sou · GQB3121d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Utbyte av information om elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling sker genom en kombination av utvecklingssamtal och betyg. Utvecklingen har gått mot en begränsning av betyg- sättningen i de obligatoriska skolformerna. Betyg sätts i grund- skolan endast i de högsta årskurserna. Utvecklingssamtal har sam- tidigt blivit ett obligatoriskt inslag i , obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan. skall även utveck- lingssamtal genomföras i gymnasieskolan. De båda sätten att utbyta information kompletterar varandra och tjänar olika behov. har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda och föreslå om och hur ett ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. Skollagskommit- tén har erfarit att tolkar sitt uppdrag så att ett förslag om den framtida gymnasieskolans struktur och därmed sam- manhängande frågor också innefattar ett för den kommande gym- nasieskolan passande betygssystem. anger vidare att kommittén därvid skall utforma ett förslag som, med bibehållande av nuvarande antal betygssteg, minskar betygs- stressen i den gymnasiala utbildningen och skapar förutsättningar för en bättre helhetssyn på elevernas kunskapsutveckling. Elevernas inflytande och rättssäkerhet I direktiven för ingår inte att göra någon allmän översyn av betygssystemet. Däremot anges i direktiven att kommittén skall se över regelsystemet i syfte att stärka elevernas rättssäkerhet. 9.3.2Utvecklingssamtal och olika slag av skriftlig information I förskolans läroplan under rubriken och hem sägs att arbetslaget skall föra fortlöpande samtal med barnens föräldrar om barnets trivsel, utveckling och lärande både i och utanför förskolan samt genomföra utvecklingssamtal. Bestämmelser om utvecklingssamtal finns i skolformsförordningar- na för , sameskolan, specialskolan och den obligato- riska särskolan samt i Lpo 94. De har (med undantag för same- skolan) placerats i respektive förordnings kapitel om betyg. För förskoleklassen gäller enbart reglerna i läroplanen. infördes också bestämmelser om utvecklingssamtal för gymnasie- skolan i gymnasieförordningen. Bestämmelserna är till sin karaktär utformade som skyldighets- regler. För fristående grundskolor och särskolor (omfattande obli- gatoriska särskolan) vilka fått medgivande att sätta betyg följer av förordningen om fristående skolor att de skall tillämpa bestäm- melserna om utvecklingssamtal. Däremot finns inget krav på ut- vecklingssamtal i fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. För har bestämmelsen i 7 kap. 2 § grundskoleför- ordningen följande lydelse. Läraren skall fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshavare samtala om hur elevens kunskapsutveck- ling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklingssamtal). På begäran av en elevs vårdnadshavare skall läraren som ett komp- lement till utvecklingssamtalet lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådan information får dock inte ha karaktären av betyg. Utvecklingssamtal skall i vissa fall resultera i ett sådant åtgärds- program som avses i 5 kap. 1 § . Elevernas inflytande och rättssäkerhet Paragrafen har samma lydelse för övriga obligatoriska skolformer med undantag att någon motsvarighet till tredje stycket inte finns för den obligatoriska särskolan. I läroplanen Lpo 94 under rubriken och betyg sägs att läraren skall genom utvecklingssamtal främja elevernas kun- skapsmässiga och sociala utveckling. Vidare skall läraren utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveck- ling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn. Dessutom sägs att läraren skall med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov. Det direkta ansvaret för utvecklingssamtalet har läraren. Rektor har ett övergripande ansvar. Enligt läroplanen har rektor ett särskilt ansvar för att formerna för samarbetet med skolan och hemmen utvecklas och att föräldrarna får information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. I behandling (bet. 1994/95:UbU6) av propositionen om betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85) görs följande uttalande om regeringens förslag beträffande utvecklingssamtal: Utvecklingssamtalen skall ha sin utgångspunkt i skolans ansvar för elevens utveckling. Alla elever har rätt att få det stöd de behöver för att uppnå kravnivån som finns angiven i kursplanerna. Detta kräver inte bara ett engagemang från skolans sida, det kräver också ett ökat för- äldraengagemang. Erfarenheterna visar att ett utvecklat samarbete mel- lan skolans personal och elevernas vårdnadshavare är viktigt både vad gäller elevens studieresultat och sociala