sou · GQB3108d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Att inkludera alla de aspekter som är relevanta i en analys av svensk säkerhetspolitik och den inter- nationella miljön , och tränga ner på djupet i denna materia för att söka ny kunskap, är en diger och långt ifrån lätt uppgift. Detta ger också stort utrymme för vidare forskning på flera av de områden som betänkandet behandlar. Givet direktivens omfattning, samt den tid och de resurser som ställts till utredningens förfogande, har utredningen valt att göra ett antal avgränsningar i sitt arbete. Intervjuer av den omfattning och med det planmässiga förfarande som vetenskapliga ideal kräver har inte kunnat genomföras i den utsträckning som varit önskvärt. Detta gäller främst utländska politiker, militärer och forskare, med kunskap om och nordiska förhållanden. Utredningens granskning av arkivmaterial har vidare endast delvis kunnat genom- föras med den systematik som forskningens ideal vanligtvis fordrar. Trots dessa begränsningar har flera anmärkningsvärda fynd på- träffats i det material utredningen tagit del av, vilka i hög grad ökat kunskapen i viktiga frågor som direktiven önskar svar på. Detta väcker frågan vilka krav som skall ställas på en statlig utredning. En utredning av detta slag är en första preliminär I betänkandet har genomgående skrivits regeringen även om det formella begreppet års regeringsform var Kungl. Likaså har i stället för krigsmakten skrivits försvarsmakten. utvärdering av en viktig fråga baserad på en första inledande inventering av det befintliga källmaterialet. Dess värde ligger i att den ger en bred överblick som kan hjälpa specialiserade forskare att få förståelse för och insyn i sammanhang som stöd för sitt arbete. Den är ingen slutgiltig produkt med slutgiltiga svar. En statlig utredning har viktiga konkurrensfördelar vad gäller tillgång till annars sekretessbelagt material, men naturligtvis måste varje utredning följas upp av fristående vetenskaplig forskning ut- förd av kvalificerade forskare, med tid och resurser för att hantera en sådan uppgift. Med denna utgångspunkt har jag därför sett som min främsta uppgift att ge allmänheten en översikt över den svenska säkerhetspolitiken och den internationella miljön 89 samt att verka för vidare forskning i ämnet (se vidare diskussioner i stycket 1.3). Ett omfattande källmaterial har efterlämnats i Den säkerhetspolitiska utredningens arkiv och tanken är att detta skall utgöra grunden för vidare forskning i ämnet. För detta ändamål se även (SOU 2001:85) arkiv. Det är uppenbart att studiet av säkerhetspolitik berör frågor av sekret och känslig natur. Statsmakten har sökt skydda uppgifter som skulle kunna vara till skada för nationens säkerhet och för relationerna med utlandet. Detta faktum hamnar därmed obönhörligen i motsättning till historiker och andra forskares behov av öppenhet och transparens. Jag har som utredare försökt verka för maximal öppenhet i mitt arbete och i redovisningen av materialet. Detta tar sig bl.a. uttryck i en noggrann och omfattande notapparat samt en omfångsrik bilagedel med förteckning över arkivmaterial, namn på uppgiftslämnare och beskrivning av övrig litteratur. Jag har även valt att publicera ett antal tidigare hemlig- stämplade originaldokument från perioden som har varit av särskilt stor vikt för utredningens arbete. I enlighet med direktiven har partier givits möjlighet att följa utredningens arbete. Jag har därför fört samtal med före- trädare för de olika partierna i tre omgångar (, ) i syfte att redovisa utvecklingen i utredningsarbetet. Slutligen skall nämnas att doktorand , , doktorand , och fil.mag. , CRISMART Försvarshögskolan har bidragit med vissa arkivstudier. har hjälpt till med översättningar från polska till svenska och med översättningar från ryska till svenska. Enligt direktiven skall jag som utredare i nödvändig utsträckning ta del av tillgänglig skriftlig och muntlig information i ärendet. Detta gäller information från såväl politiska som