sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Kommitténs förslag att stödja minoritets- och invandrarspråken i och i synnerhet tillgången till medier på dessa språk innebär att N ungdomspolitiska insatser bör vidtas inom språkområdet (Ungdomsstyrel- sen bör ges medel för att stödja ungdomars eget skapande på minoritets- och invandrarspråk), N minoriteternas språkliga kulturarv bör bevaras, N folkbildningens betydelse för minoriteterna bör betonas, N behovet av stöd till tidskrifter på minoritetsspråk skall undersökas, N utbudet av radio- och TV-program på minoritetsspråk bör ökas, N utbud av radio och TV på invandrarspråk bör ökas, N närradio och lokal-TV för nationella minoriteter och invandrare skall ges statligt stöd. Detta avsnitt har engagerat många av remissinstanserna. Flera av dem har kommenterat enbart kommitténs förslag att klarlägga teckenspråkets ställning. Alla som lämnat synpunkter om teckenspråket är positiva till detta förslag och de flesta menar dessutom att teckenspråket bör erhålla status som nationellt minoritetsspråk. Därutöver gäller de flesta positiva kommentarerna förslaget att öka utbudet av radio- och TV-program på dels minoritetsspråk, dels invandrar- språk. Även förslaget om uppdrag får stor uppmärksamhet och uppskattning. ser själv inga problem med förslaget. Ingen avstyrker något av kommitténs förslag, men ett stort antal lämnar egna synpunkter som går utanför kommitténs resonemang. Flera av dessa synpunkter kommer från representanter för de nationella minoritetsspråken och gäller specifika stödinsatser för respektive språk. Vidare påpekar att det behövs en utredning även av punktskriftens ställning i . föreslår en satsning på tvåspråkiga skolor med internationella förebilder för att främja modersmålsundervisningen. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , , , , , , , , , Talboks- och , , , , och , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , kommun, i , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , Judiska centralrådet i , , , , , kommenterar utredningens förslag att ge myndigheten medel för ungdomars eget skapande på invandrarspråk och de nationella minoritets- språken. anser att detta ligger i linje med myndighetens uppdrag att understödja ungas egen organisering och deras inflytande. Myndigheten menar att man inom ramen för detta uppdrag skulle kunna fördela bidrag till organisationer som vill göra insatser på språkområdet. tillstyrker utredningens förslag angående teckenspråket. Därutöver föreslår att teckenspråkets ställning skall stärkas i riktning mot att det får samma status, skydd och rättigheter som minoritetsspråken. Status som minoritetsspråk ger bland annat laglig rätt till förskoleverksamhet och äldreom- sorg på det egna språket. Rätten till äldreomsorg på det egna språket skulle ha mycket stor betydelse för att ge äldre döva och dövblinda vård och omsorg på samma villkor som andra. Om målsättningarna i regeringens handlingsplan för handikappolitiken skall kunna uppnås med full delaktighet i samhället för döva och dövblinda är det nödvändigt att teckenspråkets ställning ses över. Även anser att det bör prövas om teckenspråket kan ges en ställning motsvarande de nuvarande minoritetsspråkens. är positivt till förslaget att förbättra förutsättningarna för tecken- språkets situation genom att tillsätta en utredning som får uppdraget att klarlägga teckenspråkets ställning i samhället. anser att förslaget om att undersöka behovet av stöd till tidskrifter på minoritetsspråk är bra, men vill understryka vikten av att den representation som undersökningen ska göras i samarbete med, är bred och att både centrala riksorganisationer och befintliga är företrädda. Vidare bör formerna för ett eventuellt stöd diskuteras. Från minoritetsperspektiv är det en fördel om stöd till tidskrifter på minoritetsspråk behandlas som en separat stödform eftersom handläggningen kräver kompetens i minoritetskulturer. Centrum välkomnar varmt förslaget att