sou · GQB3115d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Enligt 37 § KL är parterna skyldiga att anmäla koncentrationen till Kon- kurrensverket om de berörda företagens omsättning överstiger och minst två av de berörda företagen före- gående år hade en omsättning som översteg vardera. kan också yrka att koncentrationen, för att kunna godkännas, förenas med ålägganden om att t.ex. avyttra en del av verksamheten. Parterna kan under ärendets handläggning göra frivilliga åtaganden av sådant slag. Detta kan leda till att väsentliga konkurrensbegränsande effekter av koncentrationen undviks och att koncentrationen i övrigt kan komma tills stånd. Nyheter i konkurrens- och sekretesslagstiftningen För att kunna ingripa mot karteller krävs ett omfattande och kom- plext utredningsarbete. Kartellutredningar är resurskrävande. De karteller som utretts har samtliga kommit till Konkurrens- verkets kännedom genom tips från allmänheten eller från inblan- dade företag. föreslog ett antal åtgärder för att förstärka verkets möjligheter att bekämpa karteller. Några av dessa förslag har lett till lagstiftning. trädde en ny regel i 4 kap 4 § sekretesslagen till skydd för Konkur- rensverkets utredningar i kraft. Bestämmelsen innebär att sekretess gäller för uppgift som hänför sig till utredning av överträdelse av förbuden i 6 eller 19 § KL eller artikel 81 eller 82 i EG-fördraget, om det med hänsyn till syftet med utredningen är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs. Sekretess gäller såväl i för- hållande till part som mot tredje man, t.ex. allmänheten eller media. infördes nya regler i konkurrenslagen om eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgift för företag som avslöjar en kartell eller på ett påtagligt sätt medverkar i utredningen av kartellärendet. infördes ytterligare en förstärkning av sekretesskyddet. Sekretess skall numera också gälla generellt för anmälan eller annan utsaga från enskild i utredningar om överträ- delse av 6 eller 19 § KL eller artikel 81 eller 82 i EG-fördraget om det kan antas att den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs.30 En möjlighet till eftergift eller nedsättning av konkurrensskade- avgift för företag som avslöjar karteller eller bidrar till dess utred- ning har tidigare använts i europeisk rättstillämpning, men också i . Erfarenheterna är överlag goda. De svenska reglerna innebär i korthet att ett företag som avslöjar en kartell skall slippa konkur- rensskadeavgift under förutsättning att företaget anmäler överträ- delsen innan haft tillräcklig kunskap om kar- tellen för att kunna ingripa och något annat företag inte har gjort anmälan tidigare. Det krävs också att företaget samarbetar fullt ut med under utredningen och delger verket all information i frågan som företaget har tillgång till. Dessutom krävs att företaget upphört eller efter sin anmälan upphör att medverka i överträdelsen. Eftergift skall dock inte kunna medges om företaget haft en ledande roll i kartellsamarbetet och det med hänsyn till omständigheterna därför är uppenbart oskäligt med eftergift. 4 Byggfel och byggfusk Fel och brister förekommer inom all verksamhet och kostnaderna för att korrigera dessa är ofta avsevärda. Kostnaderna för fel i före- tags verksamhet brukar generellt uppskattas till mellan 10–30 pro- cent av omsättningen. Motsvarande anses enligt vissa skattningar gälla också för byggsektorn. Vid genomförda mätningar i bygg- sektorn har dock kostnaderna för kvalitetsfel varit lägre, 0–12 pro- cent, av den totala kostnaden för ett bygg- eller anläggningsprojekt. Den mest omfattande studien av felkostnader i bygg- projekt har utförts av Byggindustrier, FoU-Väst och –1996. Kvalitetsfel- kostnaderna, som undersöktes empiriskt, uppskattas i rapporterna till i genomsnitt av projektkostnaden eller 2,3 pro- cent som lägst och som högst. I rapporten konstateras också att alla fel inte upptäcks i samband med utförandet eller färdigställandet av arbetena och att kvalitetsfelkostnaden