militära källor. I detta fall har jag gjort en vid tolkning av dessa instruktioner och genom- fört förhållandevis omfattande efterforskningar i svenska arkiv, både allmänna och privata, politiska såväl som militära, samt även utnyttjat utländska arkiv, vilket resulterat i framtagande av tidigare okänd information av vikt för historieskrivningen om säkerhetspolitik . Jag har vidare nyttjat tidigare publicerade offentliga utredningar, dagböcker, memoarer och annan litteratur. Intervjuer med ett stort antal personer har även genomförts. Slutligen har flera forskarseminarier med svenska akademiker och fackexperter arrangerats i utredningens regi. Utredningen har använt sig av ett omfattande arkivmaterial och nedan följer en beskrivning av dessa källor (se Bilaga 2). Här beskrivs vilket material utredningen tagit del av i de olika arkiven och eventuella restriktioner i det praktiska utredningsarbetet. Redogörelsen inleds med svenska arkiv, där ordningsföljden är arkivmaterial, , material från försvarets myndigheter samt övriga. Därefter behandlas utländska arkiv, med de viktigaste arkiven i varje land först. Utredningen har beviljats tillträde till arkiv innehållande material som annars omfattas av sekretess. Detta rör både hemliga och kvalificerat hemliga arkiv. I har utredningen använt sig av flera kommittéarkiv, bl.a. olika försvarskommittéer/försvarsutredningar , underrättelseutredningar och ubåtsutredningar. Dessa arkiv har i flera fall varit av värde för utredningens arbete. Ett antal personliga arkiv, deponerade vid , har även gåtts igenom. Utred- ningen har haft fri tillgång till allt material. I har utredningen gått igenom Statsrådsberedningens, , Kommunikations- departementets, , och Förvaltningsavdelningens hemliga arkiv. Utredningen har även granskat arkiv vilket varit av stor betydelse för utredningsarbetet. Detta gäller särskilt samtals- uppteckningar från kommissionens intervjuer, både öppna och sekretessbelagda delar. Utredningen har haft fri tillgång till detta material. Arbetet i arkiv har främst fokuserat på våra relationer med för svensk säkerhet viktiga länder. Prioriterade länder har varit , , och de nor- diska länderna. Intressanta kategorier har i första hand varit de som behandlar politiska relationer, försvarsattachérapporteringar samt försvars- och materielfrågor. Även handlingar beträffande utrikes- handelsrelationer, teknikexportkontroll, örlogsbesök och territo- riekränkningar har granskats. Utredningen har också haft möjlighet att gå igenom protokoll . Utred- ningen har haft fri tillgång till materialet i arkiv, vilket varit av stort värde för utredningsarbetet. Utredningen har även granskat de hemliga och kvalificerat hemliga delarna av Försvarsdepartementets arkiv. Utredningen har haft möjlighet att gå igenom arkiven och därefter valt ut intressanta handlingar, som sedan sekretessgranskats av rättschefen vid svarsdepartementet innan de lämnats ut. Samtliga begärda doku- ment har tillställts utredningen. Arbetet har således skett med vissa restriktioner, dock utan nämnvärda praktiska problem. Materialet har varit av stor betydelse för utredningens arbete. Omfattande och systematiska granskningar har genomförts i där flera kategorier var av betydande intresse för utredningen. Förutom överbefälhavarens arkiv, har även arkiven för de olika försvarsgrenscheferna gåtts igenom fram t.o.m. /82 (för tiden därefter se Försvarshögkvarteret nedan). Därutöver har FMV:s hemliga arkiv (t.o.m ), Försvars- attachéarkiven Fst/Sekt 2 (t.o.m. /81), Marinstabens hem- liga arkiv (t.o.m. ) och delar av ÖEF:s hemliga och kva- lificerat hemliga arkiv granskats. Utredningen har även tagit del av flera personliga arkiv, dagböcker etc. och särskilt den förre över- befälhavaren dagböcker har varit en viktig del av utredningens källmaterial för . Arkivarbetet kunde ske utan restriktioner. Förbehåll om sekretess- granskning från arkivets sida har varit ett villkor för tillgång till vissa handlingar. Allt önskat material har tillställts