sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — För måste SKB:s kommande redovisningar omfatta ett helt slutförvarssystem med CLAB, inkapsling, transporter och slutförvar, med alla kopplingar dem emellan. 7.Kommunen begär att myndigheterna SKI och SSI under platsundersökningsskedet gör en systematisk sammanställ- ning av den forskning som i viktiga avseende har kommit till andra resultat än de SKB redovisat samt utvärderar resultat och slutsatser. 8.Under det inledande platsundersökningsskedet vill kommu- nen ha besked av myndigheterna om det är möjligt att till kommunfullmäktiges vetobeslut (enligt 17 kap. miljö- balken) om en inkapslingsanläggning foga följande villkor: kommer att säga ja till en inkaps- lingsanläggning endast under förutsättning att den tas i aktiv drift först när myndigheterna och regeringen godkänt loka- liseringen av slutförvaret. 9.En förutsättning för kommunens ja till en platsundersök- ning är att SKB och fastighetsägarna sluter frivilliga överens- kommelser. ställer sig helt neutral i ersättningsfrågan. 10.Ett komplett platsundersökningsprogram innehållande ett platsspecifikt geovetenskapligt undersökningsprogram, samhällsstudier i tre nivåer och ett program för utredning och minimering av icke kärntekniska miljöeffekter ska föreläggas kommunfullmäktige för godkännande. Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) 11.Enligt samma princip som för det föregående MKB-arbetet ska en planeringsrapport för hela slutförvarsprogrammet (inkapsling, transporter och slutförvaring) tas fram – lämp- ligen till slutskedet av den inledande platsundersökningen. Den förutsätts bli föremål för ett omfattande samråd med närboende, kommuninvånare, grannkommuner och andra som kan ha intresse för projektet. Genom planeringsrappor- ten identifieras frågor som SKB ska behandla i en kom- mande ansökan. 12.I enlighet med regeringens beslut ska frågor om vilka alternativ som ska redovisas i miljökonsekvensbeskriv- ningen (MKB) bli föremål för ingående överväganden i MKB-samrådet. Framtida ansvar för ett slutförvar 13.Man kan förutsätta att SKB:s ansvar för slutförvaret upphör vid dess förslutning och rimligen övergår ansvaret då till statsmakterna. Detta är emellertid inte reglerat, och frågor kan uppstå t.ex. om kommunens roll. Under alla förhållan- den måste markägarna hållas skadeslösa även i detta skede. Statsmakterna måste under platsundersökningsskedet ta upp denna fråga till behandling så att den regleras i lag. 19.12Kommunens insatser för information och kunskapsuppbyggnad Kommunen har, alltsedan år 1994, bedrivit ett omfattande arbete med information och kompetensuppbyggnad kring olika aspek- ter på kärnavfallsfrågan. Arbetet har varit inriktat såväl mot de förtroendevalda i fullmäktige och ledamöterna i arbetsgrupperna som mot allmänheten. Från kommunledningens sida har man i olika sammanhang understrukit att väl övervägda ställnings- taganden av de förtroendevalda förutsätter en djupgående insikt i frågeställningarna både hos de förtroendevalda själva och så långt möjligt även hos allmänheten. Kommunledningen har också haft en drivande roll när det gäller att skaffa fram resurser för information och kompetens- uppbyggnad. Detta har gällt alltsedan kommunledningen initierade det i avsnitt 19.2 nämnda regeringsbeslutet om ekonomiska resurser till den lokala säkerhetsnämnden vid , vilket lade grunden för Projekt . Regeringen uttalade i detta beslut att det kan finnas skäl att under vissa förutsättningar lokalt bygga upp en kompetens i frågor som rör slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall och att sådana förutsättningar kan föreligga när det blir fråga om omfattande undersökningsarbeten på en plats som, efter en mer ingående bedömning, kan komma ifråga för lokalisering av ett slutförvar Mot bakgrund av att SKB i FUD-program 92 hade angett som tänkbar loka- liseringsort för en inkapslingsanläggning fanns det enligt regeringens uppfattning anledning att på lokal nivå bygga upp