sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — Internet ägnas totalt ungefär lika mycket tid som läsning av böcker och morgontidningar samt CD- lyssnande, Det måste understrykas att det rör sig om en mindre del av befolkningen som använder Internet än som läser böcker, lyssnar på CD eller läser morgontidning (Tabell 9). Motiv för att avstå I en undersökning13 riktad mot personer i åldrarna och uppåt, motiverade av dem som saknade Internet sitt beslut med att de inte var intresserade eller såg någon nytta. svarade att det var för dyrt och lika många svarade att det var för krångligt. Flera reflexioner kan göras kring detta. Det är ett känt faktum att många som blir intervjuade gärna också vill ge socialt erkända svar. Att motivera att man inte skaffat dator i hemmet med bristande behov eller intresse kan vara mera tilltalande än att förklara att man inte har råd. Kostnads- och inkomstfaktorernas betydelse skulle här tendera att underskattas. Det går också att hävda att svarsalternativen Har inget intresse eller behov samt Datorer är för dyra är två sidor av samma mynt. Om man lägger ett rent nyttoperspektiv på datorinnehavet är det naturligt att väga kostnaden mot den förväntade nyttan. Upplever man ingen eller liten nytta med datorn blir betalningsviljan följaktligen låg, troligen betydligt lägre än vad datorn kostar att skaffa. Då spelar heller inte hushållsinkomstens storlek någon större roll. I en annan rapport14 angav av LOs medlemmar som skäl Är inte intresserad av datorer respektive Har inte behov. gav som motiv att Datorer är för dyra. Det råder alltså en god överensstämmelse mellan dessa båda undersökningar i fråga om bristande intresse eller avsaknad av behov. 13 RAPTOR PR & Kommunikation () och SCB har tillsammans i en aktuell studie sökt beskriva IT- resurser bland personer med funktionshinder och andra grupper i samhället.15 Ett viktigt syfte har här varit att analysera i vilken utsträckning själva funktionshindret i sig bidrar till att förklara skillnaden i IT-resurser mellan funktionshindrade och andra. En första jämförelse av funktionshindrade med gruppen icke-funktionshindrade pekar på stora skillnader i IT-användning. visar det sig att skillnaden i ålderssammansättning mellan de två grupperna är avsevärd. Snittåldern i gruppen funktionshindrade är mycket högre, en naturlig följd av att nedsättning av olika kroppsfunktioner ofta kommer . I undersökningen görs därför en korrigering med avseende på åldersfaktorn så att gruppen funktionshindrade ges samma ålderssammansättning som gruppen ej funktionshindrade. Resultatet blir att den ursprungliga skillnaden i IT-användning mellan de båda grupperna på reduceras till . På motsvarande sätt görs en genomgång av arbetslivsrelation, utbildning, kön, region. Vidare har de i undersökningen berörda hushållen delats in efter disponibel inkomst samt ett så kallat fattigdomsindex. Analysen utmynnar i att arbetslivssituationen utgör en avgörande förklaringsvariabel till innehav av dator med eller utan Internetuppkoppling i hemmet. Arbetssituationen döljer sig också bakom de övriga registrerade förklaringsvariablerna. I studien konstateras att det för personer med goda arbetslivsresurser inte finns någon statistiskt säkerställd skillnad i datortillgång i hemmet mellan funktionshindrade och övriga, d.v.s.. funktionshinder utgör i sig ingen förklaring till variationerna i datorinnehav. Däremot påvisas i rapporten ett samband mellan låg utbildning, ogynnsam arbetssituation och funktionshinder som tillsammans ligger bakom ett lägre datorinnehav än för gruppen icke funktionshindrade: Kort utbildning leder till yrken med relativt lägre kvalifikationskrav och därmed mindre möjligheter till att bland annat lära sig hantera datorer. Med låga kvalifikationskrav följer dessutom ökad risk för förslitning i arbetet och funktionsnedsättning som i sin tur kan leda till arbetslöshet, förtidspensionering. Att befinna sig utanför arbetslivet eller ha yrken med låga