sou · GQB3115d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 7 Utbildning och forskning Byggsektorn omfattar totalt ett 60-tal yrkeskategorier inom en mängd olika yrken och näringar. Utbildningar i olika former och inriktningar på diverse nivåer erbjuds av ett stort antal universitet, högskolor, gymnasieskolor, yrkesskolor, hantverksinstitut, bransch- organisationer och utbildningsförbund. 19 av landets 35 högskolor och universitet erbjuder ett eller flera program för utbildning till civilingenjör, högskoleingenjör, byggnadsingenjör eller byggnads- tekniker med olika specialinriktning på byggområdet. 119 gymnasie- skolor erbjuder byggprogram som omfattar många utbildningsalter- nativ och delprogram för sammanlagt femton olika hantverksyrken. Hantverksutbildning erbjuds också av ett antal utbildningsgivare godkända av , , liksom genom Glasmästeribranschens, Plåt- och ventilationsbranschens och Måleri- branschens yrkesnämnder, , och m.fl. Olika program för fortbildning och påbyggnadsutbildning er- bjuds, förutom av universiteten, högskolorna och forskningsinsti- tuten, även av ett tjugotal fristående utbildningsföretag och utbild- ningsinstitut. Därtill kommer att en lång rad bransch- och intresse- organisationer erbjuder olika typer av skräddarsydda utbildningar för sina medlemmar. Det är svårt att få en samlad bild över alla utbildningsalternativ och, inte minst, att jämföra och värdera innehållet i och inrikt- ningen av de utbildningar som erbjuds i byggsektorn. Flera före- trädare för de tekniska utbildningarna vid landets universitet och högskolor har också vittnat om att utbildningsalternativen snarare är för många än för få och att den högre tekniska utbildningen är allt för utspridd och fragmenterad för att skapa lärande kraftcentra. Jämfört med arbetsmarknaden i övrigt har anställda i byggsektorn generellt sett en lägre utbildningsnivå. Andelen med treårig gym- nasieutbildning är densamma i byggsektorn som på arbetsmarknaden i övrigt. Längre utbildningar är däremot starkt underrepresenterade i byggsektorn. Endast av de yrkesverksamma i bygg- sektorn har eftergymnasial utbildning medan motsvarande siffra för arbetsmarknaden i sin helhet är ca 28 procent.1 Vare sig väg- och vattenbyggnadslinjerna eller arkitektutbild- ningen omfattar någon längre utbildning i ämnet byggteknik. I kurs- program från Byggutbildarna, BFAB, SIFU och hittar man inga kurser om byggteknik. Byggkonsulterna och projektörerna har därför dåliga förutsättningar att genom sin utbildning tillägna sig byggteknisk kunskap. Detsamma gäller i ännu högre grad plats- chefer och lagbasar, som allt större kompetenskrav ställs på dem, bl.a. genom att totalentreprenader blivit allt vanligare. Fortbildning har därför blivit viktig och kan genomföras i olika former. En undersökning som LO låtit göra visar att LO-medlemmar i byggsektorn får minst fortbildning på arbetstid av alla, med endast per medlem och år.2 För den som blir arbetslös erbjuds utbildningsmöjligheter genom AMS. Denna typ av utbildning kommer dock ofta . Sam- bandet mellan utbildning och arbetslöshet är väl känt. Ju kortare utbildning man har, desto större är risken att man skall råka ut för arbetslöshet. Därför är arbetsmarknadsutbildningen mycket be- tydelsefull. Den kan korrigera de brister i utbildning, som uppstått i tidigare led. Det är däremot inte rimligt om arbetsmarknads- utbildning är den enda form av fortbildning som erbjuds, vilket är fallet för stora delar av byggsektorns arbetskraft. 