utredningen. Efterforskningar har även gjorts vid försvarsmaktens Hög- kvarter, där hemliga och kvalificerat hemliga arkiv granskats, bl.a. överbefälhavarens arkiv, Försvarsstabens arkiv, Armé-, Marin- och Flygstabens arkiv, samt försvarsavdelningarnas arkiv. Utredningens arbete i nämnda arkiv har bedrivits med vissa inskränkningar, där utredningen i vissa fall endast haft tillgång till olika diarier och utifrån dessa fått beställa handlingar eller serier av handlingar. De ärendemeningar som finns nedtecknade i dessa diarier är ofta knapphändiga vilket försvårat arbetet med att lokalisera handlingar med relevans för utredningens arbete. Hemliga dokument har sedan tillställts utredningen med någon dags fördröjning, medan kvalificerat hemliga handlingar först granskats av chefen för juridiska avdelningen innan de delgivits utredningen. Utredningen har även granskat den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens (MUST) arkiv och tagit del av material från Underrättelseavdelningen och Säkerhetsavdelningen. Materialet från och MUST arkiv har varit av stort värde för utredningens arbete. har tillställt sitt hemliga (1983 1989) och kvalificerat hemliga (1969 1989) arkiv för utredningen. Be- träffande det hemliga arkivet har ett omfattande material gåtts igenom och de dokument som utredningen har valt ut och önskat få kopierat har efter sekretessgranskning överlämnats. Vad gäller det kvalificerat hemliga arkivet, vars icke-tekniska delar varit av begränsad omfattning, har endast arkivförteckningen gjorts till- gänglig och därefter har utredningen valt ut dokument som efter sekretessgranskning har överlämnas. Dessa procedurer rörande har inneburit vissa restriktioner i utredningens arbete. Det inhämtade materialet har varit av stor betydelse för utred- ningen. Utredningen har vidare beretts tillfälle att granska FRA:s hem- liga och kvalificerat hemliga arkiv, samt FOI:s (tidigare FOA) hemliga och kvalificerat hemliga arkiv. Arbetet har genomförts utan restriktioner, men med förbehåll om sekretessgranskning i det förstnämnda fallet. Utredningen har även haft tillgång till () arkiv och hemliga arkiv. Arbetet har bedrivits utan restriktioner. Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek innehåller dels intressanta personliga arkiv från svenska statsministrar , men också det socialdemokratiska partiets verkställande utskotts proto- Detta material är till- gängligt för allmänheten. För protokoll för tiden har utredningen fått särskild tillåtelse av det socialdemo- kratiska partiet att granska de delar som behandlat frågor rörande utrikes- och säkerhetspolitik. Utredningen har haft fri tillgång till detta material. Utredningen har genomfört omfattande inventeringar i utländska arkiv rörande och svensk säkerhetspolitik. Den sekretess som omgärdar material av denna karaktär har medfört att doku- mentationen i huvudsak endast täcker och . Detta material härrör främst från olika utrikes- departement, eftersom försvarsdepartement och militära myndig- heter oftast har femtioårig sekretess och ibland ännu längre. Utredningen har genomfört omfattande efterforskningar i ame- rikanska arkiv. Trots den amerikanska utrikessekretessen, omkring , finns värdefullt material att tillgå fram t.o.m. för att därefter successivt, fram , bli allt mer utgallrat på grund av rådande sekretess. Åren därefter, och framåt, är fort- farande stängda för utomstående forskare. Slutsatserna i de avsnitt i utredningen som behandlar den amerikanska synen på svensk säkerhetspolitik från omkring och framåt får därmed betraktas som preliminära, emedan de i stor utsträckning baserats på svenska källor. Det material utredningen tagit del av i amerikanska arkiv är främst av utrikespolitisk karaktär, även om enstaka försvarspolitiska och militära dokument har påträffats. Av största intresse har handlingar från National Archives 2 varit. , expert i utredningen, har tillhandahållit eget forsk- ningsmaterial från nämnda arkiv. På begäran av utredningen har . genomfört en mandatory review och avhemligat nästan 200 sidor tidigare sekretessbelagt material. Trots att dessa dokument härrör från perioden 1968 och således ligger utanför utredningens egentliga tidsram har det ändå ansetts som värdefullt av både säkerhetspolitiska och historievetenskapliga skäl att få ta del av detta material. Många intressanta aspekter på politiska och militära relationer med tar sin början . Någon liknande genomgång av tidigare hemliga dokument i och . Library har inte varit möjligt att genomföra inom den för utredningen befintliga tidsramen. Det material som kunnat erhållas från dessa arkiv har dock varit av stort värde för utredningen, främst vad gäller dokument från Nixonadministrationen och perioden 1974. Ett antal viktiga personliga arkiv, . Kissinger, utrikesminister , och , ansvarig för Europa-frågor vid åren 1969 1973, har även granskats utan att någon information av värde rörande svensk säkerhetspolitik kunnat finnas. Vid Library of Congress har utredningen studerat ett referensbibliotek med avhemligade dokument (Declassified Docu- ments – US) samt en databank från den ame- rikanska kongressen, (). Efterforskningar har även genomförts i den amerikanska flottans Naval Historical Center. Slutligen har utredningen granskat ett stort antal av de avhemligade dokument som finns arkiverade i Archives, vad gäller CIA:s bedömningar av – politiskt, militärt och ekonomiskt – under perio- den 1991, presidentdirektiv rörande säkerhetspolitik från till Clinton och materiel beträffande amerikansk under- rättelseverksamhet . Utredningen har haft möjligheten att granska handlingar i polska arkiv (Archiwum Akt Nowych), främst från det polska utrikes- ministeriet men även vissa partidokument, rörande och synen på svensk säkerhetspolitik. Dokumenten härrör från både . Utredningen har vidare gått igenom material från ryska arkiv – Ryska statens arkiv för samtidshistoriska dokument (RGANI) och utrikesministeriets arkiv (MID). Företrädelsevis har dokument från Politbyrån, samt skrivelser och promemorior från utrikes- ministeriet granskats. Utredningen har inte haft tillgång till några militära arkiv. Att genomföra arkivgenomgångar i dagens sker fortfarande, ur ett vetenskapligt perspektiv, på otillfreds- ställande grunder. Problemen är främst tillgängligheten rörande själva dokumenten och avsaknaden av arkivförteckningar. Landet tillämpar även en trettioårs regel för utrikessekretess, vilket lett till att mängden material från MID varit begränsat. Tillgängliga dokument omfattar åren 1969 1971. Vid ryska RGANI har dock förhållandena varit något annor- lunda, eftersom man här lagrar mängder av tidigare sekretessbelagt material som avhemligades . Något nytt material specifikt för utredningens räkning rörande har inte er- hållits, utan de dokument som funnits tillgängliga och varit av intresse för utredningens arbete är öppet material. Det är givet att det ryska materialet på grund av bristande arkiv- förteckningar och sekretess inte är fullständigt. Trots dessa be- gränsningar måste framhållas att utredningen har gått igenom det material om som finns tillgängligt i ryska arkiv och som sammantaget ger en bild av särskilt de inledande åren av perioden 1989 beträffande rådande sovjetiska uppfattningar och värderingar av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Utredningen har vidare gjort efterforskningar i brittiska arkiv rörande och svensk säkerhetspolitik. Vid har dokument avhemligats t.o.m. och informationen beträffande har varit av visst värde. En granskning av material vid Liddell har också genomförts. Utredningen har även haft kontakt med det norska och danska utrikesdepartementens arkiv, via respektive lands ambassader i . Det danska har meddelat att deras arkiv inte har något material som är av relevans för utred- ningens arbete. Genom det utbredda användandet av Internet har även ett stort antal arkiv blivit tillgängliga direkt via nätet. Utredningen har i stor utsträckning använt sig av dessa arkiv, vilka