sou · GQB357 · 2003-01-01 00:00:00 — Emellertid kan konstateras att behov av firmaregistrering och varumärkes- registrering inte alltid uppkommer och att bolags- respektive varumärkesavdelningen inte har samarbetat i dessa ärenden, trots att de finns i samma organisation. Handlingsalternativet medför högre kostnader jämfört med det alternativ som har redogjorts för i avsnitt 5.1.2 eftersom bl.a. två ledningsorganisationer kommer att finnas, en i varje myndighet. 5.1.4Bolagsavdelningen och varumärkesavdelningen bildar en sammanhållen myndighet som leds från Ett fjärde alternativ är att låta bolagsavdelningen och varumärkes- avdelningen bilda en sammanhållen myndighet som leds från . Valet av ledningsort är föranlett av att administrationen Förslag till framtida organisation för Patent- och registrerings-verket är väsentligt mer utbyggd i än i . Alternativet skulle medföra att endast patentavdelningen och uppdrags- och serviceavdelningen blir kvar i det nuvarande PRV. Uppdrags- och serviceavdelningen skall dock läggas ned som avdelning fr.o.m. . Fördelen med detta alternativ är att varumärkes- och firmarätten hålls samlad. Kombinationen varumärken, mönster och bolagsregistrering är ovanlig internationellt sett. Den absoluta majoriteten av övriga europeiska länder har patent-, varumärkes- och mönsterrätt samlad i en och samma organisation. Skälen för detta är, såsom har angetts i avsnitt 4.4.3, bl.a. att det industriella rättsskyddets hörnsten innehåller gemensamma bestämmelser om patent, varumärken och mönster, och att patentbyråerna, som utgör en gemensam nämnare, hanterar såväl patent- som varumärkes- och mönsterärenden. Med hänsyn till områdets internationella karaktär är det mindre lämpligt att i allt för hög grad avvika från hur andra europeiska länder har organiserat det industriella rättsskyddet. Det framstår som oklart hur en organisation av detta slag skall hållas ihop och ledas. Ett inte otänkbart scenario är att det utvecklas två fristående och självständiga enheter, snarare än en sammanhållen myndighet. Vi anser därför att alternativet inte bör övervägas vidare. 5.1.5Sammanfattande bedömning av handlingsalternativ Av de ovan redovisade alternativen till ändrad organisation av PRV anser vi att två stycken är tänkbara – att PRV förblir en sammanhållen myndighet, som ges förstärkt ledning och styrning genom att en överdirektör tillsätts i och styrelsen får fullt i stället för begränsat ansvar (avsnitt 5.1.2), eller att PRV delas i två Förslag till framtida organisation för Patent- och registrerings-verket myndigheter, som var och en har en generaldirektör och leds av en styrelse med fullt ansvar (avsnitt 5.1.3). Vid en sammantagen bedömning av för- och nackdelar anser vi att övervägande skäl talar för det sist nämnda alternativet, dvs. att PRV delas i två myndigheter. Det huvudsakliga skälet för vår inställning är att verksamheten vid bolagsavdelningen i väsentlig grad skiljer sig åt från verksamheten vid patent- och varumärkes- avdelningarna. Antalet inkomna ärenden till bolagsavdel- ningen är nästan tio gånger större än det antal ärenden som patent- och varumärkesavdelningarna tillsammans får in. Bolagsavdel- ningen har också krav på sig att expediera besked inom mycket korta tidsfrister – ofta högst en eller från det att ett ärende kommer in till avdelningen. Detta kan jämföras med att det vanligtvis tar att få ett patent beviljat och inte sällan att få ett varumärke registrerat. Vad gäller kunderna företräds merparten av dessa vid patent- och varumärkesavdel- ningarna av ombud vid patentbyråer. Bolagsavdelningens kunder sköter däremot vanligtvis kontakten med avdelningen själva (de enskilda näringsidkarna och handelsbolagen) eller genom sin revisor (aktiebolagen). Patentavdelningens personal består huvudsakligen av civilingenjörer, som rekryteras från den nationella arbetsmarknaden, medan bolagsavdelningens handläggare sällan behöver ha eftergymnasial utbildning och därför i stor utsträckning rekryteras regionalt. Skillnaderna i verksamhetshänseende är så stora att det enligt vår uppfattning inte finns skäl att behålla PRV:s verksam- heter samlade. Vi bedömer att PRV:s kunder är bäst betjänta av att såväl bolagsavdelningen, som patent- och varumärkesavdel- ningarna, ges möjlighet att fokusera på och utveckla sin kärnverk- samhet. De medel som bolagsavdelningen betalar för till viss del outnyttjade centrala funktioner skulle härvid komma bättre till nytta i den egna