kvalifikationskrav innebär att förvärvsarbetets betydelse för att skaffa dator i hemmet är svagt eller inte föreligger alls. 15 Dator och Internet i hemmet hos personer med funktionsnedsättning Ett liknande konstaterande återfinns i en annan rapport: Arbetsmarknaden är således en oerhört viktig arena för att få tillgång till IT och för att bibehålla sin kompetens. Den som går i pension eller blir arbetslös mister snart sina möjligheter att hålla sig uppdaterad.16 Betydelsen av hemmavarande barn LO genomför återkommande undersökningar av tillgång och användning av dator och Internet. Även dessa görs i samarbete med SCB. Grundmaterialet hämtas här ur SCBs årliga underökningar av användningen av informationsteknik. I en aktuell undersökning17 konstateras att skillnaden i datorinnehav är stor mellan LO- medlemmar å ena sidan och TCO- och SACO-medlemmar å den andra. Bland LO- medlemmarna går det dock en skarp skiljelinje mellan dem som har hemmavarande barn och de som inte har det. För gifta/samboende med barn ligger datorinnehavet på samma nivåer som för TCO- och SACO-medlemmar. Motsvarande iakttagelser kan göras i andra undersökningar. Enligt Internetbarometern hade av alla skolbarnsföräldrar (barn ) tillgång till dator 2000 att jämföra för gruppen yngre vuxna, inga barn (18–) samt för äldre vuxna (45–) 18. Analyserna ovan pekar ut två förklaringsvariabler som står i en klass för sig när det gäller tillgång till IT i hemmet: Individens arbetssituation respektive hemmavarande barn. Impulsen att skaffa egen dator med eller utan Internetuppkoppling ser sannolikt ut så här: 1.Genom tillgång till IT på arbetsplatsen får man lära sig grunderna i handhavandet av en persondator. På köpet blir man uppmärksammad på IT-mediets möjligheter i allmänhet, och även på de möjliga fördelarna med att ha tillgång till IT privat. 2.Barnet eller barnen uttrycker starka önskemål om att ha tillgång till IT i hemmet, vanligen för att kunna ägna sig åt spel, ladda ned musik och chatta med kompisar. Föräldrarna (eller föräldern) föreställer sig dels att hemdatorn utgör ett stöd i skolarbetet och är angelägna om att barnet inte skall ha sämre datorfärdigheter än sina kamrater. Om arbetssituationen och hemmavarande skolbarn utgör de dominerande drivkrafterna blir det närmast en självklarhet att de äldre som lämnade arbetsmarknaden innan IT-boomen , som grupp uppvisar lägre nivå för innehav av IT i hemmet. 16Östlund (1999) Ingen automatik mellan IT på jobbet och privat Bildskärmsarbetet har medfört att ett stort antal olika aktiviteter fått ett gemensamt utseende. Om man vid datorn ägnar sig åt någon form av produktion eller administration, om det sker professionellt eller utgör någon fritidssyssla är svårt för en utomstående iakttagare att avgöra. I grunden handlar det om skilda världar. Vad som uträttas i arbetet styrs till stor del av det speciella uppdraget. Vad som görs privat styrs av behovet att känna trivsel. Att använda IT i jobbet ger en introduktion, utbildning och inte minst värdefulla erfarenheter. Hur, eller om, man sedan väljer att utnyttja IT privat avgörs av helt andra faktorer. Det är därför ett misstag att tro att IT-användning på arbetet med automatik initierar ett IT-orienterat privat livsmönster. Den största betydelsen av ny teknik är när den erbjuder radikalt nya lösningar på centrala frågeställningar i en människas livssituation. En lämplig benämning kan vara livsstilsmotivet. De mål en person sätter upp i livet för arbete, boende och familj går ofta inte enkelt att förena: -Man önskar bo på en plats där man känner trivsel men har svårt att få jobb. IT möjliggör distansarbete. -Man har svårt att kombinera arbete med familjeliv. IT öppnar för flexibla lösningar. -Funktionshinder försvårar vissa vardagsbestyr både hemma och på jobbet. Med hjälp av IT blir det möjligt. Utmärkande för många äldre är att tidpunkten för lösningen av ekvationen arbete/boende/familj ligger långt bak i tiden. Livsstilsmotivet saknar då relevans. För vissa