7.1.3Byggherrens roll och kompetens Byggprocessen styrs inte i första hand av innehållet i lagar, förord- ningar och myndighetsföreskrifter utan i högre grad av innehållet i avtal mellan olika parter på marknaden. I kapitel 5 redovisas de formella utgångspunkterna vid fördelningen av ansvaret mellan 1Rapport om arbetsmarknads- och bostadspolitik till 2002, feb. 2002, s. 17 ff. 2Rapport om arbetsmarknads- och bostadspolitik till 2002, feb. 2002, s. 19. samhället och byggherren samt mellan byggherren och anlitade entreprenörer och konsulter. Av redovisningen framgår att såväl samhällets regler som de bestämmelser som styr avtal med konsulter och entreprenörer oftast utgår från att det är byggherren som preciserar kraven på det som skall uppföras eller ändras och att det är byggherren som i stor utsträckning senare kan ställas till ansvar även för fel som andra begått. , , avd. III, har i ett antal rapporter belyst olika delar av byggsektorn med utgångspunkt bland annat i utvecklings- och kompetensbehov. I rapporten i fokus redovisar sin uppfattning om byggherrefunktionens kompetensbehov i relation till ägare, kund, samhälle och byggbranschen.3 Byggherren måste ha förmåga att kunna förstå och motivera en aktuell bygginvestering relativt de värderingar och ekonomiska krav som styr verksamheten. Byggherren måste ha förståelse för före- tagsekonomiska men även privat- och nationalekonomiska värden, analysmetoder och argument. Byggherren måste även ha förmåga att förstå ekonomiska analyser av investeringar, årskostnader och intäkter i ett livslängdsperspektiv samt kunskap om finansierings- analyser med olika krav på säkerhet relativt skilda finansiärer och ägandeformer. Byggherren måste ha förmåga att hantera alternativ till ett föreslaget byggprojekt, som t.ex. att välja ett annat objekt, leasing eller hyra, och argumentera för vald lösning. Dessutom fordras kompetens om organisationsfrågor och affärsjuridik. Byggherren måste ha förmåga att förstå marknadsanalyser och berörda kunders olika krav ur ett helhetsperspektiv, s.k. systemkrav. Däri ligger också förmåga att väga krav mot konsekvenser, så att kunden verkligen förstår och är beredd att betala för de funktioner som begärs. Eftersom byggnaders och anläggningars livstid normalt är lång måste detta kundperspektiv också beakta framtida kunder, 3 Byggherren i Fokus, , , , s. 12 ff. liksom flexibilitet för teknisk utveckling och alternativ användning i ett livscykelperspektiv. Byggherren måste ha kunskap om samhällets krav så som dessa uttrycks i lagar, förordningar och föreskrifter samt kompetens att hantera dessa. Denna kompetens måste successivt anpassas till de förändringar som sker, t.ex. anpassningar till och ändringar i PBL vad gäller t.ex. kvalitetsansvar och miljöanpassad riv- ning. Vidare fordras social kompetens att lyssna på lokala opinioner och ge relevant information under processens olika skeden. har särskilt uppmärksammat att det blir allt viktigare för byggherren att kunna hantera miljöfrågor, särskilt i samband med åtgärder i befintlig bebyggelse. I detta sammanhang är det också viktigt att peka på att byggherrens miljöansvar även inkluderar styrningen av byggprocessen genom krav på konsulter, entreprenörer och leverantörer. Byggherren har också ett stort ansvar i den handlingsplan som tagits fram av byggsektorns krets- loppsråd och som kommer att ställa stora krav på utbildning om uppställda mål skall kunna nås. Byggherren måste ha förmåga att samarbeta med branschens olika parter och genomföra erforderliga upphandlingar samt styra och följa upp genomförandet. Byggherren måste dessutom ha förmåga att förstå och värdera tekniska lösningar ur ett livscykelperspektiv vid val mellan alternativ, bl.a. med hänsyn till årskostnader, för- valtning och miljöaspekter. Byggherren skall ha förmåga att hantera frågor som rör IT-användning och miljöanpassning både i tidiga skeden och i byggprocessen. Dessutom fordras kompetens att svara för styrning av kvalitet, kostnader och kontroll intill idrift- tagande och överlämnande till förvaltning och användning. har särskilt uppmärksammat behovet av nya samarbetsformer som stimulerar helhetssyn och effektivitet. Det finns förslag från flera aktörer att pröva nya former för teknik- och funktionsupphandling med incitament som stimulerar utveckling i branschen. Medverkan i detta slag av FoU-verksamhet ställer sär- skilda krav på byggherrens kompetens. Det är önskvärt att bygg- herrar från skilda delar