sou · GQB3115d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Om detta är orsaken till att skatterna och avgifterna inte har betalats och den drabbade underentreprenören har gjort vad han kunnat för att stå emot t.ex. en försämrad ekonomisk situation så kan ingen av entreprenörerna i kedjan hållas ansvarig. Det finns ytterligare två fall när entreprenören inte kan hållas ansvarig för underentreprenörernas skatter och avgifter, nämligen: 1)Underentreprenören utför övervägande delen av eller hela det arbete som han har tagit på sig inom sitt företag. Detta undantag gäller dock inte för annan klädproduktion än skoproduktio n. Underentreprenören har ett företag som arbetar med bearbetning av text och det arbete som har lagts ut på honom omfattar till av arbetstiden textarbete som han utför i sina egna lokaler. Han är nu inte ansvarig för de skatter och avgifter som har med det arbete han utför att göra. 2)Två parter sluter ett avtal om överlåtelse av en befintlig vara. De avtalar att säljaren skall utföra ett arbete i samband med denna försäljning som underentreprenör. Arbetet som skall utföras på föremålet är av underordnad betydelse. En entreprenör köper hos en producent dörrar som kan levereras från ett lager. avtalar parterna om att producenten skall montera dörrarna. Producenten är underentreprenör för monteringen. I för- hållande till tillverkningen av dörrarna är dock själva monteringen av underordnad betydelse. Entreprenören är därför inte ansvarig för be- talningen av skatter och avgifter som skulle ha uppkommit i samband med monteringen av dörrarna. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Samspel mellan företagsledningens ansvar och kedjeansvaret Om underentreprenören är en juridisk person kan ibland såväl ledningen för dessa underentreprenörer som underentreprenörerna själva hållas ansvariga enligt kedjeansvarsreglerna. I princip skall först företagsledningen hållas ansvarig. Ansvarsbegränsning genom spärrat konto Entreprenören kan skydda sig mot ansvar genom att använda sig av ett spärrat konto. Det spärrade kontot är frivilligt, dvs. det är inte obligatoriskt att använda sig av ett sådant konto. Det spärrade kontot är ett särskilt konto som en underentreprenör har. För att få öppna ett sådant konto måste underentreprenören först sluta ett avtal om detta. Avtalsparter är underentreprenören, banken, skatte- myndigheten och socialavgiftsmyndigheten. Entreprenören kan till underentreprenörens konto överföra/betala in de belopp som motsvaras av de upplupna skatterna och avgifterna som belöper på det arbete som han har lagt ut på underentreprenören. De pengar som entreprenören på detta sätt betalat in på underentreprenörens konto kan endast användas till att betala skatter och avgifter. Om underentreprenören i sin tur lägger ut arbete på en annan underentreprenör så får han dock även använda kontot till att girera pengar till sin egen underentreprenörs spärrade konto. Dessa betalningar får i sin tur inte täcka annat än de skatter och avgifter som belöper på det arbete som lagts ut på underentreprenörens underentreprenör. Underentreprenören får bara använda sig av ett enda spärrat konto för de olika uppdrag han åtar sig. På det spär- rade kontot kan alltså pengar betalas in från flera olika entrepre- nörer. En egenföretagare utan egen personal kan inte öppna ett spärrat konto eftersom han inte har någon personal anställd och därför inte behöver betala in varken personalskatter eller avgifter. Om emellertid en sådan egenföretagare måste lägga ut arbete på en underentreprenör, som kanske har egen anställd personal vilken kommer att utföra arbetet, kan dock även denne egenföretagare betala in pengar, som härrör från det arbete som lagts ut på under- entreprenören, från sitt fria konto till underentreprenörens spär- rade konto. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Friskrivning vid transfereringar till det spärrade kontot När en entreprenör har betalat in ett belopp som skall täcka de aktuella skatterna på sin underentreprenörs spärrade konto så kan han, under vissa förutsättningar, få ett slags friskrivning från ansvar. Följande villkor, som skattemyndigheten prövar, måste därvid vara uppfyllda: N fakturan från underentreprenören måste uppfylla vissa villkor, bl.a. måste det framgå vilket datum avtalet slöts samt den tids- period under vilken arbetet skall utföras N när entreprenören betalar till underentreprenörens konto måste fakturanumret och även andra uppgifter som kan identifiera fak- turan anges N av entreprenörens administration måste information om den aktuella fakturan kunna återfinnas samt måste entreprenören hålla ordning på, och kunna ta fram, den redovisning av antalet arbetade timmar som ligger till grund för ansvarets fastställande. När alla dessa villkor är uppfyllda vid inbetalningen är entreprenö- ren befriad från ansvar för obetalda skulder av aktuellt slag till belopp motsvarande vad som betalats in. Detta gäller även i fall då beloppet i slutfasen av någon anledning inte når skattemyndig- heten. Detta gäller dock endast under förutsättning att entreprenö- ren inte visste, eller rimligen kan ha anat/förstått att underentre- prenören inte skulle komma att använda de pengar som betalats in på det spärrade kontot till att betala de skulder som entreprenören avsett att täcka. Den verkställande myndigheten kommer att beakta inbetalningen endast om: N det av fakturan som underentreprenören har utställt klart fram- går vilket arbete inbetalningen avser samt, där så är möjligt, av- talets nummer eller annat kännetecken samt den tidsperiod under vilken arbetet har utförts N avtalets nummer eller annat kännetecken framgår av inbetal- ningen, varigenom avtalet kan återfinnas i entreprenörens admi- nistration N entreprenörens administration uppfyller villkoren i kapitel 7. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Begäran /ansökan om spärrat konto Underentreprenör som vill öppna ett konto ansöker skriftligen härom på blankett enligt fastställt formulär Ansökan om spärrat konto hos den verkställande myndigheten. Kontot öppnas genom att det sluts ett avtal i vilket skattemyndigheten, socialavgifts- myndigheten, banken och underentreprenören är parter. I detta avtal regleras bl.a.: N att de belopp som entreprenören/underentreprenören betalar in på kontot bara får användas för att betala de skatte- och avgifts- skulder som uppkommit på grund av arbetet samt N att skatte- och socialavgiftsmyndigheten får ett slags panträtt i det saldo som kontot har för det fall att skatterna och avgifterna förblir obetalda, i vilket fall utmätning från skuldbeloppet kan ske från kontot för att betala skulderna. För att myndigheterna skall bifalla ansökningen krävs att under- entreprenören utför, eller kommer att utföra, arbete som underentreprenör samt att han är skyldig att betala personalskatter och avgifter. För bifall krävs att såväl skatte- som socialavgifts- myndigheten godkänner ansökningen. Ansökan kan avslås om underentreprenören redan har ett spärrat konto och denne inte inkommit med en godtagbar motivering till varför han för sitt arbetsutövande behöver fler än ett konto av detta slag, eller välgrundade skäl finns att misstänka att missbruk av kontot kommer att ske. Beviljande av spärrat konto När ovannämnda myndigheter beviljar en ansökan om konto skickar dessa ett underskrivet avtal till företaget som vill teckna konto. Detta har sedan en månad på sig att själv skriva under av- talet samt inge det till banken för öppnande av kontot. Om banken också skriver under avtalet fylls sedan ytterligare dokument i och banken tilldelar den sökande ett kontonummer. Originalet av avtalet bevaras av banken så länge kontot förblir öppnat och åt- minstone . Svart arbetskraft och andra skattefrågor Transfereringar till underentreprenörens spärrade konto Entreprenören får själv bestämma vilket belopp han vill betala till kontot. I den mån underentreprenörens skulder överstiger inbetalt belopp riskerar entreprenören emellertid