verksamheten. Genom att skapa ett självständigt med en general- direktör som chef och en styrelse som har fullt ansvar, bedömer vi att styrnings- och ledningsproblemen försvinner. Organisations- modellen ger möjlighet till lokala lösningar, kortare beslutsvägar och därigenom förhöjd effektivitet, vilket sammantaget kommer kunderna till nytta. Kundernas behov kan fångas upp på ett tidigt stadium när såväl som ges fullt ansvar. Ledningsformen kan förväntas ge mer engagerade styrelseleda- Förslag till framtida organisation för Patent- och registrerings-verket möter, förstärkt ledningsauktoritet, ökad fokusering på strategiska frågor och en allmän kvalitetshöjning av styrelsearbetet. Dessutom anser vi att ledningsformen bidrar till att risken för en upprepning av en misslyckad projektstyrning såsom i Bolit minskar. Att dela PRV i två verk skapar även en större likhet med övriga europeiska länder, varav majoriteten har lagt patent-, varumärkes- och mönsterärenden i en organisation och bolagsregistrering i en annan. Givet den tid som det tar att behandla förslaget till ändrad organisation för PRV bedömer vi att kan påbörja sin verksamhet . Förslag till förordningar med instruktion för respektive finns på sidorna 21-25. Ett stort antal författningar, som reglerar PRV:s handläggning av olika kategorier av ärenden, kommer att påverkas om förslaget genomförs. En sammanställning över dessa författ- ningar, inklusive de lagrum som berörs, finns på sidorna 26-36. Vi reserverar oss dock för att någon författning eller något lagrum kan ha förbisetts. De närmare konsekvenserna av vårt förslag redovisas i kapitel 6. 5.2Förslag rörande organisationen av ärenden om utgivningsbevis enligt tryckfrihetsförordningen respektive yttrandefrihetsgrundlagen Vi har i avsnitt 4.5 redogjort för Radio- och förslag att ärenden om utgivningsbevis för periodisk skrift skall handläggas av Radio- och i stället för av PRV:s varumärkesavdelning. Frågan om att flytta dessa ärenden till en annan myndighet hör enligt direktiven inte till vårt uppdrag. Med anledning av att det är en organisationsfråga anser vi dock att den bör beaktas i detta sammanhang. Regeringen har i sin proposition (prop. 2001/02:74 s. 107) följt förslag (SOU 2001:28 s. 225) att Radio- och skall anförtros uppgiften att besluta om utgivningsbevis enligt yttrandefrihetsgrundlagen, trots att det innebär att två olika myndigheter kommer att handlägga frågor om utgivningsbevis. Regeringen har inte utvecklat sina argument närmare. PRV har lång erfarenhet av att handlägga ärenden om utgivningsbevis för periodisk skrift. Förslag till framtida organisation för Patent- och registrerings-verket tiden uppfyllt målen enligt regleringsbrevet, även i samband med att varumärkesavdelningen flyttade till . Några över- tygande skäl som motiverar att PRV inte längre skall handlägga dessa ärenden finns enligt vår uppfattning inte. Ärenden om utgivningsbevis enligt yttrandefrihetsgrundlagen rör sådana medier, som faller inom Radio- och särskilda kompetens. Skäl att föreslå någon annan ordning angående handläggningen av dessa ärenden än vad regeringen har gjort i sin proposition saknas. Vi lägger således inte något förslag vad gäller organisationen av utgivningsbevis. 6Ekonomiska och andra konsekvenser Förslaget att dela i två verk bedöms inte leda till ökade kostnader för det nya . För del bedöms en delning medföra en kostnadsökning om . Denna kostnad torde dock kunna rymmas inom ramen för befintlig verksamhet genom rationalisering av stödfunktionerna och därmed inte ha någon effekt på avgiftsnivåerna i de båda myndigheterna. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) skall, om förslagen, i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. Vidare skall enligt 15 § kommittéförordningen sådana konse- kvenser av förslagen redovisas som har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt direktiven för utredningsuppdraget skall särskilt konsekvenserna för små företags villkor beaktas. Förslaget att låta bolagsavdelningen bli en egen myndighet kommer att medföra kostnader för den nya myndigheten – . Vi har bett PRV ge sin syn på vilka, och hur stora, kostnader som kan tänkas uppkomma. PRV har uppgett följande. Den nya myndigheten behöver inrätta en ledning samt vissa administrativa befattningar. Den nya ledningen antas bestå av en Ekonomiska och andra konsekvenser generaldirektör och en överdirektör. De nya administrativa befattningarna antas bli ungefär fem