av näringslivet och den offentliga sektorn kan samverka i utredningsprogram. Av vad som framgått ovan samt av redovisningen i bl.a. kapitel 2 och 5 har byggherren en nyckelroll när det gäller att säkra att ett byggprojekt kan genomföras så att det kan antas komma att upp- fylla så väl samhällets som byggherrens egna förväntningar och krav. En kompetenshöjning av byggherregruppen torde därför vara ett effektivt sätt att förbättra kvaliteten och produktiviteten i byggan- det. Kommissionen har konstaterat att det trots detta saknas en anpassad utbildning för byggherrerollen vid landets samtliga hög- skolor och universitet. 7.1.4Risk för akut arbetskraftbrist i byggsektorn Byggsektorns problem har genom den uppmärksamhet det fått i media skapat en bild av en sektor som präglas av såväl bristande sjukdomsinsikt som avsaknad av vilja och kompetens att ta tag i och rätta till problemen. Sektorns brist på aktiva åtgärder för att komma till rätta med problemen påverkar rekryteringen av ung- domar till byggyrken. Allt färre civilingenjörer utexamineras från de tekniska högskolorna och universiteten. Skälen till detta är flera. Färre hög- skoleutbildade leder till minskande rekryteringsunderlag för dokto- och i förlängningen även för rekrytering till högre forskar- tjänster inklusive professorer. kan det därför bli all- varlig brist på kompetenta personer som är villiga att söka sig till teknisk utbildning och ta över ansvaret för byggsektorn och den byggda miljön. I en nyligen publicerad rapport från , , pekas byggsektorn ut som en av de branscher som påverkas mest av pensionsavgångarna från arbetsmarknaden. av de anställda i bygg- och anläggningssektorn kommer att lämna yrket fram enbart av åldersskäl. Det motsvarar 87 000 anställda. Till detta kommer att de planerade stora infrastruktur- satsningarna innebär att sysselsättningen i branschen skulle behöva öka med minst en procent i genomsnitt. Sammantaget inne- bär pensionsavgångarna och tillkommande infrastrukturarbeten ett behov på 176 000 bygg- och anläggningsarbetare fram till år 2015.4 4 Den framtida personalförsörjningen inom bygg och anläggning, AMS . I rapporten konstaterar AMS att det råder brist på arbetskraft i många yrkesgrupper inom bygg- och anläggningssek- torn, och att det antal personer som genomgår utbildningssystemet med inriktning mot byggyrken är helt otill- räckligt. Utbildningsvolymen skulle behöva trefaldigas för att klara den väntade efterfrågan. AMS menar att det finns en överhängande risk för betydande arbetskraftsbrist inom bygg- och anläggnings- sektorn, med negativa återverkningar på hela ekonomi som följd. På lite sikt måste en rad åtgärder till för att möta den arbets- kraftsefterfrågan som vi redan nu kan se. Utbildningsväsendet måste öka antalet utbildningsplatser inom sektorn och den fortsatt höga arbetslösheten i delar av landet inom byggsektorn måste brytas. Effektiva förmedlingsinsatser kommer att bli allt viktigare för att klara arbetskraftsförsörjningen framöver. Dessutom krävs bättre arbetsmiljö för att dämpa utflödet från branschen till sjuk- skrivningar och förtida avgångar. Här har berörda arbetsgivare ett stort ansvar.5 7.2Informations- och kunskapsflöden i byggsektorn En starkt bidragande orsak till byggsektorns problem är att be- fintlig kunskap inte används. Trots att det producerats tusentals artiklar, forskningsrapporter och läroböcker upplever många att de inte har tillgång till aktuell kunskap. Kunskapen är kraftigt fragmenterad och ofta svårtillgänglig. Många upplever det som näst intill omöjligt att få en överblick över vem som produ- cerar kunskapen, var den produceras samt hur den publiceras och distribueras. En sökning som Byggdok utförde på uppdrag av Byggkostnadsforum, visade att det då fanns 822 artik- lar och 670 rapporter eller böcker som tog upp bygg- och bostads- relaterade frågor i deras databaser. 5 AMS pressmeddelande . 