en kompetens i dessa frågor. LKO:s verksamhetsberättelser innehåller bl.a. kronologiska redogörelser för aktiviteter under . Dessa aktiviteter spänner över olika fält. Det kan röra sig om så skilda ting som mindre och större arrangemang av möten, seminarier och utställningar i egen regi, deltagande i möten och seminarier som andra har arrangerat, deltagande i studieresor i och utomlands samt utgivning av informationsbroschyrer. Enligt uppgifter från LKO:s pro- jektledning har det 2001 anordnats cirka 600 aktiviteter kring kärnavfallsfrågan i . I dessa ingår cirka 200 dokumenterade möten med arbetsgrupper och expertgrupper samt cirka 30 möten med kommunfullmäktige. Som framgått av avsnitt 19.3 gavs redan från början kommu- nens fullmäktige en dominerande roll vid behandlingen av kärnavfallsfrågan. Denna har också kommit att vara den enskilda fråga som fullmäktige i har ägnat mest arbete åt . Kommunstyrelsens ordförande redovisade , i samband med fullmäktigebeslutet om platsundersökning vid Simpevarp, att vid av fullmäktiges möten har kärnavfallsfrågan funnits med. Ett stort antal kommuninvånare har besökt SKB:s anlägg- ningar på Simpevarpshalvön. En omfattande information har lagts ut på kommunens hemsida. Som framgått av avsnitt 13.3 har kommuner rätt till ersättning från Kärnavfallsfonden för kostnader för infor- mation till allmänheten i frågor som rör hantering och slut- förvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. De ersättningar som utbetalats till från Kärnavfalls- fonden har 2001 uppgått till sammanlagt . Också de medel för kompetens- uppbyggnad som regeringen hade beviljat kommunen (avsnitt 19.2) finansierades med samma fondmedel. 20 (län) kommun ligger i det småländska inlandet och gränsar i öster till . Kommunens yta är , dvs. något större än . Kommunikationerna är förhållandevis goda. Avståndet till är . Genom kommunen går , Dackeleden, som ger kortaste vägen mellan och . Närmaste större vägar är norrut från och över Lin- norrut. Det finns snabbtågsförbindelse söderut till samt norrut via mot . finns också till och stambanan med förbindelser mot , och . Flyg trafikerar sträckan – med två till tre dagliga turer på vardagarna. Befolkningen i kommun uppgick vid ingången till knappt 15 000 personer. har antalet in- vånare minskat med cirka 2 000 personer. Befolkningens for- mella utbildningsnivå i kommun är något lägre än genomsnittet för riket. En treårig musikindustriutbildning under har startat i . En kraftigt ökad arbetslöshet kombinerat med en hög utflytt- ning har medfört en ansträngd kommunekonomi. är en utpräglad industrikommun. Andelen syssel- satta i tillverkningsindustrin uppgår till . Kommu- nen är således starkt beroende av utvecklingen inom industri- sektorn. Det totala antalet sysselsatta i kommun upp- går till cirka 6 200 personer. Av dessa arbetar knappt 2 000 personer inom den offentliga sektorn. I ett riksperspektiv saknar typiska tillväxtbranscher, dock är musikindustrin väl utvecklad. Arbetsmarknaden i kommun är traditionellt man- lig. De största industribranscherna (mätt i antal anställda) i är trävaruindustrin, metallvaruindustrin (bl.a. tillverk- ning av detaljer till fordonsindustri) och elektroindustrin. Socialdemokraterna är traditionellt det dominerande partiet i kommunen och hade både före och val majoritet tillsammans med v. Fördelningen av de 49 mandaten i fullmäk- tige var fram följande: s 19, v 7, c 8, kd 7, m 5, Medborgarpartiet: skola, vård och omsorg 2 och fp 1. Valet 1998 innebar inget maktskifte, utan det var fortfarande majoritet för s + v. De översiktliga regionala studier av berggrunden som SKB hade gjort tydde på att det inom kommunen kunde finnas områden som skulle kunna vara lämpliga för ett framtida slutförvar. geografiska läge som grannkommun till sågs också som en fördel i och med närheten till en kärnteknisk anläggning. Ur SKB:s perspektiv fanns det fördelar med att bedriva förstudier i mer än en kommun inom samma region. För att skapa en sydlig region