därför inte sällan kan överstiga av projektkostnaden om också fel som upptäcks beaktas.1 Andra uppskattningar pekar på att kvalitetsfelkostnaden för byggsektorn kan vara så hög som 10–av årsomsättningen.2 I rapporten Det konstiga är att vi inte upptäckte det har tidigare kvalitetsfelsundersökningar följts upp. Rapporten beskriver hur företagsledare och projektledare på olika nivåer kan agera för att undvika fel, upptäcka fel och minska kostnaden för fel som uppkommer i byggprojekt. I rapporten lämnas en rad slutsatser och rekommendationer baserade på analyser av närmare 3 000 byggfel. Analyserna visar bl.a. att felen har sitt ursprung hos beställare, 1P-E och Y. (1996), Kvalitetsfelkostnader – en studie av sju byggprojekt, Del I: Resultat, Report 49, Inst. för byggnadsekonomi, . 2Källa E&Q Rating, . projektörer, produktionsledare, utförare, materialleverantörer m.fl. Alla har således del av ansvaret för att minska felkostnaden.3 Felen tar sig emellertid inte bara uttryck i produktionsförluster utan även i materialförstöring, sämre hälsa och höjda förvaltnings- kostnader. Att öka resurserna för att minska kvalitetsfelkostnaden i alla led är därför troligen ett av de snabbaste, billigaste och effekti- vaste sätten att komma till rätta med höga bygg- och boendekost- nader. De undersökningar som gjorts pekar mot att det finns en be- sparingspotential om minst 50 000 till per nypro- ducerad bostadslägenhet, om kvalitetsfel kan undvikas. Det enklaste sättet att sänka kostnaderna i byggandet är således att göra rätt saker och att göra dem rätt från början. 4.2.1Skilj på fel och fusk Även om larmrapporter om fukt- och mögelskadade hus, sprickor i broar, läckande tunnlar och giftskandaler, entreprenadtvister och höga priser ofta dominerar debatten i media, måste det understrykas att det är långt ifrån allt som byggs som blir fel. Mycket blir givet- vis bra, men det krävs alltför ofta både en och två efterbesiktningar innan alla fel som hittas i samband med slutbesiktningar är åtgärdade. Varje projekt som inte blir rätt från början är ett misslyckande, som alla inblandade måste ta sitt ansvar för. Det är viktigt att kritiken ges rimliga proportioner och att man skiljer på sådant som beror på slarv eller okunskap och sådant som beror på fusk. Fusk är sällan orsak till att fel uppstår. Fusk förutsätter en medveten handling, där den som fuskar har en avsikt med sitt handlande. Det är mycket sällan någon har blivit fälld för fusk eller ens vårdslöshet i samband med entreprenad- tvister. Den vanligaste orsaken till att det uppstår fel i byggandet är istället slarv, nonchalans, okunskap och otydliga beställningar, vilket givetvis inte gör problemet mindre. 3 P-E och B , Byggindustrier, BI, FoU-Väst, , 2001. Pressade tidsplaner anges ofta som orsak till bristande kvalitet och höga kostnader i byggsektorn. Bristerna kan säkert förklaras med att tiden inte räckt till, men det är ändå ingen ursäkt. I en debattartikel i tidningen (nr 15/2001) under- stryks att korta byggtider gynnar en positiv utveckling av kvalitet. Artikelförfattaren menar att man i det långa loppet helt enkelt inte har råd att göra fel och att byggsektorn behöver ta lärdom av den fasta industrins sätt att se på kvalitet kontra tid.4 Det är i grunden positivt för alla parter om ett byggnadsverk kan börja utnyttjas så snabbt som möjligt. Omgivningen störs därmed inte mer än nödvändigt och investeringen förräntar sig snabbare, vilket ger sänkta kostnader i förvaltningen och större lönsamhet. Detta är givetvis gynnsamt för såväl exploatör som brukare. Men byggtiderna får inte sänkas på bekostnad av byggnadsverkets långsiktiga egenskaper. För att upprätthålla en hög produktionstakt, som kvalitetsfelkostnaderna hålls låga, krävs en kraftfull och sakkunnig styrning genom hela byggprocessen. Det krävs alltså en styrning som tar sin början redan genom en omsorgsfull projek- tering och planering. Detta gäller oavsett vilken entreprenadform byggherren väljer. Det är