de nationella minoritetsspråken ska ges ökat utrymme i radio och TV. Befintliga program bör garanteras fortsatt verksamhet och det bör även garanteras att utrymmet inte minskas. Förslaget att i sin verksamhet tydligare bör uppmärksamma nationella minoritetsspråk bör kompletteras med en redan omfattande nätverks- och dokumentationsverksamhet kring nationella minoritetsspråk och -kulturer som utförs av vid . Angående textning av TV-program påpekar att för samer är textning på samiska av svenska TV-program mindre viktigt än egenproducerade samiska program. Detsamma gäller för den tvåspråkiga eller redan dominant svensktalande tornedalska och sverigefinska befolkningen. Centrum stödjer även förslaget om teckenspråket och anser att tecken- språket bör erkännas som ett minoritetsspråk i . stödjer utredningens bedömningar och förslag, men konstaterar att utredningen angående minoritetsspråken begränsar sig till förslag till åtgärder för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk. Samtinget vill uppmärksamma en rad andra områden där insatser skulle behövas. Det är en grundläggande mänsklig rättighet att få lära sig läsa och skriva sitt modersmål. För att stärka språkets ställning i samhället behöver samerna få en grundläggande undervisning, alfabetisering, i sitt språk. Studiestödet skall vara en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för statens minoritetsspråkpolitik nås. anser att studiestöd för vuxna skall avsättas för studier i samiska som modersmål. En viktig förutsättning för minoritetsspråken är att det är möjligt att använda det samiska språket i officiella sammanhang. Lagarna om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och dom- stolar motsvarar den tredje åtagandenivån i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. De högsta åtagandenivåerna förutsätter att personalen vid myndigheter etc. behärskar samiska. tog inte in sådana bestämmelser i språklagen därför att det ansågs vara myndigheternas ansvar att avgöra vad som skall utgöra en merit vid anställning. I den undersökning som i gjort framkommer att de flesta myndigheter helt saknar personal med kunskaper i samiska. anser att minoritetsspråklagstiftningen bör förstärkas för att göra bl.a. det samiska språket till ett offentligt brukat språk. SWEBLUL samtycker till förslaget att utbudet av program på minoritetsspråk i media bör öka. Respektive minoritetsspråk bör beaktas utifrån språkens särskilda förutsättningar i det svenska samhället och internationellt. SWEBLUL anser att det är ett utmärkt förslag att ges medel att arbeta med ungdomar som associeras med minoritetsspråk och - kulturer. Anslag bör öronmärkas för att stimulera tillkomsten av projekt och idéer. Gärna projekt som söker samarbete över språk-, kultur- och nationsgränser. SWEBLUL föreslår att textning av svenska program till minoritetsspråk påbörjas. Utredningen hävdar att textning till svenska är det som behövs för att främja svenska, men man har inte beaktat det enkla faktum att man även främjar litteralitet på icke-samhällsbärande språk om vissa barn- och vuxenprogram på svenska textas till minoritetsspråk och de största invandrarspråken, som man främjar inlärning av svenska analogt med hur vi lär oss engelska via svensk- textade program på engelska. Textningen bör, med påföljande utvärdering) vara lik den som erbjuds för döva och som kan kopplas på av individen. SWEBLUL anser att det bör anställas fler individer med minoritetsbak- grund med så kallad språklig brytning till SVT, SR och andra offentliga institu- tioner så att toleransen för olika accenter, brytningar och dialekter/varieteter/ sociolekter ökar. stödjer helhjärtat förslaget om en översyn av teckenspråkets ställning. Med medel från drivs genom läns bibliotek Dövas resurs- bibliotek som ett tidsbegränsat projekt. anser att det finns behov av en sådan basresurs och anser att försöket bör permanentas. delar uppfattningen att ytterligare insatser utöver de redan gjorda behövs inom