesteringarna för att knyta samman norra och södra del bättre och för att understödja utvecklingen av en fler- kärnig region, vilket också långsiktigt kan leda till effektivare utnyttjande av naturresurser och energi. En fullständig Yttre Tvärled skulle också förbättra tillgängligheten till regionens flygplatser och hamnar och därigenom underlätta näringslivets transporter i hela . Vad gäller den del som omfattar Förbifart har påbörjat alternativprövningen. Härutöver behövs förstärkningar av de radiella förbindelserna mot regioncentrum (både på väg- och spårsidan) genom utbyggnad av Flemings- berg–Vårsta och –kom- mungräns, sex körfält på de större infarterna (E18 –Arninge, E4 –, E4 –, E18 –Hjul- sta), –Tritonkopplingen–Huvudsta- leden i tunnel, på sträckan – , pendeltågsgren till Arninge samt tunnelbana tillBarkarbyochNacka(elleralternativspårförbindelse till ). För att nyttiggöra investeringarna i nya järnvägs- spår krävs även följdinvesteringar i form av plattforms- anpassningar, nya pendeltåg och depåer. Upprustning och förnyelse av kollektivtrafiken, bl.a. nya pendel- tåg, tillhör en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra framkomlighet och miljö i regionen. För att avlasta bör och därefter en östlig länk byggas så att en komplett ringled åstadkommes. I fråga om denna öst- liga länk är det viktigt att kan på- börja planeringen. Innerstadens dominerande ställning i som arbetsplatsområde för- väntas minska till förmån för övriga delar av region- kärnan. Förändringen ökar kraven på kollektivtrafik- nätets täckning i hela regionkärnan. bör därför förlängas från till och få anslutning till en till tvärspårväg konverterad Saltsjöbana. Den bör också förlängas från till med en gren till /– Ropsten och med en gren till –Nord. är det möjligt att integrera i samma system. skulle kunna slutas till en ring genom en ny förbindelse mellan Ropsten och Vidare bör tunnelbanan förlängas från till och en ny tunnel- banelinje eller annan alternativ spårförbindelse över- vägas från via till /. På så sätt kan ett trafiksystem skapas som är väl anpassat för framtidens mer differentierade pendlingsmönster. Dessa investeringar skulle ytterligare förstärka sam- banden över Saltsjö–Mälarsnittet, ge ett effektivare nyttjande av det inre transportsystemet och påtagligt förbättra kontaktmöjligheterna mellan de norra och östra regiondelarna. För att nyttiggöra investeringarna i nya tunnelbane- och spårvägslinjer krävs även följd- investeringar i form av nya spårvagnar och tunnel- banevagnar. Yttre tvärbanor förstärker tillgängligheten på tvä- ren i ytterområdet för kollektivtrafikanter. De bidrar till att stärka tillgängligheten till de yttre kärnorna. De ökar också tillgängligheten till stationer för regio- naltåg och fjärrtåg inklusive tågtrafik till . Det innebär att yttre tvärbanor underlättar resande mellan målpunkter i ytterområden och andra delar av . Beredningen anser att ett yttre tvärbanesystem i den södra regiondelen omfat- tande viktiga regionala målpunkter och omstignings- möjligheter som , , och bör utredas närmare. En omdrag- ning av till Arninge bör ske. En utbygg- nad av det regionala stombusslinjenätet är också angelägen. Det behövs dessutom utbyggnader i vägnätet för att förbättra tillgängligheten till hamnarna i och från och övriga Mälar- dalen. De mest angelägna investeringarna därvidlag är förbättringsåtgärder på Lövstalund– samt C-länsgräns––Rösa. Infrastruktursatsningar i anslutning till är viktiga , men beredningen kan inte nu ta ställning till vilka åtgärder som behövs eftersom det pågår ett utredningsarbete om detta. föreslår därför att medel reserveras för infrastruktur- satsningar kring i avvaktan på att utrednings- arbetet slutförs. Dock vill beredningen redan nu framhålla att möjlighet till en framtida pendeltågs- anslutning av flygplatsen bör ingå i de kommande förslagen liksom förslag om godstransporter på järn- väg till samt vägförbindelse mellan och E18. N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Synpunkter med anledning av andra viktiga infrastruktursatsningar Beredningen kan härutöver konstatera att det finns ytterligare ett antal viktiga infrastrukturåtgärder i som är nödvändiga för att