således alla inblandade aktörers skyldig- het, inte minst byggherrens, att se till att tidsplanen för projektet blir sådan att det finns tillräcklig tid till såväl omsorgsfull projek- tering och planering som fortlöpande besiktningar, egenkontroll och uttorkning av de olika byggnadsdelarna. Det kan inte ha någon egentlig betydelse om en byggnad blir klar än beräknat, när den kanske därefter skall fungera . Om en okunnig beställare inte själv förstår detta, är det den ansvarsfulle entreprenörens skyldighet att upplysa och vägleda beställaren. Entreprenören borde därför vägra att göra avkall på kvaliteten endast för att vinna några veckors byggtid. Det är heller inte rimligt att en på förhand bestämd tidpunkt för invigning eller inflyttning tillmäts större betydelse vid kvalitetskritiska beslut än byggnadsverkets långsiktiga egenskaper. 4 Kvalitet och kort byggtid, , Byggindustrin nr 15. 4.2.3Val av material och tekniska lösningar Byggherrens val av material och tekniska lösningar påverkar i olika avseenden möjligheterna att uppnå ett långsiktigt hållbart slut- resultat. Byggnader och anläggningar är tekniska system där de valda komponenterna måste passa ihop för att slutresultatet skall fungera. En ogenomtänkt blandning av gammal och ny teknik eller av traditionella och nya material och metoder kan få förödande konsekvenser på slutresultatet, utan att den enskilda komponenten eller lösningen i sig behöver vara felaktig eller bristfällig. Byggherrens möjligheter att beställa rätt vara till rätt pris för- svåras av att det finns många, mer eller mindre likvärdiga, pro- dukter att välja mellan på marknaden. kunde man bygga hus som fortfarande håller, trots att det då bara fanns ca 500 byggprodukter på marknaden. Under uppbyggnaden av folk- hemmet hade antalet byggprodukter ökat till ca 5 000. väljer vi bland 55 000–60 000 olika produk- ter. Flera av dessa produkter är prismässigt jämförbara, men inte alltid kvalitetsmässigt likvärdiga. För att i ett sådant överflöd av möjligheter kunna välja rätt produkt eller rätt teknisk lösning i förhållande till byggnadsverkets förväntade livslängd, krävs såväl ingående kunskaper om hur produkterna fungerar tillsammans som kompetens att bedöma de enskilda komponenternas livscykelkost- nader.5 Det är inte rimligt att byggherren i allmänhet skall förväntas ha den detaljkunskap som krävs för att göra dessa val, utan i hög grad åvilar ansvaret det föreskrivande ledet, dvs. 4.2.4Ny och komplex byggteknik Många fel beror på att byggnadsverken blir allt mer komplicerade och att det i allt större utsträckning installeras avancerade och kom- plexa tekniska system till följd av att det ställs allt större krav på funktionalitet, estetik, komfort, energihushållning m.m. svarade installationskostnader avseende ventilation, värme och sanitet, el, tele och styr- och övervakningssystem för av den totala entreprenadkostnaden. , , svarade installationskostnaderna för av entreprenadkostnaden för bostäder, av entreprenadkostnaden för kontor och av kostnaden för att uppföra sjukhus. har andelen installationskostnader stigit ytterligare och kan i vissa fall uppgå till av entre- prenadkostnaden vid uppförande av nya byggnader. Efterfrågan på ny utformning och nya funktioner ställer krav på nya tekniska lösningar också på anläggningssidan. Allt smäckrare brokonstruktioner skall klara allt större spännvidder, mekaniska system för manövrering av tunga broklaffar ersätts exempelvis med digitalt styrda hydrauliska system osv. Det är således inte bara byggsektorns struktur och rollfördelning som har genomgått en omfattande förändringsprocess . Även byggnaderna och deras installationer, lik- som broar och andra anläggningar, har blivit allt mer komplexa. För att kunna hantera de tekniska och logistiska problem som följer av en sådan utveckling krävs nya kompetenser, nya processer och nya angreppssätt. Många av de fel som uppstår i byggprocessen hade kunnat undvikas genom genomtänkt och omsorgsfull projektering, tydliga