att bli solidariskt ansvarig för mellanskillnaden. Entreprenörerna vill därför för att vara på den säkra sidan betala så mycket som möjligt medan underentre- prenören vill ha ut så mycket som möjligt av fakturabeloppet. En inbetalning från entreprenören som sker efter att en underentre- prenör har försatts i konkurs, kommer att ingå i konkursboet. Inbetalningen kommer i sådana fall inte att innebära en presumtion för att betalning har skett. Detta medför att vid ett eventuellt ansvar så kommer denna inbetalning från entreprenören inte att beaktas. Borttagande av spärren från kontot Om saldot på kontot är högre än de skatte- och avgiftsskulder som parterna har avsett att täcka med de inbetalda medlen, kan under- entreprenören skriftligen ansöka om att få bort spärren på kontot för den del av medlen på kontot som överstiger skulderna. Sedan spärren hävts och aktuella medel frigjorts, äger underentreprenören komma i åtnjutande av dessa, dock först efter det att eventuella övriga skatte- och avgiftsskulder avräknats. Revision görs alltid vid den första ansökan från företaget att få ut pengar från spärrkontot. Ensidigt uppsägande av kontot och socialavgiftsmyndigheten kan ensidigt säga upp kontot om företaget inte arbetar som underentreprenör längre samt om underentreprenören N inte använder kontot N missbrukar kontot N redan har ett spärrat konto och inte i ansökan om ytterligare ett sådant konto, kunnat motivera varför han behöver två sådana konton N inte längre har några anställda N har gått i konkurs eller N har fått betalningsanstånd. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Om underentreprenören använder kontot för något annat ändamål än de för vilka kontot är avsett riskerar han att utsättas för ett rättsligt förfarande inför domstol varvid skadeståndsskyldighet kan uppkomma. Kontot kan också sägas upp ensidigt utan inblandning av domstol. Om en underentreprenör mottar medel på sitt konto som inte är avsett för skatte- och avgiftsskulder så måste han återbetala dessa medel till det konto från vilket de inbetalats. Annars begår han en straffbar handling. som inte beviljas spärrkonto har svårt att få uppdrag finns även möjligheten att göra en inbetalning direkt till skatte- myndigheten. Dessa belopp hålls i deposition till dess underentre- prenören begär att få använda pengarna för någon deklaration. Där- emot kan inte deponerade medel användas för inbetalning till egna underentreprenörers spärrkonto. För skattemyndigheten är det mycket arbetskrävande att hantera depositionerna och hanteringen ses som en service för att inte slå ut företag som inte får spärr- konto. Redogörelse för eventuella betalningsanmärkningar En underentreprenör kan hos berörda myndigheter begära en redo- görelse för huruvida skatter och avgifter har betalats. I syfte att något minska risken för solidariskt betalningsansvar kan en entre- prenör i sin tur begära in denna redogörelse/kreditupplysning från underentreprenören. En sådan redogörelse kan vederbörande myn- dighet aldrig lämna ut direkt till en entreprenör utan den måste först passera underentreprenören. Handläggningstiden för en sådan redogörelse är . Ett sådant intyg friar emellertid inte entreprenören från ansvar vid en ev. bristande betalning av skatter från underentreprenören. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Huvudentreprenören behöver på sitt inbetalningskort endast ange vilket fakturanummer betalningen gäller. Informationen på inbetal- ningskortet gör det möjligt för myndigheten att identifiera vem som betalat och till vilken underentreprenör. N under vilken period arbetet utförts. N under vilket nummer underentreprenören betalar sina skatter och avgifter. När underentreprenören vill använda insatta medel för att betala skatter och avgifter så räcker det att meddela banken. Huvudentreprenörens administration/bokföring måste vara så upplagd att det snabbt går att hitta följande uppgifter: N entreprenadavtalet eller innehållet i detta samt med vilken