sou · GQB379 · 2003-01-01 00:00:00 — För att ytterligare underlätta samarbetet mellan rådet och Inter- nationella sekretariatet anser jag det naturligt att chefen för nationella sekretariatet är den som från kallas till rådets möten (se avsnitt 5.3). Jag anser vidare att budget bör renodlas något som utvecklas i kapitel 9. Rådets budget bör förutom rådets verksamhet avse kostnader för ledamöternas och generalsekreterarens resor. Övriga resor bör beviljas av chefen för sekretariatet och kostnaderna belasta sekretariatets budget. Detta kommer att ytterligare tydliggöra ansvarsförhållandet mellan rådets ordförande och chefen för sekretariatet. En kvalificerad handläggare bör svara för sekreteraruppgifter åt rådet och genom departementsbeslut med ett tillsvidareförord- nande utses som rådets sekreterare (generalsekreterare), där huvud- uppgifter, ansvar och mandat läggs fast. Anställningsvillkoren bör vara desamma som för kommittésekreterare. Som registrator och ansvarig för rådets diarium bör finnas en assistent på halvtid. Det internationella arbetet växer och övrig personal som tidigare tillhört bör användas flexibelt och efter poli- tiska prioriteringar av det internationella arbetet. Utbildnings- departementets personalresurser för arbete med exempelvis EU, , , och är mindre än hittillsvarande kansli. Resurserna bör regelbundet kunna justeras av enhetschefen med ledning av rådets förslag till årlig verksamhetsplan och efter departementsledningens politiska prioriteringar. Förslaget att vissa av rådets och kansliets nuvarande uppgifter skall överföras till myndigheter motiverar också en begränsning av nuvarande kansli. Vilka konsekvenser detta bör få för budget och regleringsbrev beskriver jag i kapitel 7 och 9. 6Den permanenta delegationen i Förslag: Resurserna vid den permanenta delegationen i bör återställas till den nivå som gällde fram till . Den permanenta delegationen i skall representera och bevaka svenska intressen i . Den lyder administrativt under den svenska ambassaden och personalen är anställd av Utrikes- departementet. Ansvaret för Unesco-bevakningen ligger på den bilaterala ambassadören. På den permanenta delegationen finns numera endast en på heltid arbetande lokalanställd assistent. fanns också en handläggare som arbetade heltid , därefter halvtid på delegationen och halvtid på ambassaden. Under det svenska ordförandeskapet i EU arbetade denne heltid med Unescofrågor. Jag har erfarit att UD har för avsikt att som ständiga ombud vid förordna den tjänsteman som väntas tillträda som ny chef för den svenska OECD-delega- tionen i . Vederbörande kommer i sitt uppdrag att ha stöd av den lokalanställda assistenten vid Unesco-delegationen. Unesco-delegationen har ett brett verksamhetsfält och handläg- ger ärenden på instruktion av , Utbildnings- departementet och . Utbildningsdepartemen- tet är den största uppdragsgivaren. Delegationen har också många kontakter med Sida, , och Svenska liksom med frivilligorganisationer. Delegationen skall bevaka och rapportera om utvecklingen i organisationen och medlemsstaternas politik – särskilt och EU-ländernas – samt delta i möten med den s.k. EU-gruppen. Samarbetet inom Unesco-delegationernas EU-grupp har utvecklats och är nu som tidigare nämnts ett etablerat och nödvändigt sam- Den permanenta delegationen i Delegationerna för EU:s medlemsländer träffas regel- bundet – ungefär en gång . Delegationen deltar vidare i arbetet i den s.k. västliga valgruppen. Där diskuteras olika nomineringar. Gruppen träffas i genomsnitt en gång ; mycket oftare före generalkonferensen. Dele- gationen deltar också i möten med den s.k. Genèvegruppen, ett informellt nätverk där ingår som enda nordiskt land och där tonvikten ligger på ärenden om budget och administration. Grup- pen träffas en gång . Den permanenta delegationen deltar därutöver i svenska delega- tioners möten med huvudorgan och dess underkommit- téer, förbereder bilaterala besök i och , biträder svenskar som söker