beställ- ningar, bra tidsplanering och en väl fungerande kvalitetssäkring. Det är viktigt att understryka att felaktigt monterade lister, golv med felaktig lutning, otäta anslutningar och fula fogar inte kan skyllas på avsaknad av fuktdimensionering, pressade tids- planer, utebliven kontroll eller bristande arbetsledning. Detsamma gäller fel som uppstår till följd av t.ex. läckande rörskarvar, otäta tak, hål och revor i tätskikt eller till följd av att skadat material byggs in i konstruktionerna. Inte heller fel som uppstår till följd av att byggnadsarbetaren inte kontrollerar att allt material är täckt och fuktskyddat innan han går hem för dagen kan skyllas enbart på korta tidsplaner eller brister i arbetsledningen. Sådana fel kan bara undvi- kas om den som utför arbetet känner ett personligt ansvar för att lämna ifrån sig ett hantverksmässigt riktigt jobb. Det måste ingå i varje persons grundinställning till sitt arbete att ta ansvar för att material skyddas, att felaktigt material inte används, att redan utfört arbete inte skadas och att arbetet utförs på ett hantverksmäs- sigt riktigt sätt. I kommissionens direktiv refereras några genomförda bygg- projekt som exempel på bristerna i dagens byggande. Gemensamt för projekten är att de fått stort utrymme i media på grund av arten av de fel som uppstått och det faktum att såväl beställare som kon- sulter och utförare tillhör landets största och mest erfarna aktörer på respektive område. I det följande redovisas kortfattat vad som in- träffade, varför det inträffade och vad har det fått för konsekvenser. är namnet på hela området runt Hammarby , söder om i . ligger på gränsen mellan stenstaden och ytterstaden i omedelbar närhet av friluftsområde. är, jämte , det största nu pågående stadsbyggnadsprojektet i . Ett nedslitet hamn- och industriområde förvandlas här till en modern ekologiskt hållbar stadsdel med 8 000 lägenheter för 20 000 invå- nare. När stadsdelen är fullt utbyggd kommer 30 000 per- soner att bo och arbeta i området. Ett särskilt miljöprogram för har upprättats av och utgör en del av de exploateringsavtal som tecknas mellan och tilltänkta exploatörer i området. Området planeras och byggs utifrån ett kretsloppstänkande som en resurssnål och miljöanpassad stadsdel. är tänkt att fungera som förebild för ekologisk planering och ligga i front- linjen för hållbar utveckling i tät stadsmiljö. Genom god kollektiv- trafik med snabbspårväg, ny energisnål teknik och utnyttjande av de möjligheter som storskalig kretsloppsteknik ger, skall detta upp- nås. Målsättningen är att stadsdelens miljöprestanda skall bli dubbelt så bra som den bästa prestandan i normal nyproduktion . I är de första etapperna, kvarteret med ca 500 lägenheter och kvarteret med ca 750 lägenheter färdigställda. I södra delen av är med ca 1 100 lägenheter, under uppförande. drabbas av omfattande problem med fukt och mögel I samband med att uppförde bostadshus på i inträffade kraftiga regn, som orsakade fuktskador i framför allt dåligt väder- skyddade ytterväggar. Skador upptäcktes och uppfuktning av reglar i främst ytterväggarna, hade då lett till om- fattande blånad och påväxt av mögel. tillsatte en expertgrupp med uppgift att kartlägga omfattningen av skadorna och föreslå åtgärder för saneringen. En beskrivning av expertgruppens arbete, slutsatser och förslag till åtgärder samt en redovisning av saneringsarbetet har i efterhand sammanställts i en rapport avsedd i första hand som in- formation för dem som flyttar in i byggnaderna. I rapporten be- skrivs vad som hänt, hur skadeomfattningen har kartlagts och fast- ställts, vilka åtgärder som har vidtagits samt hur kontrollarbetet har gått till. Följande beskrivning av problemen och vidtagna åtgärder är tagna ur rapporten.6 Utdrag ur rapporten och mögelskador Hammarby Sjö- stad Kartläggningen visade att skador i huvudsak inträffat i byggnader inom ett begränsat område (kv. Havet och kv. I dessa kvarter fanns det skadade byggnadsdelar i