under- entreprenör detta slutits. N uppgifter som visar hur väl detta efterlevts; en beskrivning av arbetsuppgifterna/prestationen, platsen där arbetet skall utföras, det belopp som skall betalas (löpande eller fast räkning), hur stor del av detta belopp som skall täcka löner samt under vilken tidsperiod arbetet utförts. N vilka betalningar som redan gjorts för arbetet till underentrepre- nören. Det finns ca 45 000 inregistrerade spärrkonton. sker ca 210 000 inbetalningar till spärrkontot och 170 000 inbetalningar till skattemyndigheten som depositioner. Hanteringen av inbetal- ningarna är koncentrerad till ett ställe i landet, där 40–45 personer arbetar med administrationen av spärrkontot och depositionerna. Kontrollerna görs på skattekontor av specialister med god bransch- kunskap. Om betalning uteblir eller företaget går i konkurs görs i normal- fall kontroll. Om pengar skall återbetalas från spärrkontot görs kontroll vid första tillfället och sedan minst vid var femte utbetal- ning. Enligt uppgift upphävs spärren för ca 10 000 belopp . Det tar efter en ansökan att få ut pengar Svart arbetskraft och andra skattefrågor De nederländska myndigheterna var inte nöjda med den tidsutdräkten. Huvudskälet till att det tar så är att det är en särskild myndighet som hanterar socialförsäkringsavgifter- na. Båda myndigheterna måste godkänna en utbetalning. Företagen i kontrolleras utifrån ett riskanalys- system. Företag med hög risk kontrolleras ofta. Särskild kontroll av företagets hantering av spärrkontot kan också initieras på grund av vad som framkommer vid en vanlig skatterevision. Kontrollerna av spärrkontot görs genom revision normalt både hos entreprenör och hos underentreprenör. Avtalet skall innehålla uppgift om kost- naden för material, löner, antal arbetsdagar mm. Om avtalet inte innehåller de uppgifter som skall finnas görs en uppskattning uti- från normal materialåtgång och lön. De revisorer som utför kon- trollerna har god branschkunskap och det finns en omfattande statistik på t ex normal lön för olika typer av arbete. I är man skyldig att kunna legitimera sig när man befinner sig på en arbetsplats. Huvudentreprenörer gör legitima- tionskontroll och enligt uppgift har de en fullständig bild av vilka personer som befinner sig på arbetsplatsen. har också rätt att kontrollera och begära legitimation. Sådana kon- troller görs på byggarbetsplatser i . I förs processer som rör ansvarsfrågan i civilrätts- liga domstolar medan processer om beloppets storlek förs i skatte- domstol. Myndigheterna yrkar alltid ansvar både enligt bestäm- melserna om kedjeansvar och om ansvar för inhyrd personal. Man uppskattar att det förs ca 300 processer och det kan ta upp till innan ett ärende är slutligen avgjort i domstol. Effekter av införandet av spärrat konto Vid RSV:s besök i uppgav före- trädarna på finansministeriet att systemet fungerar bra och att man i stort sett kommit till rätta med problemet med svart arbetskraft. När systemet infördes hade man följande mål: N att motverka den skadliga effekten av olika arbetsförutsättningar (hederliga underentreprenörer skall inte behöva lida för det dåliga beteendet från oärliga underentreprenörer). Konkurrensaspekten N att inskränka de negativa effekterna för socialförsäkringssystemet. Förmånerna har ingen anknytning till avgiftsbetalningarna. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Arbetsgivare som inte betalar sina arbetsgivaravgifter skadar sin kollegor, vilka som en konsekvens måste betala högre avgifter N att begränsa den förlust som skattemyndigheten drabbas av som en konsekvens av att skatter inte betalas Det tog fem–efter införandet innan systemet fungerade. Er- farenheterna nu är att betalning till spärrat konto utnyttjas i stor utsträckning av uppdragsgivare för att skydda sig mot ansvar. I stort sett hade de oseriösa underentreprenörerna försvunnit från marknaden. De största problemen fanns i trädgårdsnäringen med personer som vistas illegalt i landet utan varken uppehålls- eller