arbete eller praktik i samt ordnar studiebesök. För dessa uppgifter krävs fortlöpande kon- takter med och andra länders delegationer – framförallt EU-ländernas och de nordiska ländernas. Att sköta alla dessa kontakter och alla de uppgifter som i övrigt ligger på den permanenta delegationen kräver ett bibehållande av den nivå som gällde fram till . Enligt min bedöm- ning är en kvalificerad handläggare på halvtid det minimum som ytterligare krävs för att säkerställa svenska intressen och bidra till att främja framåtsyftande arbete. En halvtidstjänst mot- svarar den omfattning som gällde före det svenska ordförandeska- pet i EU. Ännu tidigare sköttes Unesco-bevakningen av en hand- läggare på heltid. Påpekas bör att enligt ambassaden i har f.n. den svagaste Unesco-bevakningen av alla EU-länder. Den föreslagna handläggaren bör få sina instruktioner främst från och regelbundet rapportera direkt dit. Kostnaderna för en halvtidshandläggare beräknas till inklusive traktamenten. I detta sammanhang vill jag poängtera att olika möjligheter bör prövas så att en person kan erbjudas en heltidstjänst i . Det ligger visserligen utanför mitt uppdrag att närmare utreda dessa möjligheter. Jag anser dock att bör ana- lysera om det föreligger behov även av en kvalificerad bevakning och rapportering t.ex. från . En sådan skulle likaledes kunna omfatta en halvtidstjänst och kombineras med den föreslagna tjänsten för Unescofrågor. Förslag: I regleringsbrevet bör mål och återrapporte- ringskrav ses över. I dialogen mellan regering och myndigheter är regleringsbrevet det viktigaste styrdokumentet. Det är här regeringen skall precisera och konkretisera de övergripande målen för verksamheten och ange återrapporteringskrav som skall mäta måluppfyllelsen. är ett ettårigt beslut som anger vilka mål och uppdrag en myndighet skall uppfylla med de medel som regeringen avsatt i budgetpropositionen. Detta hindrar dock inte att samma mål kan anges år . Mål och återrapporteringskrav styrs av interna riktlinjer från . Enligt dessa bör en strävan vara att få tydliga och specifika mål som kan tjäna som styrinstrument. Målen skall också kunna mätas och följas upp. I regleringsbrevet har regeringen angivit mål och åter- rapporteringskrav för medlemskap i . Reglerings- brevet skiljer sig inte nämnvärt från tidigare års regleringsbrev. Målet är att: Svenska unescorådet skall främja och bekantgöra arbete inom utbildning, forskning, kultur och medier. Inom programområdet utbildning skall insatser som ger ökade kunskaper om mänskliga rättigheter betonas. Antalet skolor som medverkar i skolnätverk skall öka. Återrapporteringskravet är att: Svenska unescorådet skall i årsredovisningen redovisa hur man arbetar med att främja och bekantgöra arbete inom utbildning, forskning, kultur och medier samt vilka insatser som görs för att öka kunskaper om mänskliga rättigheter. Antalet deltagande skolor i olika skolnätverk skall redovisas i årsredovisningen liksom en jämförelse med antalet under de två föregående åren. I regleringsbrevet har rådet två uppdrag. Det första uppdraget gäller redovisning av rådets medverkan i uppföljningen av . Det andra uppdraget gäller utgifts- prognoser. Rådet har inte haft ett krav på utgiftsprognoser som andra myndigheter har. införs ett sådant krav för att tydli- gare markera sambandet mellan verksamhet och budget. I regleringsbrevet är målet detsamma som i reglerings- brevet . regleringsbrev angavs följande återrap- porteringskrav: Svenska unescorådets arbete med att främja och bekantgöra arbete skall redovisas. Antalet deltagande skolor i skolnätverk skall redovisas i årsredovisningen liksom en jämförelse under de två föregående åren. Svenska unescorådet skall till redovisa resultatet av de svenska insatserna under generalkonferens . har i en rapport kort redogjort för de insatser som genomförts i syfte att främja och bekantgöra arbete. Bland annat nämns boken under bok- och biblioteksmässan. Vidare redovisar rådet i en annan rapport