för- bättra transportsystemet. En kapacitetsökning på Klara- strandsleden bör övervägas. Vidare kan nämnas E4 –, E18 Rosenkälla–Söderhall, Lommarleden/förbifart , Skuru- bron, Rotebroleden, Grana– Hammarby och /bro över järnväg. Därtill kan nämnas nya stationer för tåg- trafiken såsom Nord, Väst, , Tvärspårväg –C och Värtan- banan. En nedgrävning av bör övervägas. Dessa åtgärder kommer att bli föremål för vidare över- väganden inom ramen för den infrastrukturplanering som inleds i början av detta år för länstrafikanlägg- ningar, järnvägar och riksvägar samt i den kommunala planeringen. Insatser som långsiktigt medverkar till att förbättra till- gängligheten och stödja en fortsatt positiv utveckling i är dels sådana som förbättrar kontakten mellan och övriga , dels såda- na som knyter samman orterna i med varandra och övriga landet. Beredningen har utifrån direktiven i första hand behandlat och lämnat förslag till åtgärder som syftar till att förbättra kontakten mel- lan och övriga . Åtgärder i närtid (2002–2004) Beredningen förordar att följande järnvägsinveste- ringar påbörjas i närtid: utbyggnad –Svart- bäcken, bangård som byggnad/resecentrum i , nya regionaltågsstationer i och för att fullfölja planerna på en utbyggd regionaltågs- trafik utefter västra stambanan. I fråga om vägar bör E4 –Mehedeby, E18 Sagån–, del av och E18 Lekhyttan–Adolfsberg startas i närtid. Beredningen konstaterar att dessa objekt kom- mit långt i planeringen och kan starta när planerna vunnit laga kraft. Beredningen konstaterar att bland angelägna väginvesteringar som startar i närtid åter- finns E20 Förbifart . Beredningen finner ingen anledning att ytterligare bereda dessa objekt. Förslag till åtgärder (2004– 2015) För att underlätta tillgängligheten mellan och andra orter i bedömer beredningen att de sammanbindande stråken i väg- och bannätet behöver förbättras. Det gäller E18 och norr om , E20 och söder om samt . Under planerings- perioden förordas utbyggnad av Västjädra– , –Västjädra, E18 –Sagån, E20 Gräsnäs–Reutersberg/ , E18 –Västjädra, E20 –, –, Ostkustbanan vid och ––Norr- . Vidare vill beredningen framhålla behovet av en spårutbyggnad i ny sträckning mellan och . För att knyta samman orterna i med varandra och övriga landet vill beredningen i första hand framhålla en nord–sydlig väg () utan- för som har betydelse bl.a. för godstrafiken. En förbifart utanför skulle sannolikt få mer trafik än de flesta andra förbifarter i . Merparten av utbyggnaden av kan ske . bör en järnvägsutbyggnad till dubbel- spår vara aktuell även fullt ut på sträckorna Söder- tälje–och –. Synpunkter med anledning av övriga viktiga infrastruktursatsningar Beredningen kan konstatera att det bland övriga fram- förda förslag, inom ramen för regeringens direktiv till Stockholmsberedningen, finns ytterligare ett antal åtgärder som behöver genomföras för att åstadkom- ma erforderliga förbättringar av transportsystemet i . Härvid kan nämnas E18 – Lekhyttan. Dessa åtgärder kommer att bli föremål för vidare överväganden inom ramen för den infrastruk- turplanering som inleds i början av detta år för läns- trafikanläggningar, järnvägar och riksvägar. 2.2.3 Infrastrukturinsatser för att minska miljöpåverkan och olycksrisker Insatser för att minska trafikens miljöpåverkan och olycksrisker kan dels avse investeringar i befintligt nät, dels investeringar i förbifarter, tunnlar etc. Bered- ningen lämnar nu sådana förslag till åtgärder. Beredningen kan emellertid konstatera att det finns ytterligare ett antal som sannolikt behöver genom- föras för att åstadkomma erforderliga förbättringar av transportsystemet, exempelvis tunnelförläggning av delar av och /Örbyleden, planskilda korsningar mellan och läns- väg 268 vid samt förbifarter vid , , , , , , Sala m.fl. tätorter. Härtill kommer ytterligare åtgärder för att för- bättra det befintliga systemets miljöanpassning och säkerhet. Beredningen vill särskilt framhålla upp- rustning av gatumiljöer och inrättande av bostads- zoner, byggande av regionala trafikseparerade cykel- stråk, åtgärder för ökad trafiksäkerhet på anslutande gång- och cykelvägnät vid hållplatser och viktiga lokala målpunkter samt olika typer av bullerskydds- åtgärder. I