sou · GQB386d1 · 2003-01-01 00:00:00 — CFN skall bl.a. se till att arbetet i de djurförsöksetiska nämnderna organiseras så att hand- läggningen av ärenden sker snabbt och att nämndledamöterna får den utbildning och den information som de behöver för att kunna utföra sitt uppdrag. Myndigheten skall också verka för att de ären- den som prövas av de djurförsöksetiska nämnderna får en enhetlig behandling. CFN är en liten myndighet och att inrätta en central databas som jag föreslår innebär en väsentligt ökad kostnad för myndig- heten. 2001/02:189 har regeringen föreslagit att det skall inrättas en ny djurskyddsmyndighet. Enligt regeringens förslag skall den nya djurskyddsmyndigheten få det övergripande ansvaret för till- synen av djurskyddet och bli den centrala myndigheten för djur- skyddsfrågor. Myndigheten föreslås bl.a. också ta över CFN:s verksamhet. Regeringen bedömer att myndigheten bör kunna inleda sin verksamhet . har ännu inte fattat beslut i frågan så mina förslag gällande den centrala myndigheten för försöksdjursfrågor får ses som riktade till den myndighet som slutligen kommer att få det centrala ansvaret för dessa frågor. Om den föreslagna djurskydds- myndigheten inrättas kommer mina förslag således att gälla den myndigheten. 15.2Databas om alternativa metoder till djurförsök m.m. En åtgärd som jag endast berört i förbigående men som jag bedömer är central för arbetet i de djurförsöksetiska nämnderna är att ge nämnderna stöd när de skall bedöma om det finns alternativa metoder till ett djurförsök eller om djurförsöket utgör s.k. dubbel- forskning. är det svårt för de djurförsöksetiska nämnderna att bedöma dessa frågor. Enligt min uppfattning är det inte möjligt att kräva att de djurförsöksetiska nämnderna skall vara uppdaterade om de senaste uppgifterna om alternativa metoder. Att följa utvecklingen på området på ett heltäckande sätt kräver en stor arbetsinsats och det En aktiv central myndighet för försöksdjursfrågor lämpar sig därför enligt min bedömning bättre att den centrala myndigheten för försöksdjursfrågor tar sig an den uppgiften. Det är också svårt för de djurförsöksetiska nämnderna att bedö- ma om ett djurförsök utgör dubbelforskning. Det finns för när- varande inte något centralt register över godkända djurförsök utan alla djurförsök diarieförs och arkiveras lokalt hos den nämnd som har prövat dem. För att komma tillrätta med problemen om att vara uppdaterade när det gäller alternativa metoder och dubbelforskning föreslår jag att det skall inrättas en databas med ett centralt register om prövade djurförsök och om alternativa metoder till djurförsök. En sådana databas bör enligt min bedömning kunna fylla de djurförsöks- etiska nämndernas behov av en snabb, lättillgänglig och uppdaterad information om alternativa metoder och tidigare prövade djur- försök under förutsättning att databasen ges en användarvänlig utformning. Den centrala myndigheten för försöksdjursfrågor bör vara den myndighet som får ansvaret för att inrätta och underhålla en sådan databas. Jag bedömer att ett centralt dataregister över de djurförsök som prövats av nämnderna kan inrättas till en lägre kostnad om den föreslagna nya djurskyddsmyndigheten inrättas än vad som blir fallet om CFN skulle inrätta en sådan databas. En kost- nadsberäkning av en sådan databas kan därför inte göras . Kostnaderna för att införa ett centralt register över alternativa metoder bedömer jag dock kunna genomföras inom ramen för nuvarande budget. Uppgiften att ansvara för databasen kan enligt min mening inte bara ses som ett ansvar utan också som en möjlighet för den centrala försöksdjursmyndigheten att fördjupa arbetet med åtgär- der för att förbättra försöksdjurssituationen. Av förordningen (1988:541) med instruktion för fram- går att det ingår som en del i myndighetens arbete att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. Arbetet med att främja alternativa metoder genom en databas bör kunna underlättas och fördjupas genom att CFN har tillsatt och finansierar en tjänst vid sekretariatet för Animal Welfare Programme. Programmet startar och ut- värderar projekt för alternativa testmetoder och teststrategier. Tillsättningen av tjänsten ses av CFN som en möjlighet för att påverka arbetet med att testa och utvärdera kemikalier på en En aktiv central myndighet för försöksdjursfrågor På liknande sätt som det internationella arbetet medför ett mervärde för det nationella arbetet med att främja alternativa metoder kan en god överblick och kontroll över de alternativa metoder som används på nationell nivå tillföra ett mervärde eller utgöra ett verktyg för att påverka det internationella arbetet på området. En närmare utredning om databasens utformning bör göras innan myndigheten ges i uppgift att inrätta databasen. Frågor som behöver övervägas är bl.a.: N vilka uppgifter som skall finnas med i databasen, N vem som skall få tillgång till uppgifterna och under vilka förut- sättningar, t.ex. kan det vara en fördel om också forskarna kan få tillgång till åtminstone vissa delar av databasen, och N vilka sökvariabler som är lämpliga för att man på ett enkelt sätt skall kunna söka i databasen efter godkända djurförsök och efter möjliga alternativa metoder. Möjligheten att samordna en sådan databas med det s.k. djur- skyddstillsynsregistret bör övervägas. Regeringen har utta- lat (prop. 2001/02:189, s. att ett sådant tillsynsregister bör inrättas i linje med det förslag som på uppdrag av regeringen redovisat i en skrivelse till regeringen . 