7.3Byggande, tillväxt och kompetens i I en idé-PM till Verket för Innovationssystem, , beskrivs tillväxtmöjligheterna i det svenska byggrela- terade innovationssystemet.6 I promemorian konstateras bl.a. N Redan små ändringar i innovationsförmågan hos företag i en sektor som står för en så stor del av sysselsättningen i ett land som byggsektorn gör, kan få fullt märkbara effekter på den nationella tillväxten. N Genom att byggnader kan betraktas som orörliga, kommer det alltid att finnas efterfrågan på lokalt tillgänglig bygg- och fastig- hetskompetens. Satsningar på förnyelse av byggrelaterade och andra teknikområden som svarar mot eviga och grundläggande mänskliga behov kan skapa förutsättningar för en balanserad och hållbar utveckling av den svenska ekonomin. N I och med att den statliga forskningsfinansieringen omorganise- rades har ett nytt läge uppstått i . har intresset kommit att fästas vid frågor om varför kunskaper om känd och säker teknik inte har kommit till användning i ett antal små och stora bygg- och anläggningsprojekt som visar uppen- bara tekniska brister. har de existerande byggrelaterade forskningsmiljöerna i fått sina resurser nedskurna och det har blivit svårare att rekrytera studerande till de mest kvalifi- cerade högskoleutbildningarna på området. I promemorian påpekas vidare att det saknas en samlad och aktuell analys av det svenska byggandets innovationssystem i ett tillväxt- perspektiv. 7.4Viktiga aktörer i de byggrelaterade innovations- systemen Aktörerna inom det byggrelaterade innovationssystemet är synner- ligen många. Enbart i rör det sig om tiotusentals företag. De flesta är mycket små, medan den avancerade tekniska kunskaps- basen som kan leda till betydelsefulla innovationer är koncentrerad till ett fåtal aktörsgrupper och i flera fall till ännu färre aktörer 6 Tillväxtmöjligheter i det svenska byggrelaterade innovationssystemet, Idé-PM till , prof. , management, , dnr 2001-06920. inom dessa grupper. Näringslivets behov av forskning kanaliseras främst genom tillverkarna av material, komponenter och utrust- ning. Byggrelaterad forskning och utveckling bedrivs även i hög grad på landets högskolor och universitet. Rekryteringen till de högre byggtekniska utbildningarna är dock inte starkare än att det finns många som hävdar att den svenska kompetensbasen håller på att tunnas ut. Byggrelaterad forskning och utveckling bedrivs i stor utsträckning vid industriforskningsinstituten. Dessa är i princip materialtekniskt orienterade. () har kompetens inom material och konstruktioner, fukt och värme, miljö, brand, akustik och energi. Cement och () är inriktat på långsiktig kunskapsbyggande forskning, företagsanpassade kon- sultuppdrag och vidareutbildning. () finansieras i likhet med CBI delvis av näringslivet, bedriver forsk- ning och utveckling samt informerar kring användandet av stål i byggnadskonstruktioner. (Trätek) är större än CBI och SBI samt har enheter i , och . Arbetet vid inbegriper att kartlägga korrosionsegenskaperna hos olika material, komponenter, produk- ter och system, att klarlägga inverkan av miljö och andra yttre be- tingelser samt att utvärdera metoder för korrosionsskydd. () verkar för att frågor om mark och vatten hanteras rätt i samband med planering och byggande. () utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling inom transportområdet åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Till institutets kompetens hör även planering, utformning, konstruktion, drift och underhåll av vägar och järnvägar. Bygg- och bostadsrelaterad forskning och utveckling bedrivs även vid t.ex. och Urbanforskning, IBF, och vid IVL, . Organ för innovationssamverkan mellan aktörsgrupper Initiativ till forsknings- och utvecklingsprojekt i byggsektorn initieras inte enbart av industrin eller högskoleväsendet utan även genom innovationssamverkan mellan olika aktörer och aktörsgrup- per. I finns det flera mötesplatser för diskussion mellan olika aktörsgrupper i det byggrelaterade innovationssystemet. Byggsektorns InnovationsCentrum (BIC) är ett nytt initiativ. BIC