stycken, främst inom områdena ekonomi- och personaladministration. Till detta kommer ökade driftskostnader för vissa administrativa system. Den totala kostnaden beräknas uppgå till ca . Bolagsavdelningens andel av fördelade kostnader1 är högre än ovanstående summa, men diskussioner pågår om att minska dessa kostnader. En bedömning av alla dessa faktorer sammantagna – efter genomförda kostnadsminskningar – ger vid handen att kostnaderna för den nya bolagsmyndigheten troligtvis skulle bli ungefär lika höga som för den nuvarande bolagsavdelningen, medan kostnaderna för den återstående delen av PRV skulle öka med ca till följd av att återstående gemensamma resurser av strategisk natur måste fördelas på en mindre bas. De ekonomiska implikationerna runt en eventuell delning är i alla lägen så pass små att de inte kommer att få någon effekt på avgiftsnivåerna. Med hänsyn till att bolagsavdelningen har en väl utbyggd administration framstår PRV:s bedömning av kostnaderna för verksledning som rimlig. Dock måste även kostnader för nytt profilprogram, dvs. anskaffande av ny logotyp, byte av skrivmaterial, visitkort etc., räknas med för såväl som . För kommer vårt förslag att innebära minskat bidrag för stödfunktionerna motsvarande vad bolagsavdelningen betalar. Detta kommer således att påverka verksamheten. pågår dock en intern översyn av PRV:s stödresurser och en rationalisering av dessa om har aviserats. Vår bedömning är att det finns utrymme för att minska kostnaderna. I sammanhanget skall även beaktas att verksledningen i kommer att spara tid och pengar för resor till . I likhet med PRV gör vi bedömningen att en delning inte kommer att få någon effekt på avgiftsnivåerna. Delningen bedöms inte medföra ökade ärendebalanser vid någon av avdelningarna. Vi bedömer att en delning kommer att få positiva effekter för småföretagen genom att både och kan koncentrera sig på sin kärnverksamhet och ge mer fokus på varje enskild tjänst. På så sätt kan verksamheterna effektiviseras, handläggningstiderna förkortas och servicen till kunderna 1 Med fördelade kostnader avses kostnader för centrala admininstrativa stödresurser, jfr avsnitt 2.3. Ekonomiska och andra konsekvenser Konsekvenserna kan antas bli mest påtagliga för bolagsverksamhetens kunder eftersom bolagsavdelningen genom förslaget ges större handlingsfrihet och möjlighet att skapa de lösningar för verksamheten, som avdelningen själv finner mest motiverade. Medarbetarna kommer närmare besluten och får större möjligheter att påverka verksamheten, vilket även det bör resultera i en bättre kundservice. Genom att styrelserna i och ges fullt ansvar kommer kundernas behov att kunna fångas upp på ett tidigt stadium, förutsatt att näringslivet är väl representerat i styrelserna. Nackdelen med vårt förslag är att de kunder, som är i behov av tjänster från mer än en av PRV:s avdelningar, kommer att behöva vända sig till två myndigheter i stället för, som , en. Av avsnitt 5.1.3 framgår att av den cirka en miljon enskilda firmor, aktiebolag och handels- och kommanditbolag, som finns registrera- de hos bolagsavdelningen, innehar drygt 30 000 ett registrerat varumärke. Någon motsvarande siffra över andelen näringsidkare som innehar patent finns inte, men siffran kan antas vara väsenligt lägre. Eftersom majoriteten av kunder vid patent- och varumärkes- avdelningarna företräds av ombud, som till sin profession arbetar med immaterialrättsliga frågor, bedömer vi dock att dessa snabbt kommer att ta till sig information om vilket verk som handlägger vilka frågor. För många framstår dessutom PRV:s avdelningar som självständiga enheter. De kunder som ändå kontaktar fel myndighet torde tämligen enkelt kunna hänvisas till rätt myndighet. Vi förutsätter att en organisationskommitté kommer att arbeta med alla de praktiska frågor som en delning för med sig, bl.a. att dela upp tillgångar och skulder mellan de två myndigheterna. Vad gäller kostnaden för Bolit bör den enligt vår mening även fortsättningsvis belasta bolagsverksamheten, dvs. Förslaget bedöms inte ha någon betydelse för de övriga samhällsfrågor som anges i 15 § kommittéförordningen. Förslaget innebär att delas i ett Patentverk och ett Bolagsverk. föreslås bestå av patent- och varumärkesavdelningarna och av bolagsavdelningen. Två förordningar med instruktion för respektive föreslås bli införda. Förordningarna motsvarar i allt väsentligt den nuvarande instruktionen för , men med den skillnaden att styrelsen i vardera verk ges fullt ansvar. Den nuvarande förordningen med instruktion för PRV föreslås bli upphävd. 