sou · GQB384 · 2003-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslog att RF skulle kompletteras med en föreskrift om att principen om självstyrelse skall tillmätas särskild betydelse vid all normgivning som rör kom- munerna och landstingen. Med en sådan bestämmelse vill kommittén dels ge uttryck för betydelsen av att offentliga beslut fattas så nära medborgarna som möjligt, dels markera vikten av att självstyrelseintressena alltid beaktas i normgivningssammanhang. Kommittén föreslog vidare att RF förtydligas så att det klart framgår att självstyrelse är en princip för all verksamhet. Kommittén föreslog även att det i RF förs in ett helt nytt kapitel om kommunerna och landstingen. Kommittén formulerade följande sammanfattande beskrivning av den kom- munala självstyrelsens innebörd (s. 12). Den kommunala självstyrelsen är en grundläggande och allomfattande princip för relationen mellan stat och kommun. Den säger att kommunen respektive själv skall styra, dvs. besluta inom sitt område beträffande de kommunala angelägenheterna. Vilka dessa angelägenheter är bestäms genom lag. Några av dem är specialreglerade i särskild lag, och här föreligger i regel en skyldighet för kommunen eller att ombesörja dem. En förutsättning för den kommunala självstyrelsen är den kommunala beskattningsrätten. Utmärkande för den offentliga sektorn är samverkan mellan stat och kommun. Och det finns motstående intressen. Den kommunala självstyrelsen kan därför inte vara total. Frihetsgraden varierar efter angelägenheternas art. Men för folkstyrelsen representerar den kommunala självstyrelsen grundläggande värden. Den skall därför ha en reell innebörd och väga mycket tungt i relation till de motstående intressen som kan finnas. Betänkandets huvudsakliga förslag har inte lett till lagstiftning. Den kommunala självstyrelsen enligt den finska grundlagen En ny finsk grundlag trädde i kraft . Grundlagen inleds med bestämmelser om grunderna för statsskick, fördelningen av uppgifterna mellan de högsta statsorganen och om rättsstatsprincipen: all utövning av offentlig makt skall bygga på lag. Enligt grundlagens första bestämmelse (1 §) följer även att deltar i internationellt samarbete i syfte att säkerställa fred och mänskliga rättigheter samt i syfte att utveckla samhället (tredje stycket). Grundlagens åttonde kapitel (93-97 §§) innehåller bestämmelser om internationella förhållanden. godkännande krävs för fördrag och andra interna- förpliktelser som innehåller sådana bestämmelser som hör till området för lagstiftningen eller annars har avsevärd betydelse, eller som enligt grundlagen av någon annan anledning kräver godkännande. godkännande krävs också för uppsägning av en sådan förpliktelse. Beslut om godkännande eller uppsägning av en internationell förpliktelse fattas med enkel majoritet. (94 §) Enligt den nya finska grundlagen (121 §) är indelat i kommuner, vilkas förvaltning skall grunda sig på självstyrelse för kommunens invånare. Bestämmelser om de allmänna grunderna för kommunernas förvaltning och om uppgifter som åläggs kom- munerna utfärdas genom lag. Kommunerna har beskattningsrätt. Bestämmelser om grunderna för skattskyldigheten och för hur skatten bestäms samt om de skattskyldigas rättsskydd utfärdas genom lag. I den allmänna motiveringen till bestämmelsen (förslagets 120 §, se propositionen RP 1/1998 rd s. 61) anförs: Den kommunala självstyrelsen är ett grundläggande förvaltningselement i ett demokratiskt samhälle. Denna utgångspunkt slås fast också i Europeiska stadgan om lokal självstyrelse, (FördrS 65 och 66/1991) som godkände och satte i kraft inomstatligt 1991. Om man ser till den kommunala självstyrelsens principiella betydelse är den gällande grundlagsregleringen alltför snäv och delvis också bristfällig. Självstyrelsens mest specifika kännetecken anges inte i grundlagen. Det anses emellertid av hävd att den kommunala självstyrelsen för kommuninvånarna innebär rätt att besluta om sin kommuns förvaltning och ekonomi samt att staten kan tilldela kommunerna uppgifter endast genom lag. I regeringsformens ursprungliga 51 § 2 mom. avses med medborgare finska medborgare. Också av denna anledning är det skäl att se över regleringen. Frågan om en reform av lagstiftningen om den kommunala självstyrelsen har länge varit aktuell, senast vid riksdag på grundval av en lagmotion (LM 86/1994 rd). förkastade motionen men hemställde att regeringen bereder en proposition med förslag till ändring av regeringsformens bestämmelser om självstyrelse (svar 10.2.1995/1994 rd, GrUB 23/1994 rd). Målet är att förstärka den kommunala självstyrelsen genom att ta in utförligare bestämmelser om den i grundlagen (120 §). I den föreslagna bestämmelsen konstateras att är indelat i kommuner. Bestämmelserna om grunderna för kommunindelning skall utfärdas i lag (121 § 2 mom.). Kommunernas förvaltning skall grunda sig på självstyrelse för kommuninvånarna. [...] För att precisera de viktigaste elementen i den kommunala självstyrelsen föreslås en uttrycklig bestämmelse som fastställer kommunernas beskattningsrätt. I bestämmelsen inskrivs också kravet på att bestämmelser