arbetet med skolnätverken. I rapporten nämns att antalet världsarvsskolor har dubblerats . I en tredje rapport redovisar rådet de svenska insatserna under generalkonferensen . Där redogörs för de konventioner, deklarationer och rekommendationer som behandlats under generalkonferensen och den svenska delegationens ställnings- taganden. Följande uppdrag gavs i regleringsbrevet : Svenska unescorådet skall till inkomma till regeringen med en översikt över hur medlen i internationella kulturfond används samt en bedömning av effekten av det svenska bidraget. Svenska unescorådet skall avvakta med inbetalning till den internatio- nella kulturfonden tills att rapporten inlämnats. I sin redovisning till regeringen framförde rådet att medel inte längre borde avsättas för kulturfonden. De inom fastställa interna kriterierna för mål och återrapportering är inte helt relevanta för den verksamhet som föreslagits för . Jag anser därför att målet bör omfor- muleras och ha som utgångspunkt uppgift som råd- givande till regeringen. Det är vidare angeläget att de långsiktiga prioriteringar som i generalkonferensen fattat beslut om följs upp i reglerings- brevet till . Det bör därför finnas en tydlig koppling till sexårsstrategi. Även rådets arbete inför generalkonfe- rensen det år den äger rum bör framgå av regleringsbrevet eftersom den tar i anspråk stora delar av rådets resurser. Jag föreslår också att regeringen uppdrar åt att vara ett s.k. nationellt EFA- forum som enligt Dakarplanen skall bidra till att målen om utbild- ning för alla nås. Som framgått av avsnitt 2.3 fungerar redan som ett sådant forum. Jag anser dock att detta bör formalise- ras och framgå genom ett uttryckligt uppdrag i regleringsbrevet. Som framgår av avsnitt 5.2 förordar jag också att regleringsbrevet vid behov anger rådets uppgifter inom mer preciserade regionala samarbetsområden där insatser inom olika politikområden priorite- ras som exempelvis . Jag föreslår att regeringen fattar beslut om änd- ringar i instruktionen för Svenska unescorådet. Nya ledamöter och eventuella omförordnanden bör beslutas därefter så att ledamö- terna kan utses fr.o.m. . Nästa generalkonferens äger rum . Nya ledamöter i rådet som kommer att del- taga i generalkonferensen har därmed att sätta sig in i och rådets verksamhet. De ändringar som jag förordar i regleringsbrevet beträffande mål, återrapporteringskrav och uppdrag bör beaktas i reglerings- brevet . Tilldelningen av resurser till delegationen i bör ske och . Uppdrag till den nya skolutvecklingsmyndigheten bör lämnas inför då den nya myndigheten börjar sin verksam- het. Eventuella tjänsteorganisatoriska konsekvenser till följd av att vissa uppgifter överförs till myndigheter bör genomföras fr.o.m. . 9Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Förslagen om minskat antal ledamöter, koncentration av arbets- uppgifter och överföring av vissa uppgifter till myndigheter som jag lämnat kommer självfallet att påverka resursbehovet för rådet. Färre ledamöter och färre antal möten innebär att kostnaderna för arvoden, möten och resor minskar. Även utgifterna för skolnätverk och deltagande i mässor kan kraftigt begränsas. Att ge bidrag till olika projekt kommer heller inte att vara en viktig uppgift för det nya rådet varför även dessa kostnader kan minska. Jag föreslår därmed att medel motsvarande anslås för det nya rådets verksamhet. Jämfört med nuvarande anslag inne- bär förslaget en minskning med ca . I sammanhanget bör nämnas att i samband med den senast lämnade utgiftsprogno- sen anmälde rådet att rådets anslag vid budget- årets slut sannolikt kommer att visa ett överskott. De medel som sålunda frigörs genom rådets nya uppgifter bör omfördelas och tas i anspråk för att 1.till en del finansiera den kommitté inom som föreslagits få ett samlat ansvar för vetenskapliga program, förslagsvis , 2.