flera politikområden för att stödja de nationella minoriteter- nas kultur och språk. Rådet stödjer förslaget att bör ges medel för att stödja ungas användning av minoritetsspråk och förslaget om insatser för bevarande av minoriteternas muntliga kulturarv, som varit det kulturella uttryck de varit hänvisade till. instämmer i utredningens bedömning att tidskrifter, liksom övriga massmedia, på minoritetsspråk är av stor vikt, inte bara för språkbevarandet utan även för deltagandet i samhällslivet och utvecklingen av demokratin. Kultur- rådet medverkar gärna i den undersökning av behovet, som utredningen föreslår att skall få i uppdrag att genomföra. stödjer förslaget att i sin verksamhet ytterligare bör uppmärksamma samtliga fem minoritetsspråk, men under förutsättning att erforderliga personella och ekonomiska resurser tillförs . Att tvingas styra över resurser från arbetet med svenska språket till minoritetsspråken vore en olycklig nödlösning. Talboks- och stödjer kommitténs förslag om att tecken- språkets ställning skall klargöras. En liknande insats krävs för de gravt synskadades skriftsspråk, den braillska punktskriften. TPB menar att man bör klargöra om inte också punktskriften är att betrakta som ett eget språk. TPB har tagit på sig det nationella ansvaret för förvärv och produktioner av talböcker på invandrar- och minoritetsspråk, vilket dock inte finns inskrivet i myndighetens instruktion. TPB vill framhålla att om nuvarande upphovsrättsliga hinder undanröjs skulle beslutet om en gemensam standard för digitala talböcker – – kunna innebära ett ökat internationellt lånesam- arbete på talboksområdet. Det skulle bli ett betydligt billigare sätt att snabbt få fram de böcker läshandikappade personer med annat modersmål än svenska önskar läsa. TPB föreslår vidare att mer aktivt stödjer World Blind Union och i arbetet att få fram punktskriftnotation inom språk som skrivs med annat alfabete än det latinska. TPB föreslår att den statliga punktskriftsnämnden får i uppdrag att delta i ett sådant utvecklingsarbete. anser att bör ge teckenspråket rättslig ställning som minoritetsspråk. Teckenspråket är inte ett kompensatoriskt språk för funktionshindrade utan ett fullt utvecklat modersmål som vilket annat språk som helst. menar att klarläggandet av teckenspråkets ställning skall ske skyndsamt och att det ska leda till att teckenspråket erkänns som minoritetsspråk i . stödjer utredningens inställning att det är viktigt att utbudet av radio- och TV-program på invandrarspråken ska öka och instämmer i att det är viktigt att information om fortlöpande förmedlas i dessa kanaler. Textning på olika språk av svenska TV-program är ett annat sätt att främja integrationen. Däremot anser inte facköversättarföreningen att satellitsändningar med barnprogram är likvärdiga med barnprogram på invandrarspråk som produ- ceras i , eftersom den politiska propaganda och det samhällsmönster som förmedlas i dessa kanaler inte är vad många invandrarföräldrar önskar för sina barn. Radio- och tillstyrker de förslag till åtgärder som föreslås för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk. Det finns även en stor efterfrågan på möjlighet att texta program som sänds på andra språk till svenska. Verket har i sin rapport , och föreslagit riktade åtgärder till invandrare och ungdomar. Verket bedömer att det vore önskvärt att inleda samarbete med och . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering noterar med tillfredsställelse att kommittén bejakar som ett mångspråkigt land. DO delar kommitténs syn att det inte finns någon motsättning mellan att stärka svenska språkets ställning och att stödja invandrar- och minoritetsspråken. instämmer i att mångspråkighet är en tillgång för både individen och samhället. Alla individer i har rätt till språk: svenska, något av de fem nationella minoritetsspråken, modersmål respektive främmande språk. Integra- tionsverket instämmer i utredningens förslag att minoritets- och invandrarspråken