kan dock frågan åter aktualiseras . Efter pensioneringen kan man t.ex. vilja dela sitt boende mellan två olika orter eller till och med olika länder. Till följd av bl.a. invandringen kommer det att finnas ett växande intresse för detta. En annan situation är när vårdbehovet ökar, men man önskar ändå bo kvar i sin invanda miljö. I nyttomotivet ligger användningen av IT för att det framstår som mera ändamålsenligt jämfört med andra tillvägagångssätt. Det kan handla om att söka information, ta del av nyheter, beställa varor och tjänster eller betala räkningar. Med hjälp av IT kan det gå snabbare, bli billigare eller erbjuda någon ny kvalitetsdimension. Denna nyttoaspekt är ofta den drivande på arbetsplatsen. Till följd av arbetslivets specialisering till ett begränsat antal arbetsuppgifter per individ finns här förutsättningar för en påtaglig ökning av produktiviteten tack vare IT. Privatlivet kännetecknas inte av samma grad av specialisering, följaktligen blir nyttovinsterna sällan lika påtagliga. Motivationen att utnyttja IT privat stärks heller inte av att många tillämpningar utmärks av betydande initialsvårigheter. Att tillgången till support i regel är sämre än på arbetsplatsen är ytterligare en bromsande faktor. En viktig drivkraft bakom IT-användningen i privatlivet är att det upplevs som kul. Det är oftast spelprogrammen som gör barn och ungdomar till skickliga PC-användare, inte datorn som läxläsningsstöd. I underhållningsmotivet innefattas dels IT-tillämpningar som stöder olika intressen, exempelvis släktforskning, NHL-hockey eller interaktiva spel, dels att IT- mediet uppfattas som roligt i sig. Datorn som tidsfördriv är etablerad bland yngre, men det bör även finnas en potential bland äldre, framför allt i jämförelse med personer i de aktiva åldrarna. Ett tydligt könsmönster kan också iakttas (män). En stark drivkraft utgör den sociala faktorn, att etablera och underhålla kontakter, inte minst med motsatta könet. Åter utgör barnens och ungdomarnas IT-användning i form av chat ett illustrativt exempel på en verksamhet vars omfattning få vuxna verkar ha klart för sig. En något mildare variant utgör e-postmediet som verktyg att underhålla kontakterna med släkt och vänner, liksom att förenkla och förbilliga medlemsinformationen i föreningslivet. Studier av äldre Internet-användare visar att av dessa har egna barn och barnbarn som har Internet och e-post19. Med arbetslivet följer automatiskt en mängd tillfällen till kontakt och samvaro med andra människor. Många av dessa upphör vid pensioneringen och den fortsatta sociala tillvaron blir i större utsträckning beroende av individens egna initiativ. Här kan det både vara fråga om att vårda och utveckla etablerade relationer liksom att bygga upp nya. För merparten av äldre framstår troligen det sociala motivet för IT-användning som det absolut viktigaste. 19 (1999) Samma drivkrafter för äldre som för ungdomar Att pensioneras innebär dels att arbetet (mot betalning) upphör, men att sådana aktiviteter som är inriktade mot konsumtion, socialt umgänge och kultur kvarstår. råder dessutom större frihet för individen att själv bestämma om sin teknikanvändning. Det betyder att en person är beredd att ta till sig ny IT-teknik under förutsättning att den främjar sådant som ligger i linje med hans eller hennes livsstil. För de allra flesta i den åldern har nyttorutinerna hunnit att cementeras. Kan IT däremot föra med sig någonting som underlättar umgänget med andra människor, eller som uppfattas som underhållande, väcks troligen ett intresse. Härvidlag påminner de äldres situation om ungdomarnas. Anskaffning och användning – En modell Följande skiss sammanfattar analysen av drivkrafterna bakom IT-användningen: Motivet för den personliga IT-användningen är att få ett personligt behov tillfredsställt. Behoven beror i sin tur på individens situation. Fyra kategorier motiv har behandlats här: Livsstilsmotivet – IT möjliggör nya livsmönster Nyttomotivet – IT sparar tid och pengar