överföra vissa medel till de myndigheter som övertar uppgifter från rådet. Främst gäller detta den nya skolutvecklingsmyndighe- ten för övertagandet av arbetet med skolnätverket för världsarvs- undervisning. Men även myndigheter som åtar sig att svara för vissa arrangemang inför mässor m.m. bör kunna tilldelas vissa medel. Sammantaget föreslås förslagsvis , 3.finansiera den resurstilldelning till den permanenta delegationen i som jag föreslagit senast fr.o.m. , förslagsvis , 4.överföra vissa medel till internatio- nella verksamhet för resor m.m. som bl.a. kan avse verk- samhet, förslagsvis . Översyn av Svenska unescorådet, dess Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas för att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredaren skall därvid ge förslag till ny instruktion, som utgår från dagens situation och som preciserar rådets uppgifter. Svenska unescorådets historia och verksamhet I stadga (Artikel VII. Nationella samarbetsorgan) sägs att Varje medlemsland skall vidta åtgärder som är lämpliga med hänsyn till dess särskilda förhållanden för att samordna sina viktigaste organ för utbildning, vetenskap och kultur med organisationens verksamhet, i första hand genom att bilda en nationell kommission bestående av representanter för regeringen och liknande organ. Nationella kommissioner eller nationella samarbetsorgan, om sådana finns, skall tjänstgöra som rådgivande organ för respektive delegation till generalkonferensen, för sina länders representanter i styrelsen samt suppleanterna för dessa och för sitt lands regering i frågor som rör organisationen. De skall tjänstgöra som förbindelseled i alla frågor av intresse för organisationen. I fullgörs dessa uppgifter av Svenska unescorådet, vars senaste instruktion (SFS 1996:646) utfärdades . Svenska unescorådet bildades (Kungl. brev), dess första instruktion beslutades . Liksom nationalkommissionerna i andra länder har Svenska unescorådet ett stort antal samordnande uppgifter mellan, dels berörda departement (i första hand Utbildnings- Kultur- och Utrikesdepartementen), dels ett stort antal myndigheter (bl.a. Sida, och ), dels ett stort antal frivilligorganisationer inom verksamhetsområden. Rådet samarbetar också mycket nära med den permanenta delegationen vid högkvarter. Personalen vid delegationen är anställd av . Rådet utarbetar också förslag till instruk- tion till delegationen vid . Instruktionen beslutas av regeringen. genomgår stora förändringar. Organisatio- nens nye generaldirektör har startat ett omfattande förändrings- arbete avseende långsiktiga strategi, tvåårsprogram, admi- nistration och fältkontorens (motsv.) Han har också tagit fasta på styrelsens förslag att förstärka organisationens utåtriktade verksamhet med syfte att göra mer synligt. generalkonferens beslutade om en ny sexårsstra- tegi och ett nytt tvåårsprogram. Vad gäller utbildning underströks att en av allra vikti- gaste uppgifter är att leda uppföljningen av Världsforum i (2000) om Utbildning för alla. För vetenskapliga samarbete betonades frågor om vat- tenförsörjning. stora vetenskapliga program: IGCP (Internationella geologiska korrelationsprogrammet), IHP (Inter- nationella hydrologiprogrammet), IOC (Internationella Oceano- grafiska kommissionen), (Människan och biosfären) och MOST (Hantering av social förändring) kommer alla att ha en vik- tig roll i detta arbete. Uppföljningen av om Kulturpoli- tik för utveckling, liksom arbete för att bevara kulturarvet gavs fortsatt hög prioritet. fattade generalkonferensen beslut om att anta en konvention om skydd av det kultur- arvet och en deklaration om kulturell mångfald. Inom kommuni- kationsområdet betonades arbete för att främja pressfri- heten. tog också upp frågan om synlig- het, dvs. informations- och kommunikationspolitik för att öka medvetandet om organisationen. nuvarande instruktion avspeglar inte de förändringar som sker och har skett i , i omvärlden och i . Utre- daren bör därför, bl.a. mot bakgrund av generalkonferensens beslut om ny sexårsstrategi, analysera och värdera den nuvarande verk- samheten. Det kan gälla t.ex. rådets