tog SKB /1998 därför kontakt med kommun för att in- leda diskussioner om en förstudie i kommunen. informerade SKB kommunstyrelsens arbetsutskott om sin planering för ett slutförvar för använt kärn- bränsle. En motion, undertecknad av två m-ledamöter, om för- studie för slutförvar av utbränt kärnbränsle lämnades in till kom- munfullmäktigemötet . och informerade SKB kommunstyrelsen, partigrupperna och kommunfullmäktige om vad en förstudie i skulle innebära för kommunen och dess invånare. Frågan om en förstudie skulle genomföras i kommunen togs upp till behandling i fullmäktige . På förslag av , vilket hade uppvaktats av Naturskyddsför- eningens Göteborgssektion som ville komma och informera partigrupperna, bordlades frågan efter votering. Vid nästa sammanträde med kommunfullmäktige, , beslöt fullmäktige enhälligt att godkänna att SKB genomför en förstudie med vissa villkor som angavs i en bilaga till beslutet. Dessa villkor innebar i huvudsak följande. Kommunfullmäktige skall godkänna och besluta om ett detaljerat förstudieprogram, vilket i huvudsak bygger på erfarenheterna från övriga förstudiekommuner samt besluta om en organisation för kommunens medverkan i förstudien. Kommunfullmäktige skall utgöra referensgrupp för för- studien och arbete med miljökonsekvensbeskrivningar Kommunstyrelsen skall ansvara för kommunens löpande be- slut i förstudien. grannkommuner skall löpande informeras och efter avslutad förstudie beredas tillfälle att kommentera för- studiens resultat. Om kommun efter avslutad förstudie avböjer vidare studier skall detta respekteras. Inga beslut kommer att fattas i kommun om even- tuella fortsatta studier i form av platsundersökning förrän –SKB har redovisat ett samlat underlag utifrån samtliga för- studier och motiverat sitt förslag till platser och berörda myndigheter har yttrat sig över detta underlag, –myndigheter och regering har klargjort sin inställning till KBS-3-metoden, –det föreligger ett platsundersökningsprogram som grans- kats och kommenterats av myndigheterna, –tydliga platsvalskriterier finns redovisade för val av djup- förvarsplats. I en kommentar till den femte av ovanstående punkter konsta- terade fullmäktige att beslutet att inleda en förstudie utgör ett stort åtagande för kommunen och att man är väl medveten om att SKB:s förstudier utgör ett viktigt steg i den process som ska leda fram till lokalisering av ett djupförvar för använt kärnbränsle. Om kommunen har lämpliga områden kan således frågan om en platsundersökning och senare en detaljunder- sökning komma att bli aktuella att ta ställning till för fullmäktige. Det uttalades vidare att om efter avslutad förstudie avböjer vidare studier eller själva finner kommunen olämplig i något hänseende för ett djupförvar kommer SKB att få söka områden i andra kommuner. Fullmäktige vill under- stryka att man genom sitt beslut att tillåta SKB få genomföra en förstudie inte har bundit sig för varken en platsundersökning eller en detaljundersökning. Slutligen framhöll kommunfullmäktige att beslutet att delta i en förstudie inte innebar att fullmäktige tagit ställning till vilken slutförvarsmetod som skulle användas. Under rubriken av förstudie uttalade fullmäktige bl.a. att efter avslutad förstudie ska en bred granskning ske av resultatet och samråd inhämtas, där en folkomröst- ning utgör ett möjligt alternativ. diskuterades inom kommunsty- relsens arbetsutskott ett förslag till förstudieprogram som SKB hade tagit fram och som var baserat på de förstudier som bolaget bedrev i andra kommuner. Efter beredning i kommunstyrelsen fattade kommunfullmäktige beslut om programmet . Det betonades i beslutet bl.a. att programmet angav huvuddragen i det kommande utredningsarbetet och att kommu- nen hade möjlighet att under utredningsarbetets gång komma med förslag till förändringar eller kompletterande studier. Vidare framhölls i fullmäktiges beslut att kommunen förutsattes att än övriga förstudiekommuner lära sig ämnet tillräckligt bra för att kunna