utveckling. I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) framhålls att utvecklingssamtalen är ett trepartssamtal om elevens utveckling som helhet – värden, trivsel, relationer, kunskaper etc. – och om vad skolan, eleven och föräldrarna tillsammans kan göra för att främja elevens utveckling. Utvecklingssamtalet syftar till öppna relationer och står genom att vara såväl ömsesidigt utvärderande som framtidsinriktat för en värdefull kontinuitet. Elevens och föräldrarnas syn på skolarbetet är en viktig utgångspunkt vid samtalen. De som deltar i samtalet skall ha möjlighet att överblicka elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Samtalen skall utgå från det förra samtalet och blicka framåt mot nästa. Om en elev riskerar att inte bli godkänd i ett eller flera ämnen, när betyg skall sättas fr.o.m. höstterminen i årskurs 8, skall elev och Elevernas inflytande och rättssäkerhet föräldrar få reda på detta . Utvecklingssamtalet är ett sätt att stödja elevens utveckling och kan bidra till att på ett tidigt stadium upptäcka elever som behöver särskilt stöd för att nå målen. För gymnasieskolan har bestämmelsen följande lydelse (7 kap. 19 § gymnasieförordningen). Minst en gång per termin skall rektorn se till att eleven ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (utveck- lingssamtal). Utvecklingssamtalet skall genomföras med den individuella studieplanen som grund. I fråga om elever som inte fyllt och inte heller ingått äkten- skap skall även vårdnadshavarna få sådan information som avses i förs- ta stycket. I proposition (prop.1997/98:169) Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdighet, redovisas utvecklingssamtalets betydelse i kontakterna mellan skolan, eleven och hemmet. En särskild problematik – som tagits upp i propositionen 2001/02:14 – finns där föräldrarna inte behärskar svenska. Det gäller också föräldrar som har en omfattande hörsel- eller talskada. Av 8 § förvaltningslagen framgår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad bör myndigheten vid behov anlita tolk. I propositionen framhålls att om det finns möjlighet bör en utom- stående tolk finnas med vid utvecklingssamtalet i dessa fall. Av 7 kap. 2 § grundskoleförordningen framgår att vårdnadshavaren har rätt att på begäran få skriftlig information som ett komplement till utvecklingssamtalet, men att sådan information inte får ha karaktären av betyg. Skriftlig information är en möjlighet skolan erbjuder de föräldrar som vill ha väsentliga delar av den information som ges i utveck- lingssamtalet fäst på papper. I kommentarmaterial om dessa bestämmelser till skolor och föräldrar sägs att om en lärare blir ombedd att ge skriftlig information skall denna beskriva både elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Läraren skall inte ge en sådan skriftlig information utan en överenskommelse i det enskilda fallet. Elevernas inflytande och rättssäkerhet Utvecklingssamtalet kan ibland innebära att man kommer över- ens om olika åtaganden för eleven, läraren eller föräldern som skall uppfyllas . Det är inte ovanligt att sådana överens- kommelser fästs på papper. Även sådana överenskommelser sker i samverkan mellan lärare, elev och föräldrar. Den skriftliga informationen som läraren lämnar som komple- ment till utvecklingssamtalet blir vid offentliga skolor, men inte vid fristående, en allmän handling. Den kan innehålla uppgifter om ele- vens studieresultat som är offentliga men också uppgifter om elevens sociala förmågor som omfattas av sekretess. (SOU 2000:19) föreslår att alla samtal som skolan för med föräldrar kring elevernas skolgång skall kallas utvecklingssamtal och att en kortfattad dokumentation av dessa samtal alltid skall ske. Regeringen anser i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) att det i vissa fall kan vara värdefullt att de eventuella överenskommelser som görs vid utvecklingssamtalet dokumenteras skriftligt. Det är naturligt att sådana överenskom- melser görs på föräldrarnas initiativ som ett komplement till utvecklingssamtalet utifrån ett individuellt perspektiv. Regeringen påpekar att överenskommelserna inte bör vara standardiserade eller betygsliknade eller kunna användas i jämförande syfte. Rutiner för detta bör dock utformas lokalt och inte regleras i någon författ- ning. Samverkan med föräldrar och elever i utformningen av en eventuell skriftlig dokumentation är mycket viktig. För gymnasieskolan finns bestämmelser om att för varje elev skall det upprättas en individuell studieplan som skall innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser eleven har gjort (1 kap. 12 § gymnasieförordningen). I läroplanen för det frivilliga skolväsendet (Lpf 94) anges att rektorn har ett särskilt ansvar för att varje elev i dialog