satsning på utbildning om mänskliga rättigheter (inkl. bok- produktion), rådets utåtriktade verksamheter (skriftserien, hemsidan och med- verkan i olika mässor), rådets arbete inom de skilda programsektorerna (såsom skolsam- arbetet), kontakterna med de nationella kommittéerna för de vetenskapliga programmen, uppföljningen av , och frågor om uppföljning av konventioner m.m. Personalen vid rådets kansli är anställd av och rådets kansli är en integrerad del av internationella sekretariat. Svenska uescorådet är en fri- stående myndighet. Utredaren skall redovisa för- och nackdelar med kansliets placering och lämna förslag till dimensionering. Utredaren skall också studera samarbetet mellan den permanenta delegationen vid högkvarter och , departe- ment, myndigheter och frivilligorganisationer samt resursbehovet vid den permanenta delegationen. håller tät kontakt med de nordiska Unesco- kom- missionerna. arrangeras gemensamma möten och inför möten med och generalkonferens diskuteras dag- ordningar med den nordiska styrelsemedlemmen. Utredaren skall bedöma hur rådets arbetsinsatser inför styrelsemöten påverkar den nationella verksamheten. Utredaren skall studera och värdera resultaten av rådets sam- arbete och kontakter med olika departement, myndigheter och fri- villigorganisationer i och med andra nationella kommissio- ner. I arbetet bör utredaren ha nära kontakt med national-kommis- sioner i andra länder och skilda intressenter inom och utom landet. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till () . Mot bakgrund av de resultat och bedömningar utredaren gör, skall redovisningen också innehålla förslag till ny instruktion för Svenska unescorådet samt eventuella andra, av förslagen motive- rade, förordningsändringar. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att eventuella föreslagna förändringar skall rymmas inom nu gäl- lande ramar för verksamheten. Utredaren skall följa kommittéförordningen (1998:1474). Följande uppgifter baseras på samtal med generalsekreterare och vice generalsekreterare . För den danska finns statuter utfärdade av 1998. Antal ledamöter, sammansättning, mandattid Av bestämmelserna för den danska framgår att kan ha högst 19 ledamöter. De skall representera ungdomen (1), undervisning (1), vetenskap (1), konst och humaniora (1), pressen (1), forskningsministeriet (1), (1), (1), Miljö- och energiministeriet (1), (2) och Undervisnings- ministeriet (1). Dessutom ingår högst 7 av ministern personligt utpekade leda- möter som bl.a. representerar folkbildning och utövande konstnä- rer. Undervisningsministern utser kommissionens medlemmar för perioder . Mandatperioden för ordförande är förskjuten i förhållande till kommissionens övriga ledamöter. Kommissionen skall ha fyra utskott, en för respektive utbild- ning, vetenskap, kultur och kommunikation. I varje utskott bör högst 8 personer ingå. Ordförandena i utskotten utses av Under- visningsministeriet efter hörande av kommissionen och skall vara medlemmar i kommissionen. Utskottens sammansättning godkänns av nationalkommissionen efter hörande av utskottsordföranden. Sammansättningen i utskotten skall säkra expertis på vart och ett av programområden. Det ankommer på ordföranden att se till att relevanta organisationer blir delaktiga i utskottets arbete. Kommissionen kan också inrätta andra, mer tillfälliga, utskott. Dessutom skall ett arbetsutskott (s.k. forretningsutvalg) finnas. Kommissionen skall sprida kännedom i om program och arbete genom egen upplysningsverksamhet och i sam- arbete med andra berörda organisationer. Kommissionen skall samarbeta med danska organisationer inom kompetensområden. Vidare skall kommissionen samarbeta med berörda myndigheter och styrelser, med den permanenta delegationen vid och med andra nationalkommissioner, särskilt de nordiska. Kommissionen skall också yttra sig i ärenden som rör verksamhet, om förslag till program och budget för organisationen och i andra frågor som kommer från . Innan sådana