följa SKB:s utredningsarbete. Detta ledde fullmäktige till den preliminära bedömningen att det behövdes mer än de som Kärnkraft- inspektionen hade möjlighet att bevilja kommunen för infor- mation och kunskapsuppbyggnad. Fullmäktige poängterade ock- så att tidplanen för förstudien var snäv och att man förutsatte att den skulle komma att revideras om arbetet med förstudien visade att tiden inte räckte till. arbetade kommunledningen fram ett förslag till hur kommunens arbete med förstudien skulle vara organiserat. Beslut om denna organisation fattades vid fullmäk- Organisationen hade en tydlig förebild i vad som hade byggts upp i , men var ingalunda identisk. I de handlingar som beskriver organisationen framhölls att kommunens uppgift var att kritiskt granska det förstudiearbete som SKB skulle utföra i kommunen samt att aktivt med lokal kunskap medverka till att förstudiearbetet ges en bredd och inriktning som är relevant för kommun. Liksom i skulle kommunfullmäktige ut- göra referensgrupp och därmed ha det yttersta ansvaret för kommunens deltagande i arbetet. Kommunstyrelsen skulle svara för de löpande beslut som behövde fattas, med kommunsty- relsens arbetsutskott som en slags lednings- och styrgrupp. Kom- munstyrelsens vice ordförande bildade tillsammans med två kommunala tjänstemän (stadsarkitekten och informations- chefen) kommunens projektledning. Det kan i detta sammanhang erinras om att kommunstyrelsens vice ordförande företrädde ; det kom ofta att under- strykas att det i frågan om kommunens deltagande i för- studiearbetet inte fanns några partipolitiska skiljelinjer. Tyngdpunkten i kommunens arbete skulle ligga på fem arbets- grupper med inriktning på Säkerhet, Teknik, och miljö, Samhälle samt Information. För var och en av dessa grupper fastställdes tydligt uttalade mål. När platserna i dessa grupper skulle fördelas valde man att inte göra det i proportion till den mandatfördelning som partierna hade i kommunfullmäktige. Istället ansåg man att det var viktigare att alla partier företräddes i alla grupper och att deltagarnas tid och intresse skulle vara de viktigaste faktorerna när det gällde fördelningen av platserna. Dessutom reserverades ett tjugotal platser åt kommuninvånare som av eget intresse ville vara med i arbetet. Dessa behövde alltså inte representera någon förening eller annan organisation. Ett femtiotal invånare anmälde sitt intresse och ett urval gjordes för att få någorlunda bred fördelning mellan boendeort, ålder och kön. I projektledningens verksamhetsberättelse för fram- hölls att det för kommuns deltagande i förstudie- arbetet inte i första hand är den tekniska kompetensen utan den sociala som betonas. Den kommunala organisationen skulle, efter en rimlig kunskapsuppbyggnad aktivt kunna verka bland samhällsmedborgarna i den mentala process som är särskilt viktig i en kommun utan tidigare kärnteknisk verksamhet. Informa- tionen om förstudien måste, underströks i verksamhetsberättel- sen, nå ut via kanaler som samhällets invånare normalt känner tillit inför. Utrymme skulle under förstudiearbetet ges för kun- skapsuppbyggnad, demokrati, insikt och tid till eftertanke. SKB presenterade successivt i arbetsgrupperna underlaget för vad som skulle bli den preliminära versionen av förstudie- rapporten och tog del av gruppmedlemmarnas reaktioner. etablerade bolaget också ett lokalt informations- kontor i huvudortens centrala del. 20.3Den preliminära förstudiens resultat SKB:s preliminära rapport från förstudien presenterades . Bolagets helhetsbedömning var att det finns bra tekniska möjligheter att förlägga ett djupförvar till två utpekade områden inom kommunen och att ta hänsyn till såväl säker- hetsmässiga aspekter som markanvändnings- och miljöintressen. Två stora granitområden hade identifierats och prioriterats för vidare fältkontroller. Det ena låg väster om linjen – och det andra öster om . Båda områdena låg i närhet av järnväg, och flera tätorter, vilket enligt SKB gav goda transportförutsättningar