med skolan gör upp en individuell studieplan och reviderar den vid olika tillfällen under utbildningen. Som nämnts ovan skall utvecklingssamtalet i gymnasieskolan genomföras med den individuella studieplanen som grund. I Rh-anpassad utbildning finns också krav på individuell studie- plan (10 kap. 8 § gymnasieförordningen). Elevernas inflytande och rättssäkerhet Expertgruppen för ökad måluppfyllelse och elever i behov av sär- skilt stöd har bl.a. diskuterat frågan om hur elevernas utveckling kan stödjas. Expertgruppen föreslår i sin - Skolans ansvar (Ds 2001:19) att alla elever skall ha rätt till en indi- viduell utvecklingsplan. Ett syfte med en sådan plan är bättre förut- sättningar för kommunikation och samarbete mellan skola och hem och en bättre struktur och förberedelse för utvecklingssamtalen. Väl förberedda och underbyggda utvecklingssamtal är enligt expert- gruppen en förutsättning för att kommunikation såväl inom skolan som mellan skolan och hemmet skall kunna fungera tillfredsställan- de. Expertgruppen anser att en individuell utvecklingsplan är ett vik- tigt stöd vid övergångar, bl.a. för att risken att förlora värdefull information om den enskilda eleven minskar. Expertgruppen beto- nar dock att den skriftliga informationen aldrig kan ersätta dialogen mellan personalen och dialogen mellan skola och hem. Regeringen anser i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) att arbetet med elevens individuella planering behöver utvecklas och stödjas. Formerna för denna bör utarbetas på det lokala planet. Regeringen aviserar en översyn av sekretessen i skolan. I det arbetet bör frågor om sekretess i samband med doku- mentation av individuell planering uppmärksammas och ingå. I regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188) gör regeringen följande bedömning. Skolan bör ges en tydligare skyldighet att informera föräldrar och elever om elevens studieutveckling kontinuerligt under hela grund- skoletiden. Utvecklingssamtalen har här en viktig roll och kompetens- utvecklingsinsatser bör genomföras för att förbättra informationen. Informationen bör grunda sig på en utvärdering av elevernas utveck- ling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna för år 5 och 9. Detta bör regelmässigt leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. Planen bör visa vilka ytterligare insatser eleven behö- ver för att nå målen för utbildningen och vilka överenskommelser som lärare, elev och föräldrar ingått. Formerna för hur de individuella utvecklingsplanerna bör regleras bör dock av integritets- och rättssäkerhetsskäl bestämmas först när sekretessfrågorna är klargjorda. Även i budgetpropositionen betonas utvecklingssamtal och indivi- duella utvecklingsplaner som instrument för att stödja elevernas kunskapsutveckling. De kan också vara ett stöd för att elever och föräldrar i skall vara väl förtrogna Elevernas inflytande och rättssäkerhet med elevens utveckling mot målen (prop. 2002/03:1 utg.omr.16 avsnitt 5). Det kan råda oklarheter bland skolans personal om hur olika former av dokumentation skall hanteras. Regeringen har till- kallat en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i sekretesslagen om sekretess i skolan. Utredaren skall bl.a. kartlägga och analysera den dokumentation som förekommer i anslutning till den enskilda eleven och lämna förslag till ändringar i sekretesslagen (Dir 2002:130). Skriftligt omdöme innebär något helt annat än skriftlig informa- tion. Elever som lämnar utan betyg i ett eller flera ämnen har ändå rätt att få ett skriftligt omdöme, om eleven eller vårdnadshavare begär ett sådant. Det skriftliga omdömet kan inne- hålla uppgifter om vilka kunskaper eleven har i ämnet och förklara varför läraren inte kunnat ge godkänt. Av omdömet kan också fram- gå de stödåtgärder som har vidtagits (7 kap. 9 § grundskoleförord- ningen). Motsvarande bestämmelser finns för specialskolan. I utvecklingsplanen (skr. 2001/02:188) uttalar regeringen: En skyldighet bör införas för skolan att utfärda skriftliga omdömen för alla elever som inte når målen i ett eller flera ämnen eller ämnes- block 9 och specialskolans år 10, och inte som endast på en elevs eller vårdnadshavares begäran. Ett sådant dokument styrker den arbetsinsats eleven har gjort och de kunskaper eleven har och det är en viktig information till den mottagande gymnasieskolans lärare. Skyldigheten att utfärda skriftligt omdöme bör även tillämpas när en elev avbryter ett språkval så att betyg inte kan sättas enligt kurs- planen. Utvecklingssamtalet återkommer regelbundet och skall till sin karaktär vara framåtsyftande. förs natur- ligtvis andra mer informella samtal mellan skolan och hemmet. använder skolan sig av en loggbok för att