ger en god bild av supermakternas agerande . Flera ambitiösa projekt rörande det historia har initierats, t.ex. , on Cold War Studies och on NATO and the Pact, för att nämna några. Flera traditionella arkiv, myndigheter och organisationer har också upprättat Internetarkiv, t.ex. , Nato Archives, Archive, och (). Utred- ningen har särskilt granskat de dokument från försvarsmininstermöten som blivit till- gängliga inom ramen för ovan nämnda . Ambitionen var att försöka få svar på frågor rörande eventuell hotbild mot , bedömningar av svensk neutralitetspolitik och svensk försvarsförmåga. Utredningens granskning gav dock vid handen att materialet inte innehöll någon information som belyste dessa frågeställningar. Den Säkerhetspolitiska utredningen har efterlämnat ett om- fattande underlag i utredningens egna arkiv. Detta rör främst samtalsuppteckningar med personer som intervjuats, underlag som tagits fram till mig som utredare av utredningens sekretariat och experter, inkommande och utgående korrespondens (diarium) samt viss litteratur m.m. Tanken från min sida har varit att arkivera ett så omfångsrikt material som möjligt i syfte att vägleda forskare, journalister och andra med intresse för dessa frågor. Arkivet utgör förhoppningsvis en god utgångspunkt för framtida forskning i ämnet. Trots min ambition om maximal öppenhet kan vissa delar av materialet, på grund av rådande utrikes- och försvarssekretess, ännu inte göras allmänt tillgängligt. Utredningen har inhämtat information från mer än 200 personer, medan intervjuer har genomförts med drygt 100 personer (se Bilaga 3). Detta är det totala antalet intervjuer som utredningen genomfört inom ramen för både (SOU 2001:85) och Den säkerhetspolitiska utredningen (SOU 2002:108). Från flertalet av intervjuerna har samtalsuppteckningar upprättats. De intervjuade har främst varit svenska medborgare – politiker, tjänstemän, diplomater och attachéer, officerare och andra för- svarsanställda. Även vissa nordiska befattningshavare, samt ryska och polska politiker och militärer har hörts. Vissa intervjuer har skett med mig personligen, andra tillsammans med utredningen sekretariat och experter. Vissa har även genomförts av utred- ningens sekretariat och experter utan min närvaro. Ett visst antal av dessa intervjuer har avsett , andra har varit av relevans för båda, medan flertalet har avsett specifikt den Säkerhetspolitiska utredningen. Samtalsuppteckningar har upp- rättats i de fall viktig information för utredningens arbetet inhäm- tats. Vissa personer i centrala positioner har utfrågats mer än en gång. Några intervjuer, som inte omfattas av sekretess, har skett per telefon varvid uppteckningar över samtalet i de flesta fall producerats. Utredningens sekretariatet och experter har i samband med intervjuer fört anteckningar för hand som i efterhand bildat under- lag för formella samtalsuppteckningar. Utkasten till dessa uppteck- ningar har först underställt utredningens övriga medlemmar för synpunkter och i vissa fall även underställts de intervjuade som också inkommit med förslag till korrigeringar och tillägg. I de fall en uppgiftslämnare citerats eller refererats i utredningens betän- kande har denne i möjligaste mån vidtalats, med chans till juste- ringar. I enstaka fall har personer som utredningen kontaktat lämnat skriftliga uppgifter. Jag vill som utredare tacka de personer som lämnat uppgifter till utredningen. Av utrymmesskäl går det inte att här nämna namnen på alla de som bidragit med information. Ett särskilt stort tack vill jag dock rikta till som givit utredningen möjlighet att dra nytta av hans långa erfarenhet på det säkerhetspolitiska området. Ett särskilt tack vill jag även rikta till som delat med sig av sin omfattande och unika insikt i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Jag vill även tacka , , , och som bidragit med konstruktiv och kritisk granskning av utkast till betänkandet. Jag vill vidare rikta ett stort tack till arkiv och bibliotek, samt centralarkiv