och kommunikationsmöjlig- heter i övrigt. SKB hade studerat två preliminära alternativ för lokalisering av ovanjordsanläggningarna. Det ena innebar en icke specificerad lokalisering i anslutning till området öster om . Det andra alternativet var lokalisering till ett industri- område strax söder om tätort nära det västliga I den preliminära rapporten gjordes ingen prio- ritering mellan dessa alternativ. De två områdena framgår av figur 9 (vid avsnitt 19.11). Av protokollen från kommunstyrelsens sammanträden alltsedan förstudiearbetet inleddes framgår att styrelsen, genom sin vice ordförande, löpande fick redogörelser för hur arbetet fortskred. En redogörelse för innehållet i den preliminära förstudierapporten lämnades av SKB vid fullmäktiges samman- träde . Kommunens projektorganisation sände ut rapporten på en bred remiss till ca 180 olika instanser och uppmanade även enskilda personer att avge yttrande. Dessa borde vara kommunen till handa . Kommunen organiserade ett slags avstamp för remissarbetet vid en informationsdag i centralorten. Informa- tionsdagar ordnades därefter också i kommunens övriga tätorter. gjordes ett hushållsutskick där kommunen på en A4- sida redogjorde för de viktigaste slutsatserna i SKB:s förstudie. Inom de fem arbetsgrupperna (se avsnitt 20.3) detaljgranskades rapporten. Enligt kommunens planering skulle resultatet av kommunens granskning av den preliminära förstudierapporten diskuteras av fullmäktige vid sammanträden . SKB:s arbete var inriktat på att på ett samlat sätt kunna presentera resultatet från samtliga genomförda för- studier och dra slutsatser om var platsundersökningar borde göras. Detta mål skulle inte kunna nås om man avvaktade ställ- ningstaganden av kommun enligt kommunens tids- schema. Men genom att successivt ta del av de remissyttranden som kom in till kommunen ansåg sig SKB få tillräckligt underlag för sina fortsatta bedömningar. Som angetts i annat sammanhang offentliggjorde SKB sitt förslag till val av platser för platsundersökningar. Ingen av dessa platser låg inom kommun. Det samlade underlaget, den s.k. FUD-K, överlämnades till för granskning (avsnitt 9.3). Kort därefter publicerade SKB den slutliga versionen av förstudierapporten över kom- mun. Den slutliga förstudierapporten är daterad . Parallellt med kommunens remisshantering hade SKB genomfört geologiska fältkontroller av de två identifierade områdena. Enligt förordet till rapporten hade synpunkter från kommunens remissinstanser beaktats och inarbetats. Förändringarna mellan den preliminära och den slutliga förstudierapporten berörde enligt SKB enskilda frågor, medan de övergripande resultaten och slutsatserna kvarstod. Detta gällde, framhöll SKB, såväl den positiva helhetsbedömningen av förutsättningarna att lokalisera djupförvaret till kommun som värderingen av de mest intressanta områdena, väster om och öster om . Båda dessa områden kvarstår som intressanta. 20.7Vad hände sedan? Både kommunledning och den kommunala förstudieorganisa- tionen gav uttryck för besvikelse över att SKB tog ställning i sakfrågan utan att avvakta kommunens hantering av den pre- liminära förstudierapporten. Arbetet med att ställa samman inkomna synpunkter från remissinstanserna avstannade. Organisationen med de fem arbetsgrupperna ersattes, enligt ett beslut av kommunfullmäktige med tre grupper, Regionala gruppen, Norrgruppen och Södergruppen. De tre grupperna skulle bl.a. arbeta med information, remissbehand- ling och speciellt riktad skolinformation. I varje grupp fanns fortfarande både politiker, tjänstemän och personer från allmän- heten. Indelningen i en norrgrupp och en södergrupp gjordes utifrån vilken del av kommunen som gruppen skulle vända sig till. Den regionala gruppens uppgift var att dels verka kom- munövergripande, dels knyta samman informationsinsatser och diskussioner som var inriktade mot andra kommuner, organisa- tioner, föreningar, kritiker och allmänhet. Ytterligare en organisationsändring gjordes genom ett