avser att utveckla byggsektorn tillsammans med medlemmarna genom att skapa förutsättningar för och genomföra innovations- processer inriktade på slutkundnytta, hållbar tillväxt och lönsamhet. På de fyra orter där det bedrivs avancerad byggrelaterad högskole- utbildning finns det etablerade fora där högskola. företag och myn- digheter möts: i Byggsektorn (), ByggForum Nord i , i och KTH Byggenskap i . () sam- ordnar bransch- och arbetsgivarverksamheten för drygt 2 300 bygg-, anläggnings- och specialföretag. FoU-Väst, som är ett utskott inom , initierar, stöttar och driver cirka trettio forsknings- och utvecklingsprojekt. BI avser att etablera liknande utskott även inom övriga regioner. () driver genom sitt Anläggningsforum en studie, stödd av Ban- verket och , som underlag för beslut om nationell sam- verkan mellan högskolor, företag, organisationer och myndigheter inom anläggningsområdet i syfte att skapa förutsättningar för forskning, utveckling, utbildning och information. IVA:s Bygg- herreråd verkar för att utbildningen i samhället anpassas till byggherrefunktionens behov och att detta sker genom sam- verkan mellan högskolor och andra aktörer inom sektorn som verkar för kompetensutveckling. Kring mitten av tillkom flera samverkansprogram där statliga finansiärer, ett antal vanligtvis stora företag och flera hög- skolor gemensamt åstadkommit projekt som oftast varit kopplade till forskarutbildning. Flera av programmen har vart och ett mer än tio industridoktorander anknutna. Några av de viktigaste av dessa program kan nämnas som exempel. Programmet Konkurrenskraftigt Byggande syftar till att stärka svensk byggsektors kompetens och internationell konkurrenskraft genom att förse företag i byggsektorn med ett betydande antal forskarutbildade. Industriprogrammet Infrastruktur – väg, bro, tunnel – skall skapa en mer effektiv byggprocess genom integrering av processer över livscykeln. IT Bygg&Fastighet 2002 har haft som syfte att utveckla en gemensam IT-plattform för svenska bygg- och fastighetsföretag som möjliggör för företagen att öka kundnyttan genom bättre marknadskommunikation, större effektivitet, högre kvalitet och lägre kostnader. Kretsloppsanpassat byggande har avsett byggnaden i ett livstidsperspektiv och dess inverkan på omgivande miljö. Byggnaden och innemiljön behandlar byggnadsmaterialens och byggnadsteknikens påverkan på luftkvaliteten och byggnadsstom- mens betydelse för ljudmiljön och upplevelsen av stabilitet. utbildning i drift och underhåll av infrastruktur (CDU) har bildats i syfte att samla, bygga upp, vidareutveckla och vidmakthålla kompetens inom drift och underhåll av infrastruktur, i första hand den landbaserade trafikens anläggningar, det vill säga gator, vägar, järnvägar och flygfält. 7.5Finansiering av forskning och utveckling Finansiärer i det byggrelaterade innovationssystemet utgörs av statliga myndigheter statliga och privata stiftelser samt samarbets- organ inom näringslivet. Riskkapitalfinansiering spelar en under- ordnad roll i detta system. Forskning och utveckling i stöds i första hand av följande aktörer. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, FORMAS, har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. är en betydande finansiär av byggrelaterad forskning och utveckling och skall särskilt verka för att samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet planeras, initieras, genomförs, doku- menteras och utvärderas samt att resultaten sprids. Byggkostnadsforum kan stödja pilotprojekt som på ett nytt sätt söker få ner boendekostnaderna vid nybyggnad av hyresbostäder som projekten främjar ekologisk hållbarhet. Uppgiften för är att främja hållbar tillväxt för närings- liv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva innovations- system och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveck- ling. stöttar forskning och utveckling för ny kun- skap kring tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Stöd lämnas även till pilot- och demonstrationsanläggningar där ny teknik prövas. har även genomfört ett antal teknikupphandlingstävlingar för att få fram mer energieffektiv teknik. stöder tillsammans med Formas och ett antal företag programmet Konkurrenskraftigt byggande, där det ingår en forskarskola. och Kompe- tensutveckling () stöder en företagsforskarskola i på temat Byggnaden och Innemiljön. Programmet Kretslopps- anpassat byggande, som har stötts av (), är under avslutning. Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond (SBUF) verkar för att utveckla byggprocessen så att det skapas bättre affärsmässiga för- utsättningar för entreprenörer och installatörer att utnyttja forsk- ning och driva utvecklingsarbete. Bakom denna fond står Byggindustrier, VVS-Installatörerna, Ledarna, och . Fondens verksamhet finansieras genom avgifter från omkring 3 000 företag. SBUF samfinansierar även projekt med statliga finansiärer och olika stiftelser. EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling (1998–2002) stödjer mer än hundra byggrelaterade projekt i anslutning till flera teman. I ett antal av dessa projekt finns det svenska deltagare. Ett genomgående tema i kommissionens utfrågningar har varit att byggsektorn inte använder den kunskap som finns. Många har vitt- nat om att byggsektorn aldrig lär sig och att samma fel upprepas om och om igen. Trots att riskerna med att använda oprövad teknik och oprövade material är väl kända, upptäcks nya allvarliga problem till följd av att så ändå sker. Det kan finnas flera orsaker till att befintlig kunskap inte an- vänds i större omfattning. Det hänger samman med att utbildnings- nivån i byggsektorn är låg, att sektorn av tradition är förändrings- obenägen och att man därför har svårt för att ta till sig ny kunskap. Ett systematiserat återförande av kunskap från förvaltning till pro- duktion förekommer bara i begränsad utsträckning. Ett annat skäl till att byggsektorn inte använder den kunskap som finns är att kunskapen är fragmenterad, svåråtkomlig och oöverblickbar. Kommissionens bedömning är att det är i det närmaste omöjligt att överblicka och utvärdera den oerhörda mängd information som strömmar från och genom alla byggsektorns kun- skapskällor. Forskarna vid landets större universitet och högskolor säger sig allmänt har fått kraftigt minskade resurser. Det förekommer allt oftare att professorerna är fast anställda utan adjungeras med stöd av näringslivspengar. Få högskolor bedriver forsk- ning i huvudsak finansierad med egna medel, man är istället starkt beroende av externa medel. I bedriver dock , , omfattande bostadsforskning, i huvudsak finansierat med fakultetsanslag. Den allmänna uppfatt- ning som delgivits kommissionen är dock att ingen tar ett helhets- grepp utan att utvecklingen går mot en allt mer splittrad och svår- hanterlig situation för stödet till forskning och utveckling på bygg- området. Kommissionen konstaterar att utbildning, forskning och kun- skapsspridning inom byggsektorn i och för sig är ett problemom- råde som behöver åtgärdas men att detta kräver insatser och förändrade attityder och förhållningssätt inom hela sektorn för att ge effekt. Även om forskningen fått minskade resurser så används inte den nya kunskap som ändå genereras i tillräcklig omfattning. Det är tveksamt om byggbranschen själv uppfattar sig som den kunskapsintensiva bransch med behov av att löpande följa kunskapsutvecklingen som den egentligen borde vara. Samhällets och byggsektorns kanske största utmaning i den när- maste framtiden blir emellertid att vidta snabba och effektiva åt- gärder med anledning av den senaste tidens allt mer alarmerande rapporter om kommande arbetskraftbrist inom alla yrkeskategorier i sektorn. Utbildningen på alla nivåer måste bli attraktiv, vilket inte bara bestäms av utbildningens innehåll utan även av den yngre generationens uppfattning om branschen som sådan. 8Svart arbetskraft och andra skattefrågor RSV startade som initialt omfattade kon- troll av stora byggprojekt.