7.1Förordning (2002:000) med instruktion för 1–3 §§ I paragraferna redovisas uppgifter. Bestämmelserna motsvarar 1–3 §§ i den nuvarande instruktionen för PRV i de delar som avser verksamheten vid patent- och varumärkesavdelningarna. 4–5 §§ Paragraferna reglerar i vilken omfattning verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på samt ansvars- fördelningen mellan styrelsen och generaldirektören. Skillnaden mot 4–5 §§ i den nuvarande instruktionen för PRV är att styrelsen, och inte generaldirektören, har det yttersta ansvaret för verksamheten. I paragrafen anges styrelsens storlek. Paragrafen motsvarar 6 § i den nuvarande instruktionen för PRV. Paragrafen motsvarar 7 § i den nuvarande instruktionen för PRV. Paragrafen motsvarar 8 § i den nuvarande instruktionen för PRV. Paragrafen motsvarar 9 § 1–4 p. i den nuvarande instruktionen för PRV. 7.2Förordning (2002:000) med instruktion för 1–3 §§ I paragraferna redovisas uppgifter. Bestämmelserna motsvarar 1–3 §§ i den nuvarande instruktionen för PRV i de delar som avser verksamheten vid bolagsavdelningen. 4–5 §§ Paragraferna reglerar i vilken omfattning verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på samt ansvarsfördel- ningen mellan styrelsen och generaldirektören. Styrelsen har det yttersta ansvaret för verksamheten. I paragrafen anges styrelsens storlek. Paragrafen motsvarar 6 § i den nuvarande instruktionen för PRV. Paragrafen motsvarar 8 § i den nuvarande instruktionen för PRV. Paragrafen motsvarar 9 § 5–10 p. i den nuvarande instruktionen för PRV. Översyn av Patent- och registreringsverkets Beslut vid regeringssammanträde . En översyn skall göras av Patent- och registreringsverkets (PRV) organisation. Översynen skall inriktas på att närmare kartlägga och analysera för- och nackdelar med att dela upp den nuvarande myndigheten i flera myndigheter eller ombilda myndigheten på annat sätt. I analysen skall beaktas hur motsvarande verksamheter är organiserade i andra länder inom EU. Översynen skall också beakta det pågående EU-arbetet rörande ett gemenskapspatent. Syftet med förslaget är att stärka ledning och styrning av berör- da verksamheter,effektivisera handläggningen av ärenden samt hålla kostnaderna för patent och registreringsverksamheten nere. Om översynen leder till slutsatsen att nuvarande organisation bör ändras skall förslag lämnas om hur och när ändringen skall genomföras. () är central förvaltnings- myndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegruppering- ar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt över näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillstånds- myndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. Myndigheten leds av en generaldirektör och har en styrelse med begränsat ansvar med generaldirektören som ordförande. PRV:s sakverksamhet är uppdelad i tre huvudavdelningar och en gemensam central organisation; Bolagsavdelningen i med ca 520 anställda, Varumärkesavdelningen i med ca 120 anställda och Patentavdelningen i med ca 300 anställda. Härutöver finns en verksledning på ca 8 personer samt en Uppdrags- och serviceavdelning också den belägen i med ca 85 anställda som bl.a. handhar viss gemensam administration och som mot betalning åtar sig olika typer av uppdrag inom PRV:s verksamhetsområde, anordnar kurser m.m. PRV:s verksamhet finansieras med avgifter. att anlita en konsult för en översyn av PRV:s verksamhet främst avseende ärendeprocesser, styrning och ekonomi. Bakgrunden var de problem med alltför långa handlägg- ningstider och obalansen i ekonomin som hade konstaterats i (). Resultatet av översynen har redovisats i en rapport till . I rapporten konstateras att orsakerna till Patent- och registrerings- verkets (PRV) problem med långa handläggningstider och en ekonomi i obalans främst är Bolit samt flyttningen av Varumärkesavdelningen till men också att PRV som helhet fungerar dåligt. Rapportens huvudförslag är att PRV bör delas i flera myndigheter. Skälen för en delning är bl.a. följande. Verksamhetssynergier som håller ihop hela PRV är små och minskande. Detta förstärks i hög grad av de geografiska Den faktiska samverkan i det dagliga arbetet mellan avdelningarna är följaktligen små eller inga. Det är därmed svårt att uppnå en tydlig gemensam vision för hela PRV. Bolagsavdelningen har kommit att växa kraftigt (nu av PRV) och utveckla en från övriga