bör stödjas. finns behov av tydliggörande av ett gemensamt språk, svenskan. Språket är en viktig del av introduktionen och integrationen i ett nytt samhälle och verket vill poängtera att undervisning som inlärningsform inte ensam kan stå för språkinlärningen. Därför är det viktigt att slå fast att insatser behövs inom fler politikområden. skriver att bedömningar och förslag är helt adekvata. I kom- munen är utbudet och tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk en fråga om livskvalitet och motverkande av alienation. Att stödja tillgången till sådana medier bör därför enligt vara ett prioriterat område. Att klarlägga teckenspråkets ställning och bedöma om det ska betraktas som ett nationellt minoritetsspråk är också angeläget. kommun tycker det är positivt med förslagen om att stödja minoritets- och invandrarspråken, särskilt viktigt är att unga motiveras att använda språket. i anser att anslaget för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur bör administreras av även om ett språkråd inrättas, dessutom är det rimligt att anslagsnivån höjs. Föreningen stödjer kommitténs förslag om särskilda ungdomspolitiska insatser vad gäller minoritets- och invandrarspråk samt att särskilt bör uppmärksamma de fem minoritetsspråken och att förslag bör föranleda att särskilt de nordiska minoritetsspråkens minnesvärda dokument bevaras bättre. De finskspråkiga sändningarna inom bör utvecklas så att en kanal, Radio , blir tillgänglig på rimliga villkor för alla intresserade i landet med sändningar alla veckans dagar. Även sändningar på finska bör ökas, enligt Förening . Det är av stor betydelse även för majoritetsbe- folkningen att det finns minst en redaktion som skildrar den svenska verkligheten från ett sverigefinskt perspektiv. Handikappförbundens samarbetsorgan anser att teckenspråket ska likställas med minoritetsspråken, att döva får laglig rätt till teckenspråket samt att teckenspråket får samma resurser för sin utveckling och spridning som minoritetsspråken. Den erfarenhet och kunskap som framförallt dövrörelsen besitter måste tas i anspråk i detta sammanhang. stödjer utredningens förslag om att åtgärder skall vidtas för att stärka och utveckla teckenspråket. Intresse och behov finns både bland hörselskadade och hörande för att lära sig teckenspråk. HRF skulle gärna se teckenspråksutbildning på TV. anser att teckenspråket skall likställas med minoritets- språken, att döva får laglig rätt till teckenspråket samt att teckenspråket får samma resurser för sin utveckling och spridning som minoritetsspråken. Eftersom det förekommer flera nationella teckenspråk i världen, som skiljer sig från varandra, bör det svenska teckenspråket heta svenskt teckenspråk i officiella sammanhang. delar kommitténs uppfattning att teckenspråkets ställning skall klarläggas samt att åtgärder för att stärka och utveckla teckenspråket ska genomföras. Judiska centralrådet i samtycker till förslaget att utbudet av program på minoritetsspråk i alla media bör öka. Respektive minoritetsspråk bör beaktas och ges resurser utifrån språkens särskilda förutsättningar i det svenska samhället och internationellt. föreslår att ett större utbud av program på minoritetsspråk sänds i TV och att dessa textas till svenska. anser även att det bör engageras fler aktörer med bakgrund i minoritetskulturerna och minoritetsspråken inom public service för att ansvara frö den historiska mångfald, som vårt samhälle byggts på. Judiska centralrådet tillstyrker förslaget att ska arbeta med ungdomar som associeras med specifika insatser för bevarandet och utveckling av minoritetsspråk och de med dem förknippade kulturerna, på grunder som tar faktiska hänsyn till de villkor som minoriteterna kan uppfylla. Därmed måste kriterier för anslag ändras. stödjer förslaget att bör få medel att stödja minoritets- och invandrarungdomars språk. SSR instämmer även i förslaget att bör uppmärksamma de fem nationella minoritetsspråken i sin verksamhet. LO stödjer kommitténs