arbetstillstånd. När systemet med kedjeansvar infördes hade mot- ståndet från branschen varit stort, framförallt från de större bygg- företagen. Man samverkade med branschorganisationer när regel- verket utarbetades och man har därefter haft årliga kontakter med branschföreträdare. Vissa ändringar i regelverket hade genomförts efter synpunkter från branschen. har ett system för skatteavdrag och uppgiftsskyldighet för fysiska uppdragstagare inom tre avgränsade entreprenadbranscher; bygg- och anläggningsbranschen, skogsbruk och köttproduktion. Branscherna definieras genom detaljerade uppräkningar av de olika typer av uppdrag/arbeten som skall omfattas av reglerna. Systemet gäller enbart när uppdragsgivare i dessa branscher anlitar underentreprenörer som är fysiska personer inom samma bransch. För anställda och liknande arbetstagare görs vanliga källskatteav- drag. Utöver skyldigheten att göra skatteavdrag finns skyldighet att månads- och årsvis redovisa utbetalningar i olika former av kontroll- uppgifter. Skatteavdraget, som uppgår till av ersättningen inklusive moms, benämns RCT (Tax). Skatteavdrag görs dock överhuvudtaget inte för juridiska personer och inte heller för fysiska personer som innehar C2, vilket utgör en slags auktorisa- Svart arbetskraft och andra skattefrågor tion (med fotolegitimation) som närmast motsvarar en svensk F-skatt- sedel. Skatteavdrag görs även för utländska uppdragstagare (dvs. fysiska personer). Om den utländska uppdragstagaren inte skall betala skatt i får begäran om återbetalning av innehållen skatt göras. Ansvar för ej innehållet belopp Den som underlåter att göra avdrag för RCT kan åläggas ansvar för ej innehållet belopp. Krav på företagens administration Då avdrag enbart skall göras för fysiska personer motsvarar syste- met i vissa delar vanliga skatteavdrag för anställda, men hanteringen är kringgärdad av vissa specialbestämmelser. När ett entreprenad- avtal sluts skall detta anmälas till skattemyndigheten (blankett RCT1) gemensamt av båda parter. I samband med utbetalning som föranleder skatteavdrag fyller uppdragsgivaren i ett intyg om inne- hållen skatt (RCTDC = RCT deduction card) som uppdragstaga- ren får en kopia av. Bruttoersättning, avdragen skatt och utbetal- ningsdatum anges i intyget. efter månadens utgång skall intyget ha lämnats till skattemyndigheten samt inbetalning ha fullgjorts. När ett entreprenadavtal sluts skall detta anmälas till skattemyndig- heten (blankett RCT1) gemensamt av båda parter, vilket innebär att skattemyndigheten i viss mån kan förutse när och med vilka be- lopp inbetalningar kommer att göras, och vilka underentreprenörer som kommer att kräva kreditering av skatten. Efter månadens ut- gång (då skatten innehölls) kan uppdragstagaren med hänvisning till kopior av RCTDC hos skattemyndigheten begära kvittning av innehållet belopp. Kvittning kan ske mot egen skatt, källskatt och socialavgifter för anställda, moms och RCT som underentreprenö- ren själv innehållit för nästa led etc. och denne kan i förekommande fall få en återbetalning av överskjutande belopp. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Uppgiftsskyldigheten gäller oavsett om skatteavdrag gjorts eller inte, t.ex. om underentreprenören innehaft C2 (F-skatt). När skatteavdrag har gjorts fullgörs uppgiftsskyldigheten efter månadens slut via sammanställningar av RCTDC för resp. under- entreprenör. När skatteavdrag inte har gjorts fullgörs uppgifts- skyldigheten via intyg (RCT47). Även efter årets utgång skall uppgift om alla betalningar till underentreprenörer lämnas oavsett om skatt innehållits eller ej (RCT35). Med lagen för stävjande av illegal verksamhet inom byggbranschen har för byggprestationer infört ett skatteavdrag för säker- ställande av skattefordringar. Lagen har trätt i kraft och gäller samtliga företag – tyska och utländska – som utför bygg- tjänster i om inte ett intyg om befrielse finns. Bygg- prestationer är samtliga tjänster som gäller tillverkning, iordning- ställande, underhåll, ändring