verksamheten skild och självständig kultur. Bolagsavdelningen har vidare byggt upp egna administrativa resurser och utnyttjandet av gemensam service från är mycket liten. Ledningen har ofta svårt att få genomslag för fattade beslut och styrningen har varit svag. Ett latent behov av stora utvecklingsinsatser föreligger vid de olika avdelningarna. I rapporten föreslås att PRV delas i två myndigheter; ett Bolags- eller med säte i och ett Patentverk. I rapporten diskuteras också frågan om Varumärkesavdelningen i med en sådan lösning skall samordnas med patent- frågorna eller med bolagsfrågorna. I rapporten redovisas för- och nackdelar med de bägge alternativen. Rapporten avstår från att förorda den ena eller den andra lösningen. Båda är dock möjliga enligt konsultens mening. Den sammantagna bedömningen i rapporten är således att Patent- och registreringsverkets (PRV) verksamheter bör delas upp på flera myndigheter. Detta ger enligt rapporten möjlighet till en bättre överblick och en väsentligt effektivare lokalt placerad ledning med i sin tur väsentligt större förutsättningar för PRV:s nuvarande avdelningar att leva upp till bl.a. de krav på handläggningstider som ställs i regleringsbrevet och av kunderna. En delning skapar också enligt rapporten en möjlighet till en effektivisering av administration och ledning i . Om en delning inte genomförs bör enligt rapporten en ombild- ning av PRV ändå genomföras med hänsyn tagen till iakttagelser i den analys som gjorts. De uppgifter som () ansvarar för är av mycket stor betydelse för företagande och entreprenör- skap. Det är angeläget att PRV har handläggningstider vid patent-, bolags- och varumärkesavdelningarna som svarar mot kundernas krav samt att verket håller en hög servicenivå gentemot sina kunder. Dess verksamhet måste också präglas av hög kvalitet och effektivitet. Enligt regeringens mening bör en översyn av myndigheten genomföras för att närmare överväga de frågor som aktualiseras i konsultrapporten. Översynen skall inriktas på att närmare kart- lägga och analysera för- och nackdelar med att dela upp den nuvarande myndigheten i flera myndigheter eller ombilda myndig- heten på annat sätt. Utgångspunkter för översynen skall vara att uppgifterna även i fortsättningen skall hanteras av det offentliga samt att verksam- hetens kostnader skall finansieras genom avgifter från dem som tar myndighetens tjänster i anspråk. I översynen skall med utgångspunkt från de problem som har redovisats i rapporten en analys göras av orsaken till och effekterna av dessa. Vidare skall översynen analysera om en delning av PRV leder till lösning av de angivna problemen eller på annat sätt skapar bättre förutsättningar för de olika verksamheterna att fungera, till bättre överblick av myndighetens verksamheter och till en effektivare ledning av dessa. En analys skall också göras om en delning kan leda till en effektivisering av administration och ledningsfunktioner. Vidare skall övervägas hur en styrelse- eller insynsfunktion bör se ut. Utgångspunkten ska vara att kunna attrahera kompetens till styrelsen samt att nyttiggöra denna för myndighetens verksamhet. Översynen skall analysera betydelsen av och orsakerna till den i konsultrapporten angivna utvecklingen med minskande synergi- effekter. Det kan här finnas skäl att göra jämförelser med privata företags utveckling när en diversifierad verksamhet decentraliseras och förläggs till en annan ort. I översynen skall med utgångspunkt från redovisade problem en analys göras av vilka åtgärder som skapar bättre förutsättningar för de olika verksamheterna att fungera, bättre överblick av myndighetens verksamheter och en effektivare ledning av dessa. Vid genomförandet av översynen bör som grund för eventuella överväganden en kartläggning göras av hur berörda verksamheter är organiserade i andra länder inom EU. Översynen bör också beakta eventuella organisatoriska aspekter som kan följa av det pågående EU-arbetet rörande ett gemenskaps- patent samt av pågående lagstiftningsarbete på varumärkes- och Under arbetets gång skall samråd ske med intressenterna på området och med myndighetens personal. Utifrån gjorda överväganden och analyser skall förslag till nödvändiga ändringar i regelsystemet lämnas. Uppdraget skall redovisas . Utredaren skall i betänkandet särskilt redovisa konsekvenserna för små företags villkor i enlighet med 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall i detta arbete samråda med för Regelgranskning