yttran- den lämnas skall kommissionen inhämta upplysningar och syn- punkter från berörda ministerier, institutioner och organisationer. Kommissionen skall sprida kännedom om beslut av generalkonferens, styrelse m.m. och dessutom i den omfattning som kommissionen finner lämplig verka för att besluten genomförs i . Kommissionen kan i övrigt självständigt och offentligt uttala sig i frågor som rör . Ingen särskild verksamhetsplan upprättas men riktlinjerna för kommissionens arbete diskuteras av kommissionen. Kansliet är en integrerad del av interna- enhet. Totalt har kansliet 3,82 årsarbetare, varav två hand- läggare. Inom ministeriet har dock personalnedskärningar aviserats vilket kan komma att påverka nuvarande personalresurser för Unesco-arbetet. Kommissionen har en egen budget inom ramen för ministeriets budget. Övriga upplysningar och iakttagelser Kommissionen möts 4–. Kommissionen ger ut Unesconytt, ett informationsblad som kommer . Den skickas till 800 adresser och finns både i tryckt form och elektroniskt. anser att skall informera brett om . fick kommissionen särskilda medel för att synliggöra . I finns ASP-, BSP- och kulturarvsskolor. De sköts genom Cirius, en institution som har till uppgift att främja internationella relationer på utbildningsområdet genom bl.a. utbyte, EU-program m.m. har förstärkt den danska ambassaden i med en tjänsteman som bevakar Unesco-frågor. Denna för- stärkning finansieras gemensamt av och UD. Mot bakgrund av de aviserade besparingskraven är det dock osäkert om denna ordning kan fortsätta. Vi har haft samtal med , ordförande i den finska Unesco- kommissionen, , vice ordförande, , som varit både representant i , generalsekreterare för samt direktör för den internationella avdelningen inom undervisnings- ministeriet samt med Zabrina som är nuvarande gene- ralsekreterare. För finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen utfärdades . Vissa ändringar har gjorts därefter, t.ex. 1992 angående utseende av ledamöter. Antal ledamöter, sammansättning, mandattid Kommissionen har 12 ledamöter vilka utses av regeringen. För- utom ordförande och en ledamot jämte suppleant från utrikes- ministeriet skall i kommissionen ingå högst tio ledamöter, som skall företräda olika områden av verksamhet. Därutöver kallar högst trettiofyra medlemmar som tillsammans med de ordinarie medlemmarna bil- dar den förstärkta . Direktören för internationella enhet har rätt att närvara vid kommissionens sammanträden och att yttra sig vid dem. Kommissionen kan ytterligare kalla utomstående sak- kunniga. Förordningen innehåller uppgifter om mandattid. Enligt förordningen skall kommissionen inkomma med initiativ i ärenden som angår: 1)åtgärder i med anledning av beslut och rekommendationer av generalförsamlingar och förvaltningsorgan samt av internationella möten som anordnats av 2)representation i generalförsamlingar och för- valtningsorgan samt vid möten som anordnats av 3)bekantgörande av syften och verksamhet i hemlandet samt väckande av intresse för dem 4)ansökningar om av lediganslagna stipendier och befatt- ningar 5)övriga vittgående eller principiella frågor vilka hänföra sig till verksamhet samt 6)andra frågor angående deltagande i det internationella kulturarbetet, vilkas behandling av hän- skjutits till kommissionen. Enligt förordningen skall kommissionen upprätta förslag till verksamhetsplan, utarbeta budgetförslag och avge årsberättelse för det föregående verksamhetsåret. Såsom generalsekreterare tjänstgör en av förordnad tjänsteman vid den internatio- nella enheten. Kommissionens kansligöromål i övrigt handhas av internationella enhet. Också detta är angivet i förordningen. Medel för kommissionen samt för deltagande i verksam- het ingår som separata moment (budgetlinjer) i den internationella enhetens budget. Övriga upplysningar och iakttagelser De finska ledamöterna i kommissionen representerar en organisa- tion. Vice ordföranden är t.ex. generalsekreterare för uni- versitetsrektorers råd.