ambitioner för ökad tillgång till tidskrifter samt radio- och TV-program på minoritetsspråken samt att ett ökat utbud från SVT av nyhetssändningar på invandrarspråken kommer till stånd. Särskilt viktig är diskussionen om SVT-producerade nyhetssändningar på de stora invandrar- språken. LO delar uppfattningen att radio- och TV-utbudet bör öka och att detta prövas inför de framtida tillståndsvillkoren. anser det angeläget att öka utbudet av program på invandrar- och minoritetsspråk. Om det i sin tur medför att utbudet av program på svenska också ökar, har förbundet inga invändningar. noterar med glädje att kommittén betonar minoritets- språkens betydelse i och för landets kulturarv. SFRF menar att kommit- téns bedömningar och förslag stödjer de fem nationella minoriteterna på ett utomordentligt sätt. SFRF anser att det är viktigt att unga motiveras att använda språket och att omgivningen stimulerar detta. SFRF menar att samhälleligt stöd bör ges till ungdomarnas eget skapande på dessa språk och att regelverket anpassas för minoritetsorganisationer som har det svårare att rekrytera medlemmar än majoritetsorganisationer. SFRF föreslår att teckenspråket skall få status som minoritetsspråk i och att teckenspråket får en egen avdelning eller liknande i det föreslagna språkrådet. stödjer utredningens förslag att det från integrationspolitisk synpunkt är viktigt att det finns information om på invandrarnas hem- språk. DTU föreslår en uppbyggnad av programverksamhet med t.ex. veckomaga- sin på de stora invandrarspråken, som textas på svenska. Betänkandets förslag om statligt stöd till närradio och lokal-TV i samarbete med minoriteternas och invandrarnas organisationer är bra, men inte tillräckligt om man vill uppnå målen för integrationspolitiken. DTU föreslår att rikstäckande TV-media används för att nå ut med program som är producerade av representan- ter från de egna språkgrupperna på de egna språken. Vidare föreslår DTU att öka utnyttjandet av radio och TV-medier som medel att stärka undervisningen för invandrare. Genom dessa medier når man alla i hemmet med möjligheter till studier även för dem som inte kan ta del av annan undervisning och för att stärka inlärning för övriga. anser det vara en brist att utredningen här inte behandlar frågan om invandrarspråken i det offentliga samhällsinformation. Minoritetsspråken är tydligt reglerade men vad gäller invandrarspråken finns få samlade fakta och vägledningar för myndigheters, kommuners och landstings agerande. anser att barns och ungdomars tillgång till medier på minoritets- och invandrarspråk särskilt bör främjas och att det är viktigt att de medier som arbetar på minoritets- och invandrarspråk även vänder sig till barn och unga. menar att ur såväl ett språkligt som ett demokratiskt perspektiv bör resurser tillföras som ger förutsättningar för teckenspråket att såväl formellt som reellt vara de dövas första språk. föreslår att modersmålsundervisningen bör integreras i den ordinarie utbildningen, t.ex. genom en satsning på tvåspråkiga skolor som finns i , , och . Ett annat sätt att stödja invandrar- och minoritetsspråken vore att satsa på dem som universitetsämnen. Vidare vill UU uppmärksamma Forum för nationella minoritetsspråk och -kulturer (NAMIS) inom vid UU. Det är motiverat att NAMIS framtida verksamhet inkluderas i den språkpolitiska helhetsplan som betänkandet syftar till. stödjer förslaget om teckenspråkets ställning. I en kom- mande utredning anser myndigheten det särskilt viktigt att en av utredningens uppgifter är att komma med förslag på hur bristen på teckenspråkslärare ska lösas, samt hur man löser teckenspråkets behov av språkvård. föreslås tydligare uppmärksamma samtliga fem minoritetsspråk. Detta är en delvis ny uppgift för . Myndigheten arbetar redan med det samiska, finska och tornedalsfinska materialet, men för chib och jiddisch har inte haft något ansvar. anser att användningen av begreppet mångspråkighet är oklar. Dessutom saknar