avsnitt 2.3 utvecklas närmare berednin- gens syn på åtgärder för att förbättra det befintliga systemets effektivitet, miljöanpassning och säkerhet. N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A 2.2.4 Åtgärder i prioritetsordning i tabellform I det följande redovisas i tabellform investeringar i infrastruktur och rullande materiel i prioritetsordning som föreslås –2015. Dessa har beskrivits i avsnitten 2.2.1 och 2.2.2. Priorite- ringen har skett efter angelägenhetsgrad samt med viss hänsyn tagen till planeringsläge och beslutsläge. Förslagen till objekt har tagits fram i samråd med Regionerna och , , Lokal- trafik AB, och efter Järnvägsobjekt, Tabell 1a kontakter och synpunkter från länsstyrelserna i Mälar- dalen, kommunerna i och från många organisationer. De föreslagna åtgärderna har under- hand förankrats med länsstyrelserna i och med kommunerna i genom KSL (). Objekten finns enligt angiven numrering inlagda på kartor på sidorna efteråt och beskrivna i bilaga 5 Objektsbeskrivningar för infrastruktur och rullande materiel m.m.. Den beräknade kostnaden är angiven i (Mkr) prisnivå om inte annat anges. /objekt/insats för att uppnå optimal arbetande och gods) *Se kapitel 2.2.1 Järnvägsobjekt, Tabell 1a fortsättning Övriga 2002–2015 (2030) Ökad till gänglighet. N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Kollektivtrafikobjekt, Tabell 1b () – – *Beroende av utbyggnad av bostadsområden. Objekten bör samplaneras och byggas i samband med tillkommande bostads/utbyggnadsområden, varför ordningen på genomförandet av objekten kan komma att ändras. **Alternativ spårutbyggnad bör belysas. Vägobjekt, Tabell 1c till hamnen i Nynäs- ingående i Yttre tvär- länken ej påbörjad, Ny väg i tunnel till alternativ fordras. (Vårsta och ) I övrigt är plane- Fortsättning på nästa sida N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A Vägobjekt, Tabell 1c fortsättning Ny väg i tunnel ny bro och tunnel E4/E20 – 6 körfält (samt ny Vägobjekt, Tabell 1c fortsättning Övriga 2002–2004 minskar med ca 4 för utsläpp av farligt Rv 55 Del av (-2006) Övriga 2004–2015 Breddning av bef. Breddning av bef. E18-E4 (lv 263 m.fl.) Breddning av bef. N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A N E R U T K U R T S A R F N I I R A G N I R E T S E V N I A N G Ä L E G N A (/år) och ersättning av de R E D R Ä G T Å A G I R V Ö Beredningen redovisar i avsnitt 2.1 en långsiktig ut- vecklingsstrategi för att åstadkomma en långsiktigt effektiv och hållbar transportförsörjning för medborgar- na och näringslivet i –som baseras på en kombination av olika typer av insatser. Beredningen lämnar utifrån denna utvecklingsstrategi konkreta förslag till åtgärder som bedöms som an- gelägna. I avsnitt 2.2 redovisas förslag som omfattar infrastruktur- och fordonsinvesteringar. Här redovisas åtgärder för att förbättra, det befintliga och det fram- tida, transportsystemets effektivitet, miljöanpassning och säkerhet. Det är angeläget även att avsätta resur- ser för genomförande av denna typ av åtgärder. Exempel på olika åtgärder beskrivs närmare i bilaga 5. 2.3.1 Åtgärder för att öka tillgängligheten till transportsystemet Godsterminaler för samordning mellan trafikslagen Nya terminalområden för godstrafiken behövs både i norra och södra regionhalvorna. En ny kombiterminal i norr kan minska godstrafikens sårbarhet och delvis minska effekterna av den bristande kapaciteten i Saltsjö-Mälarsnittet samt därmed minska miljöbelast- Vid finns behov av åtgärder för att på ett bättre sätt hantera överföring av högvärdigt gods mellan flyg och järnväg. Förutsättningarna att ta emot och hantera gods i trailers och containrar bör byggas ut vid hamnarna i , och Söder- tälje. Anslutningarna av vägar och järnvägar till dessa hamnar och även aktuella flygfält bör utvecklas i detta syfte. I den fysiska planeringen på regional och kom- munal nivå bör tillgången på lämpliga markområden för terminalverksamhet och goda förbindelser till och från terminalområdena säkras. Lokalisering av terminal- områden bör ske i samverkan mellan staten, kommu- nerna och näringslivet. En attraktiv kollektivtrafik måste ha bytespunkter som är funktionella och också väl anpassade för alla. En upprustning