konti- Elevernas inflytande och rättssäkerhet nuerligt informera föräldrarna om vad eleven arbetar med i olika ämnen eller kunskapsområden och det är vanligt att föräldrarna får skriva under att de läst meddelandena i loggboken. Föräldrarna kan i sin tur använda loggboken för att kommunicera tillbaka till sko- lan. Avsikten med utvecklingssamtalet är att elev, lärare och föräldrar på ett strukturerat sätt skall föra en dialog om elevens kunskaps- mässiga och sociala utveckling samt om skolsituationen i övrigt. Samtalen skall inte bestå av envägskommunikation från läraren utan vara ett samtal mellan jämbördiga parter. Som ovan nämnts kan i vissa fall tolk behöva anlitas. Utgångspunkten för samtalen är elevens utveckling i förhållande till målen i läroplanen och kurs- planerna. Även värden, trivsel och kamratrelationer kan tas upp. I utvecklingssamtalen diskuterar man vad skolan, eleven och föräld- rarna tillsammans och var för sig kan göra för att främja elevens utveckling. Om dessa överenskommelser skrivs ner kan de lättare följas upp vid nästa samtal. Kommittén vill också framhålla att utvecklingssamtalet har bety- delse för att eleverna skall kunna ta tillvara sin rätt till inflytande över hur utbildningen utformas. För de äldre eleverna har utveck- lingssamtalet även koppling till betygsättningen. Betyget skall inte komma som en överraskning för elev och vårdnadshavare. När en elev riskerar att inte nå målen är utvecklingssamtalet ett särskilt viktigt forum för diskussionen om upprättandet av ett eventuellt åtgärdsprogram och andra insatser som behöver göras. Kommittén föreslår att en bestämmelse om utvecklingssamtal tas in i skollagen i kapitlet om allmänna föreskrifter (3 kap. 16 §). Bestämmelsen föreslås gälla alla skolformer i skolor med såväl offentlig som enskild huvudman. Även elever i vuxenutbildningen bör få klara besked om studieresultat i relation till målen. Bestäm- melsen bör därför även gälla vuxenutbildningen. Det förutsätts att tillämpningen anpassas till förutsättningarna för såväl gymnasie- skolan som vuxenutbildningen. finns krav i läroplanen på att arbetslaget skall genom- föra utvecklingssamtal i förskolan. Bestämmelsen kommer därför också att gälla förskolan och förskoleklassen. I förskolan måste självfallet utvecklingssamtal utformas efter de förutsättningar som anges i läroplanen för förskolan. Utvecklingssamtalet är ett komp- lement till de löpande samtalen med föräldrar som förekommer naturligt , t.ex. när föräldrarna lämnar och hämtar sina Elevernas inflytande och rättssäkerhet Utgångspunkten för utvecklingssamtalen är barnets allmänna utveckling och relationer till kamrater i gruppen. För fritidshemmet förutsätts samarbete med den skolform som fritidshemmet kompletterar. Ett utvecklingssamtal för t.ex. en grund- skoleelev bör behandla även förhållandena på fritidshemmet. Inget hindrar i och för sig att utvecklingssamtal genomförs på fritids- hemmet. Kommittén anser vidare att de gemensamma överenskommelser eller åtaganden som görs vid utvecklingssamtalet bör dokumente- ras. Dokumentationen är värdefull för både eleven och läraren. Den ger stadga och struktur åt samtalet och gör det lättare att vid nästa tillfälle följa upp och utvärdera resultatet av vad som förekommit vid det förra samtalet. I avvaktan på vad sekretessutredningen på skolområdet kan komma att föreslå anser kommittén emellertid att kravet i lagen bör begränsas till att gälla dokumentation av överens- kommelser på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare. Ruti- nerna för hur dokumentationen skall utformas bör ske i samverkan med elever och föräldrar. Övriga kontakter – muntliga eller skriftliga – bör, liksom , regleras i läroplanerna. Arbetet med individuell utvecklingsplan för varje elev är en pro- cess, där eleven själv, föräldrar och lärare skall vara delaktiga och samarbeta. En individuell utvecklingsplan kan se olika ut och den förändras ständigt. Arbetet med sådan dokumentation bör i första hand utvecklas och stödjas på andra sätt än genom lagstiftning. Krav på ett formaliserat dokument skulle dessutom kunna upplevas som en byråkratisering av skolan. Formerna för en reglering bör avvakta bl.a. regeringens aviserade försök vid ett 20-tal skolor med att utveckla former för individuell planering och dokumentation. Vidare måste sekretessfrågorna på området vara klargjorda. Kommitténs förslag i avsnitt 10 om särskilt stöd tydliggör ansva- ret för elevernas individuella planering. Förslaget om särskilt stöd Elevernas inflytande och rättssäkerhet innefattar också ett formaliserat krav i skollagen på utredning av en elevs behov av särskilt stöd och upprättande av åtgärdsprogram. Kommittén har samma uppfattning som