föreningen en beskrivning av den stora insats som gjorts av folkbiblioteken i för att förse flyktingar och invandrare med litteratur, tidningar och tidskrifter på de egna språken och successivt på svenska. vill förorda att tidskriftsstödet utsträcks till att gälla ett flertal av de stora invandrarspråken. Internationella i måste få ett ökat stöd dels i form av medier, dels i form av resurser för att kompetensutvecklingen regionalt och lokalt ska fungera. KLYS menar att det språkliga skydd som samerna fått i borde följas av ett ökat nationellt ansvarstagande för de samiska kulturvärdena i stort. Samerna saknar fortfarande grundlagsskydd för sin kultur i , något som de däremot tillförsäkrats i . Inte heller finns det någon samisk avdelning på National- museum i . hänvisar till en undersökning som i gjort där det framkommer att de flesta myndigheter i länet helt saknar personal med kunskaper i samiska. Det är en brist som bör åtgärdas anser SSR. Personal som arbetar på myndigheter inom det samiska förvaltningsområdet bör få lära sig samiska på arbetstid. Svenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksolaiset begär att en lokaliseras till med uppgift att bevaka och Barents genom sändningar av program . En Barents TV och radio behövs som täcker , , norra , nordvästra och . Meänkieli och finska talas i alla dessa områden. Interregfonder kan användas för detta ändamål. STR-T har även krav på att utbudet i radio och hos UR på meänkieli samt om meänkieli och bör öka. Vidare föreslår STR-T att textning av svenska program till meänkieli och invandrarspråk påbörjas och att man ökar utbudet av TV-program även på de största invandrarspråken textade till svenska, men med bibehållna höga kvalitets- krav. Textning främjar inte bara inlärning av svenska, utan även litteralitet på invandrar- och minoritetsspråk. Textningen bör vara lik den som erbjuds för döva och som kan kopplas på av individen. STR-T tycker det är ett utmärkt förslag att arbetar med ungdomar som associeras med minoritetsspråk och –kulturer. anser att man bör öronmärka anslag för att stimulera tillkomsten av projekt och idéer. Gärna projekt som söker samarbete över språk-, kultur och nationsgränser. Sverigefinländarnas delegation föreslår att de nationella minoriteterna tilldelas resurser att utveckla egna institutioner till stöd för sina språk och kulturer. Delegationen anser att SVTs finskspråkiga, i producerade, utbud skall utökas så att den finska redaktionen får tillräckliga ekonomiska resurser för att i sin nyhetsförmedling och i sina aktualitetsprogram kunna bevaka hela landet. Delegationen anser även att textningen till minoritetsspråk av det övriga utbudet i public service-företagen ökas genom den nya digitaltekniken. Delegationen föreslår att minoritetstidningar tilldelas presstöd med utgångspunkt från deras särskilda situation som språkrör för små målgrupper samt att nationella minoriteter blir delaktiga i en eventuell utredning om presstöd till minoritetstidskrifter. upplever allt större svårigheter att hitta kvalificerade över- sättare från andra språk än engelska. Bristen gäller såväl de stora världsspråken som vanliga språk inom EU och våra grannlands- och minoritetsspråk, främst norska och samiska. Om SVT ska kunna leva upp till betänkandets krav krävs det tillgång på arbetsmarknaden till kvalificerade översättare från dessa språk. Det krävs satsningar på högre översättarutbildning i fler språk . I all utbildning av översättare, även till och från minoritetsspråk, måste stor vikt läggas vid behandlingen av det svenska språket. Det behövs incitament för att locka unga, språkbegåvade studenter till TV-översättaryrket. Ett sådant incitament kan vara att yrkets status höjs genom krav på genomgångna högskolestudier och auktorisation. skall beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Insatserna skall öka jämfört med . Redan med nuvarande skrivningar i tillståndsvillkoren finns en stark betoning av insatser för minoritetsspråken.