om kommunalskatt utfärdas genom lag. Dessutom föreslås att bestäm- melser om de allmänna grunderna för kommunernas förvaltning och om uppgifter som åläggs kommunerna skall utfärdas genom lag. I överensstämmelse med den gällande regleringen föreslås också att det skall bestämmas genom lag om självstyrelse på större förvaltnings- områden än kommuner. I detaljmotiveringen (s. 175 f.) till samma bestämmelse sägs: Förslaget överensstämmer i sak med grundlagsutskottets vedertagna utlåtandepraxis, enligt vilken den i grundlagen skyddade kommunala självstyrelsen innebär att kommuninvånarna har rätt att bestämma om sin kommuns förvaltning och ekonomi. Uppfattad på detta sätt inbegriper självstyrelsen bl.a. kommunernas beskattningsrätt och kommuninvånarnas rätt till förvaltningsorgan som de själva valt (GrUU 29/1992 rd, 9 och 17/1994 rd, 31 och 42/1996 rd). [...] I enlighet med självstyrelseprinciperna skall demokratin i kommunernas beslutssystem tryggas genom lag. Detta innebär framförallt att kommuninvånarna har rätt att välja förvaltningsorgan samt att beslutanderätten i kommunerna tillkommer de valda organen (GrUU 42/1996 rd). Den föreslagna bestämmelsen förutsätter inga ändringar i kommunallagen (365/1995). med förslag till vissa grundlagsändringar angående godkännande av överenskommelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23 mellan , , , med förslag till ny regeringsform och ny angående godkännande av överenskommelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23 mellan , , , om godkännande av överenskommelse mellan , , och om kommunalt samarbete över nordiska riksgränser om förstärkt skydd för fri- och rättigheter m.m. om godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och om överlåtelse av vissa offentligrättsliga upp- gifter till internationella organ om godkännande av överenskommelse med om suveränitetsholmarna i , Muonio och Könkämä älvar om godkännande av den europeiska konven- tillträde till den internationella Euro- control-konventionen och den multilaterala Grundlagsändringar inför ett svenskt medlem- skap i Europeiska unionen Lag om befogenhet att besluta om fisket inom Miljöbalk, Del 1 och 2 Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU statskick, Del 1-4 Ny regeringsform - Ny riksdagsordning Förstärkt skydd för fri- och rättigheter Domstolarna inför 2000-talet - Arbetsuppgifter och förfaranderegler, Del A EG och våra grundlagar Den kommunala självstyrelsen och grundlagen Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning Våra grundlagar och EG - förslag till alternativ KU 1964:19 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till vissa grundlagsändringar samt i ämnet väckta motioner m.m. KU 1977/78:15 med anledning av propositionen 1977/78:44 om godkännande av överenskommelse mellan Dan- mark, , och om kom- munalt samarbete över nordiska riksgränser jämte motion KU 1980:81:14 om godkännande av europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (prop. 1980/81:77) LU 1986/87:9 om godkännande av överenskommelse med om suveränitetsholmarna i , Muonio och Könkämä älvar (prop. 1986/87:38) 1993/94:KU21 Grundlagsändringar inför ett svenskt medlem- skap i Europeiska unionen Grundlagsändringar inför ett svenskt medlem- skap i Europeiska unionen (vilande grundlags- Slutligt godkännande av Eurocontrolkonven- Ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU överenskommelser med främmande makter (SÖ) 1978:1 Överenskommelse mellan , , och om kommunalt samarbete över nordiska riksgränser 1981:23 Europeisk ramkonvention om samarbete över riksgränser och lokala och regionala samhälls- organ 1996:11 Tilläggsprotokoll till den europeiska ramkon- ventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala sam- hällsorgan (1981:23) 1999:39 Protokoll 2 om interterritoriellt samarbete till europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (1981:23) Nordisk utredningsserie (NU) 1973:1 Kommunalt samarbete över de nordiska riks- gränserna 1976:10 Nordisk konvention om gränskommunalt sam- arbete -Explanatory Report to the Additional Protocol to Outline Convention on Transfrontier Cooperation between Territorial Communities or Authorities (ETS no. 159) (se l/159.htm). -Promemoria angående gränskommunalt samarbete (Ju dnr 2000/776/K) jämte remissvar. -Regeringens skrivelse 1995/96:194 Utveckling inom den kommunala sektorn. -- en region blir till, Rapport utarbetad av den danska och den , . -, , författning efter EU-anslut- ningen, 2000. -Eek, /, /Hjerner, , Folkrätten, 4 uppl., 1987. -, m.fl., Kommunallagen - Kommentarer och praxis, 3 uppl, 2001. -, /Stjernquist, , Grundlagarna, 1980. -Karnov - med kommentar, 2000/01. , /Ragnemalm, Hans, 12 uppl., 1980. , , Handlingsoffentlighet och 6 uppl., 1992. , 2000, riksdag RP 1/1998 rd proposition med förslag till ny grundlag RP 191/1998 rd proposition med förslag till lag om sam- arbete mellan kommuner i och RP 72/2002 rd proposition med förslag till förvaltningslag och till lag om ändring av förvaltnings- RSv 288/1998 rd svar på RP 191/1998 rd FvUB 28/1998 rd anledning av RP 191/1998 rd GrUU 39/1998rd ning av RP 191/1998 rd