av bytespunkterna kan ske bland annat genom att informationssystem och service förbättras. Bra infartsparkeringar gör bytespunkterna attrak- tiva. Att använda bil som anslutning till tåg är ett resurs- effektivt och lämpligt komplement i områden där ett tillräckligt utbud av lokal kollektivtrafik inte kan upp- rätthållas. Infartsparkeringarna bör vara belägna i nära R E D R Ä G T Å A G I R V Ö anslutning till frekvent kollektivtrafik så att snabba och bekväma omstigningar kan ske. Skyltar längs större infartsleder bör informera om möjligheten att infarts- parkera och kan exempelvis ge uppgifter om nästa av- gång och restid med olika färdmedel. Detta är insat- ser som kan underlätta trafikantens beslut att välja kol- lektivtrafik. Väl fungerande cykelparkeringar bör också byggas ut vid stationer och större hållplatser. Bytespunkterna kräver ofta attraktiva markområ- den. Planeringen av dessa bör ske i samverkan mellan kommuner, markägare, kollektivtrafikhuvudmän samt väg- och banhållare. bör leda en regional samverkan för att vidareutveckla bytespunkterna i –. Arbetet bör i ett första steg leda till regionala åtgärdsprogram som kan han- teras i den kommande infrastrukturplaneringen. Förbättra trygghet och framkomlighet för oskyddade trafikanter Förbättringar av gång- och cykelvägar är viktiga för att förbättra tillgängligheten, trafiksäkerheten men också kollektivtrafikens konkurrenskraft. Andelen resor som utförs med cykel i Stockholms- regionen är lägre än i många andra tätorter i landet. Ett regionalt sammanhängande cykelvägnät behöver tillskapas om cykeln skall vara ett attraktivt alternativ. Fler trafiksäkra, trygga och miljömässigt fördelaktiga cykelstråk behöver skapas. Utbyggnaden av gång- och cykelvägar är ett ansvar för respektive väghållare. Staten lämnar under vissa förutsättningar bidrag till kommunala anläggningar. kan också investera i regionala cykelvägnät längs de statliga vägarna. 2.3.2 Åtgärder för en effektiv och trafiksäker vägtrafik Minska riskerna för trafikolyckor och deras konsekvenser Syftet är att bidra till att nollvisionen kan uppnås vil- ket är mycket angeläget så att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Insatser för att minska trafikens olycksrisker kan avse investeringar i befintligt vägnät och investeringar i förbifarter etc. som beredningen föreslår. Ytterligare åtgärder behövs dock, exempelvis upprustning av gatu- miljöer, inrättande av bostadszoner, byggande av regi- onala trafikseparerade cykelstråk samt åtgärder för ökad trafiksäkerhet på anslutande gång- och cykelväg- nät vid hållplatser och viktiga lokala målpunkter. Väg- verket har upprättat ett program för riktade trafik- säkerhetsåtgärder. Exempel på åtgärder är mitträcken, säkra sidoområden, ombyggnad av korsningar och för- bättringar för oskyddade trafikanter. Förbättra trafiksignaler och utformning av korsningar Tekniken inom trafiksignalområdet går snabbt framåt. Modernisering av äldre anläggningar är normalt ofta samhällsekonomiskt effektiva. Sådana investeringar kan ge ökad kapacitet samt minskade väntetider, olycksrisker och utsläpp. Trafiksystemet måste utfor- mas så trafiksäkert som möjligt. En väl avvägd hastighet för varje trafiksituation Anpassad hastighet kan bidra till att påtagligt förbättra trafiksäkerheten och minska miljöpåverkan. En stor del av trafikolyckorna i stadsmiljö beror på bristande respekt för hastighetsbegränsningar och trafikregler. Kommunerna har möjlighet att sänka hastigheten /h av trafiksäkerhetsskäl i miljöer med många oskyddade trafikanter. Stärk förutsättningarna för ett smart resande Bland exempel på smart resande kan nämnas system för samåkning, bil-pooler samt rådgivning som vänder sig både till företag och enskilda. Detta ingår i det som kallas . 