16Finansieringen av utredningens förslag Det allmännas kostnad för de av mig föreslagna sju nya sakkunniga ledamöterna beräknas till ca . Jag har i beräkningen utgått från att en statligt anställd veterinär tjänar ca i tim- men. Jag har beräknat att han eller hon i genomsnitt lägger ner på arbetet i nämnden. Den ökade informationsinsats och arbetet med en databas om alternativa metoder som den centrala försöksdjursmyndigheten föreslås få, beräknas till en årsarbetskraft. Jag har utgått från en månadslön på . Det allmännas kostnad beräknas därför till . Mitt förslag om ökad utbildning i form av obligatorisk basutbild- ning av nämndernas ledamöter bör i allt väsentligt rymmas inom den kostnadsram som CFN använder för årlig inter- natsutbildning. Mitt förslag om årlig vidareutbildning i seminarieform beräknar jag till . Förlagen innebär en total merkostnad på . Jag föreslår att det skall finansieras med en del av de medel som avsätts för forskning på försöksdjursområdet. Det är i och för sig angeläget att öka forskningsinsatsen på alter- nativ till djurförsök. Från djurskyddssynpunkt anser jag dock att det är mycket viktigt att förbättra den etiska prövningen så att de djur som används i djurförsök får det så bra som möjligt. En förbättrad etisk prövning och en ökad information bör enligt min mening leda till en förbättring av försöksdjurens situation och minska risken för att det sker dubbelforskning eller att djur i onödan används i försök. Utredningen har skyldighet att analysera vilka ekonomiska och andra konsekvenser som ett genomförande av utredningens förslag kan ha. De ekonomiska konsekvenserna har behandlats i avsnittet om finansieringen av utredningens förslag. Vad gäller konsekvenserna i övrigt har utredningen bedömt förslagen från följande perspektiv. N Jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) N Regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) N Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) Förslagen är enligt min bedömning politiskt neutrala från jämställd- hetssynpunkt. Möjligen kan förslaget om att en veterinär skall ingå i varje djurförsöksetisk nämnd innebära att antalet kvinnliga ledamöter i nämnderna ökar. Detta mot bakgrund av att de flesta veterinärer som utbildas och avlägger examen är kvinnor. De förslag jag lämnar är såvitt jag kan bedöma regionalpolitiskt neutrala. Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Mitt förslag innebär att det blir enklare och tydligare regler på området. Därigenom bör tillsynen över försöksdjuren underlättas. Det kan anses ha en positiv effekt för att förebygga och minska brott mot djurskyddslagen. De föreslagna reglerna bör också innebära att de som arbetar med djurförsök eller de som är med i en djurförsöksetisk nämnd kan känna en ökad säkerhet i brottshänseende i sin verksamhet. 1978/79:JoU5 med anledning av propositionen 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219) om djurskydd, m.m. jämte motioner 1989/90:JoU23 Tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m. 1987/88:JoU22 om djurskyddslag, m.m. 1997/98:JoU12 Ändringar i djurskyddslagen, m.m. 2001/02:MJU20 Ändringar i djurskyddslagen, m.m. 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219) om djurskydd, m.m. 1987/88:93 om djurskyddslag, m.m. 1989/90:118 om tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m. Prop. 1997/98:28 Ändringar i djurskyddslagen 2001/02:93 Ändringar i djurskyddslagen, m.m. Prop. 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet Regeringens skrivelse 2001/02:48 till om användningen av försöksdjur SOU 1992:82 Genteknik – en utmaning SOU 1996:13 Offentlig djurskyddstillsyn SOU 2000:108 Ett förbättrat djurskydd Ds I 1975:4 Framtida försörjning med försöksdjur m.m. Ds Jo 1986:3 Etisk prövning av djurförsök Ds 1997:11 Ändringar i djurskyddslagen , A New Approach to Regulating the Use of Ani- mals in Science, Bioethics, nr 4, 1990, s. Använda försöksdjur i , CFN:s skriftserie, nr 43, 2001 Beteendebehov och välbefinnande – några etologiska principer, CFN:s skriftserie, nr 36, 1998 Etiska aspekter på forskning och försöksdjursanvändning, CFN:s skriftserie, nr 42, 2001 ., Djurförsök, Forskningsetik, politik, epistemologi, ., Etik – moral – djuretik, CFN:s skriftserie nr 20, 1993, s. Genteknik och transgena djur, CFN:s skriftserie, nr 28, 1995 och ., Nya förvaltningslagen, uppl. 5, Juridik, 1999 ., Kunskapens pris, 2 uppl., Humanistisk-samhälls- vetenskapliga forskningsrådet, 1996 och N., Vår författning, uppl. 11, Juridik, 1998 ., Människors rätt och djurs lidande, CFN:s skriftserie nr 42, 2001, s. , Forskning på djur – kan det komma djuren till godo?, CFN:s skriftserie nr 42, 2001, s. ., Om djurs moraliska ställning: en jämlikhetsprincip, CFN:s skriftserie nr 42, 2001, s. 9-16 Regan T., The Case for Animal Rights, Routledge, 1988 Röcklinsberg H., Lidandeförmåga eller egenvärde – vad är mora- liskt relevant inom djuretik?, CFN:s skriftserie nr 42, 2001, s. ., Djurens frigörelse, uppl. 2, Nya Doxa, 1999 Smärta och andra obehag i samband med djurförsök, CFN:s skriftserie, nr 39, 2000 Smärta och smärtlindring, CFN:s skriftserie, nr 31, 1997 , Etik – en introduktion, uppl. 2:1, , 1992 ., Offentlig förvaltning i arbete, Juridik, 2000 och ., Försöksdjurskunskap, : Student- litteratur, 1996