Underhållningsmotivet – IT är kul Det sociala motivet – IT underlättar kontakter Förutom behoven krävs ett medvetandegörande att IT kan vara en lösning. Var och en behöver få sin personliga aha-upplevelse, och den vanligaste vägen går via någon form av introduktion. Som redan nämnts kan arbetsplatsen här spela en viktig roll. För barn och ungdom kan motsvarande ske i skolan eller hemma hos kompisen. Seniorsurfen erbjuder samma sak till äldre. För många förutsätter en återkommande användning av IT-mediet att utrustningen finns tillgänglig i bostaden. Förutom ett eget upplevt behov visar det sig att hemmavarande barn har stor betydelse för om anskaffning görs eller inte. I vilken grad hushållsekonomin utgör en restriktion eller inte är däremot svårt att bedöma. Det statistiska materialet lämnar på den här punkten utrymme för olika tolkningar. En faktor av kritisk betydelse, dessvärre ofta förbisedd, är behovet av support. Datorer går sällan sönder så att de behöver repareras på traditionellt sätt. Däremot finns en i det närmaste oändlig mängd orsaker till varför de inte uppför sig som användaren förväntat. Här handlar det så gott som helt om erfarenhetsbaserad kunskap. I princip behöver varje användare ha kontakt med någon som är mera erfaren än vad han eller hon själv är, framför allt i början. Utbildning av användaren är också en viktig förutsättning men eliminerar inte supportbehovet För att bli Internetanvändare krävs dels ett upplevt behov eller motiv, dels måste resultatet av användningen vara tillfredsställande. Det sista verkar glömmas bort. RISKER MED ATT AVSTÅ FRÅN IT Mervärdet för användarna som utgångspunkt I uppdraget ingår att beskriva/kartlägga de potentiella risker som lågt IT-användande bland äldre medför . Att försöka förutsäga framtiden i ett sådant tidsperspektiv på just IT-området är naturligtvis i sig riskabelt. Som en tankelek kan man föreställa sig den situationen att 1985 ha fått uppdraget att göra prognoser över spridning och användning av persondatorer och mobiltelefoner vid milleniumskiftet. gäller uppdraget i första hand inte utvecklingen på teknikområdet utan mera att bedöma samhällets anpassning till den nya IT-tekniken. Den uppgiften framstår något enklare eftersom det i grunden handlar om mänskliga beteenden och drivkrafterna bakom dessa. Vanor, värderingar och annat som ingår det mänskliga kulturmönstret förändras inte så snabbt. För att den nya tekniken skall nå en bred spridning räcker det inte med att den blir möjlig att utnyttja på det ena eller andra området. Vad som därutöver krävs är att IT-alternativet är så pass överlägset redan existerande metoder att det går att tala om ett mervärde för användarna. Först då kommer dessa vara villiga att ändra sina inarbetade vanor. Här finns också en skillnad mellan en PC som är uppkopplad mot Internet och en som inte är det. En PC är ett verktyg. För den som t.ex. tycker det är mera fördelaktigt att använda ordbehandlare istället för skrivmaskin eller papper och penna har detta ett mervärde. Det är ett tillräckligt villkor för att gå över till ordbehandling. Internet är ett medium. I någon mening finns alltid en avsändare och en mottagare. För att en Internetlösning skall slå ut konkurrerande alternativ krävs här att det finns ett mervärde för båda parter. Detta är som snart kommer framgå ett mycket kvalificerat villkor. har IT blivit ytterligare ett verktyg för de redan politiskt intresserade och aktiva. Ännu så länge tyder dock ingenting på att de äldre håller på att få svårare att hävda sig politiskt. En röst från en icke-användare väger lika tungt som en röst från en IT-användare. Det är därför en främmande tanke att de etablerade politiska partierna skulle vara intresserade av att begränsa dialogen med vissa av sina sympatisörer på ett sätt som riskerar att uppfattas som diskriminerande. Frågan om e-röstning måste ses i ljuset av den existerande demokratiska processen. Den fungerar inom ramarna för en modell konsekvent uppbyggd på