de flesta lägenheter. I övriga bygg- nader som uppfört utefter har skadeverkning också skett, men i dessa byggnader (kv. Farleden och Dyningen och i HSB:s hus) fanns bara enstaka skador. har sanerat eller bytt ut skadade material och byggnadsdelar. I de fall som skadorna begränsats till enstaka blånad eller mögelangrepp har dessa hyvlats eller slipats bort. Fungicider har inte används i sam- band med saneringen. Sanerings- och ombyggnadsarbetet har kvali- tetssäkrats dels genom en omfattande egenkontroll som har stickprov- kontrollerats av Sycon Barab, dels genom att samtliga utfackningsväggar har fuktmätts och kontrollerats med avseende på fuktskador etc. av Sycon Barab. Det som hände i är oförsvarligt. borde ha haft bättre kontroll under transport och montering så att skadorna inte fått denna stora omfattning. Men när skadorna väl skett tog man sig an dem i rätt ordning, kartlade omfattningen, klargjorde vad som hänt 6 Fukt och mögelskador , och , SP rapport 2002:15. Tillstånd att återge texten har inhämtats såväl från som från . har för sin del gett ett öppet mandat till expertgruppen såväl vad avser utredningens innehåll som publicering av resul- tatet. och varför och vidtog därefter sanering och utbyte. Hela detta arbete följdes av expertgruppen. byggnader i är noga kontrollerade avseende fukt och mögel. De är torra och de har inte kvar någon på- växt som orsakats av vattenskadorna. För framtida nya projekt föreslår expertgruppen att och andra stora entreprenörer och beställare ställer tydliga kvalitetskrav med hän- syn till risken för fukt- och mögelskador dels vid konstruktionsutform- ning och materialval, dels vid inköp av material för bygget. Detta gäller framförallt för trä som skall byggas in både avseende förekomst av mögel, blånad och fukt. Kontroll bör ske vid materialleveranser och i samband med inbyggnad. Det är särskilt viktigt att material och arbets- plats väderskyddas.7 Förebyggande arbete – skydd under byggskedet Med de byggsystem som används och som förekommer i de aktuella byggnaderna är byggskedet en kritisk period. För att undvika skador måste man skydda såväl material som arbetsplats. Det innebär ett provisoriskt tak och presseningar på fasaderna. Materialtransporter skall ske på ett sådant sätt så att materialen inte blir blöta och lagring skall ske under tak och väl skyddat från jord och smuts. För framtiden föreslår expertgruppen att tillsammans med övriga stora entreprenörer och beställare går i spetsen för hårdare krav på virket så att man inte riskerar att bygga in fuktigt trä med redan etablerad påväxt av mögel och blånad. Dessa krav bör bestämmas i sam- råd med träbranschen och materialleverantörerna. Riskanalys – fuktsäkerhet i konstruktioner Begreppet fuktdimensionering innebär en genomgång av fuktsäkerhe- ten för byggnaden under hela processen. Material och konstruktioner skall väljas som tål det klimat de utsätts för. dessutom skall det säker- ställas att skador inte kan ske under byggskedet. Känsliga detaljer skall särskilt anges. Detta arbete innebär att samtliga konstruktioner, detaljer, anslutningar och genomföringar skall kontrolleras avseende olika fuktkällor. Vad händer om fukt tillförs utifrån genom läckage av regn eller snö, inifrån genom kondens av fuktig luft eller som läckage i samband med bygget eller genom att fuktigt material sätts in? En sådan dimensionering inne- fattar dels beräkningar av uttorkningstider och av fuktvariationer i kon- struktionerna under en årscykel, dels råd och tips för förhållanden på 7 En rapport som lämnades av experter från och ppm visar att virket som har använts har haft angrepp av blånad. Denna blånad har etablerats före inbyggnaden i väggar och tak. Det betyder att när elementen på plats har fuktats upp av regn har det kunnat ske en snabb tillväxt på redan angripet virke. arbetsplatsen så att material och konstruktioner skyddas och inte fuktas upp av vatten eller fuktig luft eller smutsas av jord. Vad har detta inneburit för ? informerade snabbt inom företaget om anledningar till skadorna i och påminde om de instruktioner som fanns i det interna kvalitetssystemet. Man införde också nya och för- bättrade arbetssätt i och i all annan pågående pro- duktion. Exempelvis infördes ett krav att tid för uttorkning alltid skall finna redovisad i tidsplanen. Även byggmetodik och byggteknik för- ändrades. Montage av utfackningsväggar i flerbostadshus skall fortsätt- ningsvis ske efter att taket är tätt. efter montage skall väggarna skyddas av en täckt ställning. Endast utfackningsväggar utan isolering och plast skall användas för flerbostadshus. Isolering, plast- folie och invändig gipsskiva får monteras först efteråt, och sedan vägg- elementen kontrollerats och godkänts. utvecklade en ny, starkt förbättrad manual över fuktmätning i trä. Man har också påbörjat ett arbete att, tillsam- mans med andra byggföretag, vidareutveckla denna så att den kan ligga till grund för en auktorisation av fuktkontrollanter för träkonstruk- tioner. färdigställdes på i en omfattande ny- och ombyggnad av lokaler för och Arkitektur- museet. En arkitekttävling om nya byggnader för och avgjordes . Till de givna förutsätt- ningarna för arkitekttävlingen hörde bland annat bevarandet av Flottans exercishus, de intilliggande magasinsbyggnaderna och den befintliga topografin. Det vinnande förslaget gick under namnet och var utfört av den spanske arkitekten . Färdigprojekteringen av ny- och ombyggnaden utfördes av arkitek- ten på uppdrag av och med hjälp av en svensk konsultgrupp bestående av bl.a. arkitekter (arkitektur), Tyréns 8 ansvarar för byggnader, parker, skogar och marker runt om i landet som ägs av staten. De flesta fastigheterna tillhör nationella kulturarv och är en väsentlig del av vår historia. förvaltar de kungliga slotten, regeringsbyggnaderna, länsresidensen, äldre delar av huvudstaden, statliga kulturinstitutioner, äldre befästningsverk, skogar och marker i , älvsträckor vid de skyddade älvarna, kronoholmar längs hela kusten samt svenska ambassader utomlands. (konstruktion) samt (ventilation, värme, sanitet och kyla). Byggherre och ägare till fastigheterna är . Det gamla är statligt byggnadsminne . Projektet, som sammantaget omfattar 20 950 m², genomfördes som samordnad generalentreprenad (utförandeentreprenad), men hade ur- sprungligen upphandlats som delad utförandeentreprenad. General- entreprenör var . Den nya byggnaden som inrymmer och gemen- samma utrymmen för båda museerna omfattar tre våningsplan. De olika planen rymmer bland annat flera utställningssalar som alla har kvadratisk eller rektangulär grundform, forskningssalar, konserve- ringsateljéer, biblioteksrum, arkiv- och administrationslokaler, magasin och verkstäder. Gemensamma ytor är entrén och foajén, bokhandeln och en stor hörsal för 350 personer. är inrymt i två olika byggnader, dels i Flottans gamla exercishus och dels i en nyuppförd byggnad som ligger öster om sammanbyggd med det nya . Ombyggnaden av genomfördes –1997 och till har utställningslokalerna förlagts. Den helt nya byggnaden uppfördes –1998 och ligger i direkt anslutning till och inrymmer administrationslokaler, bi- bliotek och forskarsalar. I och med uppförandet av de nya lokalerna har femdubblat sin yta. Stora delar av byggnaden under jord För att få plats med alla utrymmen som krävdes för uppförande av den väldiga museibyggnaden har man sprängt sig ned i berget och förlagt delar av den under jord. Detta gör att endast en mindre del av byggnaden är synlig. Huskroppen, som är uppdelad i minde volymer, är terrakottafärgad och har pyramidformade tak krönta med lanterniner, vilka släpper ned ljus till utställningssalarna. På detta vis ansluter den nya museibyggnaden både i skala och i form- språk till den känsliga miljön på . Redan i samband med inflyttningen fick perso- nalen hälsoproblem och framförde klagomål på inomhusmiljön. Flera anställda fick problem med ögon, slemhinnor, hud, återkom- mande förkylningar, huvudvärk och trötthet.