2.3.3 Åtgärder för en attraktiv och effektiv kollektivtrafik Det är viktigt att det är lätt att hitta kollektivtrafikens olika linjer och att det är lätt att informera sig om när den går. För att kollektivtrafiken skall vara attraktiv är det nödvändigt att den går . Om störningar inträf- far är det viktigt att bli informerad om detta på stationer och hållplatser, i kollektivtrafikens for- don samt även via t.ex. radio. Trafikhuvudmännen i har tillsammans med andra intressenter utarbetat en gemensam standard för moderna biljettsystem. Ett modernt biljettsystem innebär en bekvämare hantering för kunden. Den gemensamma standarden kommer dessutom att inne- bära att resandet över länsgränserna kan underlättas genom samordning. Detta skulle kunna vara en upp- gift för . Prioritet för bussar i gaturummet Restiden är en av de viktigaste faktorerna för valet av färdmedel. Att öka framkomligheten för bussarna i gaturummet genom prioritet i trafiksignaler och med busskörfält är effektiva åtgärder i syfte att förbättra och öka resandet med kollektivtrafiken. Förutom att restiden minskar kan turutbudet öka eftersom varje buss hinner utföra fler turer jämfört med när bussen har en låg hastighet i köer. 2.3.4 Åtgärder för att minska trafikens miljöpåverkan Riktade åtgärder i infrastruktur och fordon är viktiga Åtgärder för att stimulera effektivare utnyttjande av transportsystemet och en mer miljöanpassad trans- portefterfrågan är viktiga. Graden av miljöpåverkan från trafiken är beroende av mängden trafik. Förutom åtgärder för att minska trafikens omfattning, kan åtgärder på fordon och i infrastruktur vara viktiga för att minska trafikens miljöpåverkan. Det kan gälla inves- teringar i förbifarter, avlastande leder, tunnlar etc. Åtgärder bör också vidtas för att förbättra äldre mil- jöstörande anläggningar och befintligt nät och för att undvika oönskad trafik på lokalgatunätet. Att minska risker vid transporter av farligt gods är angeläget. Miljö- och trafiksäkerhetshänsyn skall tas vid utformningen av nya anläggningar. Stort hänsyns- tagande behövs vid lokalisering och utformning av nya trafikanläggningar för att också undvika oönskade bar- riäreffekter, buller och andra störningar – speciellt i områden med särskilt stora natur- och kulturvärden. Där tunnlar är nödvändiga för genomförandet bör de merkostnader som uppkommer betraktas som miljö- kostnader. av de bostäder som är buller- störda i landet finns i (). Buller- situationen kan i många fall förbättras genom åtgärder såsom bullerskärmar, utbyte av fönster eller fasadiso- lering. I andra fall kan avlastning av gatunät eller ny struktur på bebyggelsen vara nödvändiga åtgärder. Åtgärdsprogram har upprättats för befintliga bul- lerstörningar längs de statliga väg- och bannäten. Bullerproblemen från kommunala vägar har inte åt- gärdats i samma omfattning som från statliga vägar. Det är angeläget att kommunerna påskyndar sina åtgärdsprogram. R E D R Ä G T Å A G I R V Ö R E D R Ä G T Å A G I R V Ö Enligt de fastställda miljökvalitetsnormerna kommer gränsvärden för kvävedioxid inte att få överskridas . Storstadens luft har på vissa ställen redan så höga föroreningshalter att det kommer att krävas kraftfulla åtgärder för att klara denna luftkvalitet. Överskridan- den kommer sannolikt att finnas främst i och på de stora infarterna till . Vägtrafiken bidrar med av de totala utsläppen av kvävedioxid i . Halten av föroreningar beror på flera faktorer, exem- pelvis trafikvolymen, bilparkens ålder, körrytm och andelen tung trafik. Den tunga trafiken svarar för när- mare hälften av vägtrafikens kväveoxidutsläpp trots att den endast står för av trafikarbetet. Den tunga trafiken står även för en stor andel av par- tikelutsläppet. Mot denna bakgrund har i län bland annat i uppdrag att till lämna förslag till åtgärdsprogram för att minska hal- terna av kvävedioxid enligt miljökvalitetsnormerna. Programmet skall tas fram i samråd med bl.a. Stock- holmsberedningen. Åtgärderna för att minska luftföroreningarna skall enligt bekostas av ansvariga verksamhets- utövare. Minskade utsläpp från fordonen Vägtrafiken står för en betydande andel av flera luft- föroreningar. Möjligheten att införa ny teknik och minska utsläppen totalt sett är störst i storstadsområ- dena. Utvecklingen mot ökad användning av alterna- tiva fordon och bränslen samt ren teknologi bör dri- vas på. De alternativ till bensin och diesel som har utnyttjats har haft begränsat genomslag. Teknikupp- handlingarna som letts av har dock skapat realistiska alternativ för exempelvis etanol- drivna fordon. Även SL arbetar aktivt för att kunna använda miljövänligare teknik i bussarna.