som varit syn- nerligen hjälpsamma under utredningsarbetets gång. Jag vill även tacka , , Försvarsdepartement, Högkvarte- ret, MUST, FMV, FRA, FOI, och bibliotek, samt , som varit utredningen behjälplig med arkivmaterial, böcker och övrig information. Utredningen har även anordnat ett antal forskarseminarier med ledande svenska forskare och experter. Krishanteringsfrågor har varit föremål för ett seminarium med professor och fil.dr. vid , samt doktoranden vid . Säkerhetspolitiken under det har behandlats i diskussion med professor emeritus , professor , docent och docent . Lundaforskarna professor , professor samt docent medverkade i ett seminarium där olika aspekter av svensk säker- hetspolitik avhandlades. Ett liknande seminarium hölls också till- sammans med forskare från , där professor , docent , docent och fil.dr. och dess roll i svensk säkerhetspolitik har varit föremål för diskussion med pro- fessor vid , docent vid , redaktör och , byråchef vid . Ubåtsfrågan och svensk säkerhetspolitik har diskuterats med docent . Jag vill tacka alla de forskare och fackexperter som ställt upp och bidragit med sina erfarenheter till utredningen. Ett stort antal offentliga utredningar har tidigare lagts fram med bäring på utredningens uppdrag (se Bilaga 4). Bland dessa bör de betänkanden som olika försvarskommittéer/försvarsutredningar lagt nämnas. Betydelsefulla har även de utredningar varit som genomförts rörande ubåtsfrågan och den svenska underrättelse- och säkerhetstjänsten (se vidare Bilaga 4). Neutra- betänkande Om kriget kommit (SOU 1994:11) har tjänat som en viktig utgångspunkt för utred- ningens arbete. Det bör dock noteras att kommissionens direktiv jämförelsevis var betydligt snävare och behandlade en annan tidsperiod än den Säkerhetspolitiska utredningen. Det finns förhållandevis få verk skrivna av övergripande karaktär, baserade på fördjupade källstudier, som behandlat svensk säker- hetspolitik utredningen har haft i uppdrag att belysa. En stor del av den samlade litteratur som utredningen har använt sig av finns presenterade i Bilaga 4. Övriga källor finns redovisade i notförteckningen. Av särskilt intresse i utrednings- arbetet har , Fred och Fruktan – säkerhets- politiska historia, 1918 2000, varit. Utöver denna bok finns ett antal monografier och vetenskapliga artiklar som behandlar specifika frågor, ett flertal memoarer skrivna av viktiga politiker och civila ämbetsmän, men även ett antal biografier. Tidskrifts- och tidningsartiklar har också använts. En systematisk genomgång av den befintliga litteraturen rörande svensk säkerhetspolitik och dess historia har inte varit möjlig att genomföra med den tid och de resurser som stått till utredningens förfogande. Som konstaterats ovan finns det få arbeten om svensk säker- hetspolitik, baserade på noggranna källstudier, för den period som jag har haft att granska. Anledningen till detta är främst de rådande sekretessbestämmelserna vilket resulterat i en fokusering på tidi- gare perioder där källmaterialet är rikare. Jag har därför sett som en av mina främsta uppgifter att verka för vidare forskning i ämnet utredningen behandlat och har därför, som tidigare nämnts, efterlämnat ett omfattande källmaterial i den säkerhetspolitiska utredningens arkiv, vilket är tänkt att utgöra grunden för vidare forskning i ämnet för forskare, journalister och en intresserad allmänhet. När nu det är över känns det självklart att betrakta som en avgränsad historisk enhet, jämförbar med t.ex. de båda världskrigen. Eftersom även var en del av det värld framstår det som lika logiskt att betrakta svensk säkerhetspolitik under det som en enhet. Medan det pågick var svensk säkerhetspolitisk forskning, baserad på originaldokument, ganska sällsynt. Detta är förståeligt med hänsyn till de legitima sekretesskrav som fanns, även om i en internationell jämförelse låg efter beträffande denna typ av forskning. Situationen förbättrades något i och med det slut och fredsforskaren gjorde en viktig pionjärinsats .