representation, med ytterst lite utrymme för medborgerligt direktstyre. Så länge den modellen i allt väsentligt behålls intakt finns inga starka argument för e-röstning. På många områden är näthandeln ett komplement till traditionella försäljningskanaler och på vissa avgränsade marknader har näthandeln expanderat kraftigt. Det bör understrykas att det för ett stort antal varor och tjänster ligger i såväl kundens som återförsäljarens intresse med en personlig kontakt. Internet ändrar inte på detta förhållande. Beträffande betalningar finns traditionellt ett antal alternativa betalningsformer. Även detta ligger i både säljarens och köparens intresse. Banker och andra betalningsförmedlare tar dessutom betalt för sina tjänster. Allt talar för att nyhetsförmedling via Internet även fortsättningsvis kommer att spela en marginell roll. Dels möter det ett formidabelt motstånd från etablerade nyhetsmedier som tidningar, radio och TV. Ett minst lika stort hinder är svårigheten för nyhetsförmedlaren att kunna ta betalt för sina nättjänster. I olika policydokument och visioner om framtida IT-stödd förvaltning betonas vikten av att de traditionella kontaktvägarna finns kvar. Detta är för övrigt en självklarhet: Det handlar i grunden om medborgerliga rättigheter och myndigheternas skyldighet att ge service. För vissa slag av kontakter med offentliga aktörer visar attitydundersökningar också att en majoritet av medborgarna föredrar telefon eller besök framför direktservice via Internet. De lärare som tror att de kan ersättas av en dator bör låta göra det också!20 Den bild som här presenteras skiljer sig starkt från den som förmedlas i rapporter om informationsteknikens landvinningar och på IT-konferenser. Ingen skugga skall falla över konferensdeltagarna och rapportförfattarna och deras teknikoptimism; utan entusiaster sker varken utveckling eller spridning av ny teknik. Att vissa tendenser kan behöva spetsas till för att uppmärksammas av media hör också till spelreglerna. Vad som dock i den här rapporten måste lyftas fram är att hastigheten i samhällets anpassning till IT till stor del styrs av de övriga, icke-entusiasterna, d.v.s. alla de som på olika grunder ställer sig avvaktande till att överge sina invanda rutiner tills dess att mervärdet med IT-alternativet bevisats. 20 Citat , , vid KTH Det pågår en snabb utveckling av IT-baserade tjänster inom ett stort antal områden. Därför är det också lätt att drabbas av en hisnande känsla av revolutionerande förändringar av många vardagsaktiviteter, liksom i de omgivande samhälleliga strukturerna. Om utvecklingstendensen dras ut eller två blir det naturligt att fråga sig hur det kommer att gå för alla de som av olika anledningar inte finns med på IT-tåget? Som det står i uppdragsbeskrivningen, blir det möjligt för dem att -delta i val -söka kunskap (vård, omsorg, politik) -delta i utbildning -ta del av nyheter på samma villkor som andra? Frågan är naturligtvis relevant i ett teknikperspektiv. är drivkrafterna bakom t.ex. köp och betalningar inte tekniska utan kommersiella. När det gäller medborgarnas rättigheter till offentlig service, liksom deras skyldigheter gentemot staten, kommunen och landsting är drivkrafterna heller inte tekniska. Hur kontakterna med myndigheter skall utformas bestäms i slutändan av medborgarna själva genom deras politiska representanter. Det krävs majoritetsbeslut för att ändra Vallagen som endast tillåter röstning i vallokal, tillsammans med kompletterande poströstning. I fråga om nyhetsförmedling finns starka och väl etablerade alternativ till Internet i form av radio, TV och tidningar. I följande avsnitt görs en kortfattad beskrivning av hur 1) mekanismerna på de aktuella områdena ser ut, 2) vilken roll de olika Internetlösningarna spelar och 3) hur alternativen ser ut. Syftet är att ersätta teknikperspektivet med ett användarperspektiv där IT-tekniken utgör en möjlighet bland många andra. Förhoppningsvis blir härmed bilden av hur snabbt IT- tekniken kommer