eller undanröjande av byggnadsverk. En omfattande exemplifiering av vilka tjänster som omfattas finns. Skyldighet att göra skatteavdrag föreligger för juridiska personer, näringsidkare, offentligrättslig juridisk person t.ex. kommun, schablonbeskattade lant- och skogsbrukare. Reglerna gäller endast byggprestationer, som företagen erhåller för sin firma. Skatteavdrag behöver inte göras om uppdragsvärdet understiger 000 och entreprenör (näringsidkare med enbart skattefri omsättning från hyra och arrende, 000). Privatpersoner skall inte göra något skatteavdrag. Befrielse från skatteavdrag kan efter ansökan medges av skattemyn- digheten. Ansökan skall ske på särskilt formulär och ett befrielse- intyg kan gälla dels ett visst projekt dels en bestämd tidsrymd. Giltighetstiden kan vara högst . Befrielseintyg utfärdas endast om inte det skatteanspråk som skall säkras verkar vara i fara och för utländska företag skall befullmäktigat ombud med säte i finnas. Svart arbetskraft och andra skattefrågor Befrielseintyg lämnas inte om: N utföraren inte uppfyller sin anmälningsplikt N utföraren inte efterkommer sin uppgifts- och meddelandeplikt N den i utlandet bosatta utföraren inte inkommer med intyg om N skatteanmälningar eller skattedeklarationer inte lämnats N anmälda och/eller fastställda och förfallna skatter inte betalats N oriktiga uppgifter i deklarationer konstaterats Beslutet kan överklagas. Intyget utfärdas endast under förbehåll att det kan återtas. Återkallelse kan ske om skattemyndigheten har grund att anta att det finns risk att skatten inte betalas om be- frielseintyget fortsätter att gälla. Även om ett belopp inte skall beskattas i landet på grund av dubbelbeskattningsavtal skall avdrag göras om befrielseintyg saknas. Skatteavdraget uppgår till av betalningen för byggpresta- tionen inklusive moms och ersättning för material. Uppdragsgivaren ansvarar för ett ej erlagt eller för lågt inbetalat av- dragsbelopp. Det saknar betydelse om uppdragsgivaren är vållande. I ett ansvarsförfarande kan han inte heller åberopa att motpresta- tionen inte kan beskattas för utföraren i landet enligt dubbelbeskatt- ningsavtal. Det är även möjligt att göra uppdragsgivaren ansvarig när det inte är fastställt vem som är skattskyldig. N innehålla skatt om inte befrielseintyg finns N anmäla avdraget belopp till skattemyndigheten senast den 10:e påföljande månad. I anmälan skall de utförda prestationerna an- ges enskilt. Svart arbetskraft och andra skattefrågor N betala in avdragsbeloppet för utförarens räkning efter anmälningsperiodens slut N ge utföraren en skriftlig avräkning över det gjorda skatteavdraget med uppgift om namn, adress, räkningsdatum, belopp, skatteav- draget storlek och den skattemyndighet till vilken avdragsbe- loppet har anmälts Behörig skattemyndighet är den myndighet som är behörig för ut- föraren. Skatt som dragits av och betalats in till ansvarig skattemyndighet räknas av mot den skatt utföraren skall betala. Avräkning sker först mot av uppdragstagaren innehållna och anmälda källskatter på lön. Därefter kan avräkning ske mot andra skatter i föreskriven ordning. kan neka tillgodoräknande om det anmälda av- dragsbeloppet inte har betalats och man har skäl att misstänka att missbruk föreligger. På utförarens ansökan kan återbetalning av skatteavdraget ske. Ansökan måste lämnas in på en officiellt föreskriven blankett senast i slutet av det andra kalenderåret som följer det år under vilket avdragsbeloppet anmäldes. Utföraren måste kunna lämna trovärdiga uppgifter om att inga skatteskulder uppstår eller har uppstått ansökan gäller. Ansöks det om återbetalning pga. att intäkterna inte skall beskattas i enligt ett dubbelbeskatt- ningsavtal, måste utföraren kunna styrka att han har sitt säte utom- lands. I finns ett särskilt regelverk för företag som arbetar inom byggnadsindustrin – Scheme (CIS) – som innebär att skatteavdrag skall göras. Regelverket tillämpas för alla företag (Entreprenörer och Underentreprenörer).