regeringen avseende förslaget i utvecklingsplanen att skolan skall vara skyldig att utfärda skriftliga omdömen för alla elever som inte når målen i ett eller flera ämnen eller ämnesblock i årskurs 9 eller special- skolans årskurs 10. Denna fråga bör regleras i förordning och lik- som förslaget om utvecklingssamtal gälla både offentliga och enskilda skolor. finns bestämmelser om formerna för betyg spridda i skol- formsförordningar och i läroplaner men de är i princip likalydande vad gäller innehållet för samtliga skolformer där betyg sätts. Betyg skall sättas av läraren och innehåller bedömningar av kun- skaper och färdigheter hos dem som betygen avser. Om ett betyg är beroende av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyg sättas av rektorn. Betyg inom det offentliga skol- väsendet är allmänna offentliga handlingar, så inte vid fristående skolor. I skall ett betyg visa hur väl en elev nått kunskaps- målen i ett ämne eller ämnesblock i förhållande till ämnets mål och betygskriterier. Betygen ges i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats och när ämne eller ämnesblock avslutats. Slut- betyg skall utfärdas när skolplikten upphör. Elever i obligatoriska särskolan får intyg och studieomdöme. Om föräldrarna begär det skall elever i grundsärskolan få betyg från och med höstterminen i årskurs åtta, samt slutbetyg. Sameskolan omfattar årskurserna ett till och med sex, efter det går eleverna i grundskola. När en elev lämnar sameskolan skall sko- lan utfärda ett intyg. Eftersom specialskolan är tioårig sätts terminsbetyg första gång- en vid slutet av höstterminen i årskurs nio. Elevernas inflytande och rättssäkerhet eleven har slutfört årskurs tio. För övrigt gäller samma bestäm- melser för specialskolan som för . Skollagen innehåller två bestämmelser om betyg. Båda finns i kapitlet om gymnasieskolan. Den ena belyser förhållandet mellan betygen och kursplanen. I 5 kap. 4 c § tredje stycket föreskrivs att efter varje kurs har eleven rätt att få betyg. Den andra speglar grundskolebetygens betydelse för behörighet. I 5 kap. 5 § första stycket anges som ett av behörighetskraven till utbildning på de nationella programmen godkända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik. Inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan sätts betyg på avslu- tad kurs enligt bestämmelser i respektive skolformsförordning. Möjligheten för enskilda att anordna prövning och utfärda betyg finns i 15 kap. 8 § skollagen. Där sägs att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får medge enskilda att anordna prövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet. För fristående skolor regleras frågan i förordningen om fristående skolor. Av 1 a kap. 7 § framgår att en fristående grundskola eller särskola som vill förrätta prövning och utfärda betyg enligt de bestämmelser som gäller för motsvarande skolform inom det offentliga skolväsendet kan ansöka om tillstånd från . Det är av fristående skolor som sätter betyg (se avsnitt 7). Eleverna i fristående gymnasieskola och gymnasiesärskola skall enligt samma förordning få betyg enligt bestämmelserna i 7 kap. 1– 12 §§ gymnasieförordningen respektive 7 kap. förordningen om gymnasiesärskolan. En Waldorfskola får istället för att ge betyg utfärda ett intyg över utbildningen. Betygsättning innebär att myndigheten (läraren) ensidigt gör en värdering av elevens studieresultat. Betygsättning innebär, med hänsyn till sina rättsverkningar, myndighetsutövning. Detta fram- går för övrigt direkt av förvaltningslagen. Beslut som innefattar myndighetsutövning kräver stöd av lag eller annan författning. Det finns flera skäl som talar för att ta in bestämmelser om betyg i skollagen. Kommitténs förslag att enskilda skolor skall följa det nationella betygssystemet förutsätter lagstöd. framgår av skollagen att det i och i gymnasieskolan skall sättas Elevernas inflytande och rättssäkerhet Betyget kan bli avgörande för elevens möjlighet att komma in på annan utbildning och för inträde till arbetslivet. Det är därför angeläget att det finns regler som garanterar att man lever upp till elementära rättssäkerhetskrav och motverkar godtycke vid betyg- sättningen. Det är viktigt att klargöra principer som ligger till grund för betygsättning. Dessa kommer till uttryck i skolforms- förordningarna men är i princip gemensamma för samtliga skolfor- mer där betyg sätts. Ett annat skäl till att ta in grunderna för betyg- sättning i skollagen är att dessa har underställts för god- kännande även om bestämmelserna utfärdats av regeringen. Kommittén föreslår i det följande att bestämmelser om ompröv- ning av betyg införs i skollagen. Detta förutsätter att grunderna för betygsättning också regleras i lagen.