att etableras i de befintliga strukturerna mera nyanserad. Såväl förhoppningar som farhågor knyts till Internet som redskap för opinionsbildning och politiskt inflytande. Av genomgången kan följande slutsatser dras: -Internet tycks ha blivit ytterligare ett verktyg för de politiskt intresserade och aktiva i samhället -Det finns ingenting som pekar mot att Internet har bidragit till att mobilisera tidigare politiskt passiva medborgare eller grupper -Ingenting tyder på att Internetanvändarnas politiska värderingar avviker från den övriga befolkningens i något väsentligt avseende -Ingenting tyder på att de äldre håller på att få svårare att hävda sig politiskt -Användningen av Internet vid allmänna val tycks ligga en bra bit in Det är svårt att se att Internet skall komma att förändra spelreglerna i något väsentligt avseende så länge de traditionella strukturerna inom den politiska sfären är rådande. Blir det däremot förändringar i formerna för det demokratiska styrelseskicket kan situationen bli annorlunda. I så fall kommer Internet att kunna spela en mer central roll. Samma sak gäller föreningslivet. Det går inte att se hur formerna för inflytande i traditionella föreningar eller bolag på något påtagligt sätt kommer att förändras genom Internet. Inom föreningar och nätverk som helt bygger på nätkommunikation och där de traditionella organisationsverktygen – stadgar, styrelse etc – inte existerar, kan situationen bli en helt annan. En särskild arbetsgrupp inom med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT skall tillsättas . Internet skapar nya möjligheter för medborgarna att delta i den offentliga diskussionen. Bland de teorier och visioner som knyts till e-demokratin uttrycks bland annat att den -mobiliserar allmänheten och stärker det sociala kapitalet, -underlättar olika former av direktdemokrati, -minskar avståndet mellan väljare och valda, -i anknytning med redan existerande politiska institutioner uppnår den största effekten21. Enligt Demokratiutredningen22 kan IT användas för att underlätta ansvarsutkrävande bland förtroendevalda och för att stärka medborgarkontrollen över den offentliga makten. Här framstår en utveckling av offentlighetsprincipen så att den ger vidast möjliga insyn i offentlig förvaltning som en primär uppgift. Vidare öppnar IT nya vägar att hävda medborgarintresset i partidemokratin. Tekniken kan användas för att stärka dialogen inom partierna och dialogen mellan partierna och väljarna. Den kan också användas för att göra partiernas program och faktiska handlande bättre kända och diskuterade bland medborgarna. Slutligen kan IT bidra till att stärka civilsamhället och att främja deltagardemokratin. Den nya informationstekniken har en potential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter att delta i och påverka problemformuleringarna och diskussionerna före beslut i folkvalda församlingar. Förbättringar för olika medborgargrupper pekar vidare på att IT kan användas för att underlätta för medborgare att organisera sig i frivilliga sammanslutningar. I många fall kan det innebära förstärkt självstyre – en stärkt istället för försvagad demokrati. En annan utveckling som stärker demokratin är när minoriteter, i synnerhet sådana som är spridda över en stor yta, via nätet kan få förstärkta möjligheter att bygga sociala intressegemenskaper. Funktionshindrades möjligheter att i större utsträckning delta i demokratiska processer är ytterligare en faktor att tillmäta stor betydelse. I såväl den svenska som internationella debatten har knutits vissa förväntningar om att lokalt förankrade nätverk () på Internet ska kunna förstärka den demokratiska utvecklingen. Sådana nätverk kan exempelvis omfatta en stad eller en region och med möjlighet att ta del av samhällsinformation, få service från olika myndigheter samt delta i diskussioner kring olika frågor. har det vuxit fram s.k. virtuella gemenskaper, d.v.s.. datorbaserade nätverk inom vilka man kommunicerar med hjälp av Internet23.