beslut av fullmäktige . Man fastställde att var att betrakta som en förstudiekommun fram till dess att de tre kom- muner som SKB föreslagit för platsundersökningar hade tagit ställning i frågan. För de avslutande delarna av SKB:s förstudie- arbete i kommunen och för att nära följa utvecklingen i Oskars- hamns kommun beslöt man att endast en arbetsgrupp skulle finnas. Denna grupp fick benämningen den regiokommunala gruppen. Som ett led i beredningen av FUD-K gav Statens kärnkraft- inspektion bl.a. kommun möjlighet att yttra sig i ärendet. I en överenskommelse, som ingicks mellan kommunen och SKB om avslutande verksamhet åtog sig SKB att inom en viss kostnadsram genomföra alternativt bekosta vissa kompletterande utredningar. Ämnesrubrikerna var regional samverkan, framtidsseminarium, utvärdering av Hults- fredsmodellen, roll i regionen, EU-strategi samt attitydundersökningar. SKB:s informationskontor i skulle fungera även . Det framhölls i överens- kommelsen att om kommun skulle bli aktuell för platsundersökningar, så avser SKB att återkomma till kommunen med en ny förfrågan om medverkan och en ny politisk process kan då eventuellt inledas. Kommunen hade alltså att ta ställning till dels om man skulle fortsätta granskningen av den preliminära förstudien, dels hur man skulle ställa sig till SKB:s ställningstagande i FUD-K att inte föreslå någon platsundersökning inom kommun. sammanträde togs båda frågorna upp till behandling. Kommunens yttrande över den preliminära förstudien Som underlag för kommunens yttrande över den preliminära förstudien hade gjorts en omfattande sammanställning över ett 80-tal yttranden, av vilka närmare 25 kom från enskilda med- borgare eller medborgargrupper. Vidare förelåg ett av projekt- ledningen utarbetat förslag till yttrande. Fullmäktige beslöt enhälligt avge yttrande enligt detta förslag. I detta yttrande uttalas att de synpunkter som kommunens remissinstanser och förstudieorganisation har haft på den pre- liminära förstudierapporten delvis hade beaktats i slutrapporten. Kritik framfördes mot den tidsplan som SKB arbetat efter när det gäller kommun; denna tidsplan föreföll enligt kommunen snarare anpassad för de gamla förstudiekom- munerna än för de förstudiekommuner som på ett sent stadium hade kommit in i processen. Man noterade att kunskaps- uppbyggnaden hade tagit all tid, medan insikt, demokrati och delaktighet fick inte plats i den stressade tidplanen för färdig- ställande av den preliminära slutrapporten. Kommunens syn- punkter på den preliminära förstudierapporten borde självklart ha avlämnats för att ha någon reell möjlighet att påverka SKB:s arbete, men en sådan kort remiss- och infor- mationstid bedömde kommun som oacceptabel med hänsyn till samhällsmedborgarnas rätt till insyn och delaktighet i processen. I övrigt hänvisade man till kommunens remissvar till Kärn- kraftinspektionen över . Kommunens yttrande över FUD-K Frågan om yttrande till Kärnkraftinspektionen över FUD-K- rapporten bereddes på så sätt att kommunstyrelsens arbets- utskott uppdrog åt förstudieorganisationen att utarbeta ett förslag till kommunstyrelsen, innan ärendet skulle tas upp i kommunfullmäktige. I fullmäktiges protokoll från det ovan nämnda mötet anges särskilt att kommunfullmäktiges ledamöter – som referensgrupp – och förstudieorganisationens medlemmar hade givits möjlighet att delta i de utfrågningar som Kärnkraftinspektionen och anordnat i /under feb- ruari 2001 samt i två seminarier som kommunen anordnade samma månad (jfr avsnitt 20.8). Fullmäktige beslöt enhälligt att som sitt yttrande anta ett av projektledningen upprättat förslag. I kommunens yttrande behandlades frågeställningar kring metodval och platsval. Dessutom uttalade sig kommunen om sin syn på fortsatt lokaliseringsarbete i regionen. Under rubriken framhöll kommunen att varken den eller allmänheten har någon kompetens att bedöma huruvida KBS-3-metoden skall användas. Däremot måste metoden god- kännas innan man väljer plats för slutförvaret.