sou · GQB380d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Kravet att en placeringsort är av viss storlek är betydelsefull men behöver i och för sig inte vara avgörande vid valet av geografisk placering. Jag har förordat att de nya handläggare som rekryteras externt har högskole- eller universitetsutbildning, en sådan rekrytering underlättas givetvis om det finns universitet eller högskola på orten. Mot bakgrund av arbetskraftens rörlighet lär det dock inte vara några stora problem att kunna rekrytera välutbildad arbetskraft även på orter som saknar universitet eller högskola. Jag har beträffande arbetsskadenämnderna föreslagit att ordfö- randen för att komma i fråga för uppdraget ska ha jur.kand.- eller juristexamen, företrädesvis med erfarenhet från det förvaltnings- rättsliga området. För att det ska finnas ett underlag för rekrytering till dessa uppdrag bör det på orten bl.a. finnas olika kommunala, landstingskommunala eller statliga förvaltningar. Ett brett rekryte- ringsunderlag i fråga om kompetenta jurister anser jag vara av avgö- rande betydelse för att arbetsskadenämnderna ska kunna fungera på avsett sätt. Dessutom bör det finnas en yrkes-/miljömedicinsk klinik eller enhet på den ort till vilken en arbetsskadeenhet förläggs. det önskemålet står arbetsskadeenheternas behov av närhet till en sådan enhet för den korsvisa kompetensutveckling som är tänkt att ske vid återkommande gemensamma seminarier och utbildnings- tillfällen. Vidare föreslår jag också att läkare vid sådan klinik, eller läkare verksam inom företagshälsovården, ska kunna ingå som beslutsfattare i arbetsskadenämnderna. Behovet av närhet till en yrkes-/miljömedicinsk klinik får av dessa skäl anses vara av avgö- rande betydelse. På orten, eller i dess närhet, bör det också finnas sjukvårdsinrätt- ningar av sådan storlek och med sådana specialiteter att det finns tillräckligt underlag för att kunna rekrytera kompetenta och erfarna läkare till arbetsskadeenheten. Tillgång till kompetenta försäk- ringsläkare måste anses vara av avgörande betydelse för arbetsska- deenheterna. Jag anser vidare att det är betydelsefullt att arbetsmiljöinspektio- nen är lokaliserad till orten. Även beträffande arbetsmiljöinspek- tionen har arbetsskadeenheterna mycket erfarenhet och kunskap att inhämta genom gemensamma seminarier och utbildningar. Jag har vidare föreslagit att sakkunnig i arbetsmiljöfrågor vid sådan myndighet ska kunna ingå i som beslutsfattare i arbetsskadenämn- derna. Av dessa anledningar anser jag att närhet till en enhet inom arbetsmiljöinspektionen är av avgörande betydelse. Arbetsskadeenheterna bör lokaliseras till en ort där försäkrings- kassan har ett kontor som inte är av allt för liten storlek. Jag ser många fördelar med att en arbetsskadeenhet lokalmässigt placeras i, eller i direkt anslutning till, . Det finns samordningsvinster med att kunna nyttja en gemensam internser- vice som omfattar t.ex. telefonväxel, vaktmästeri, posthantering, IT-support, personaladministration m.m. Frågan är mest av prak- tisk och rationell karaktär. En arbetsskadeenhet kan mycket väl tänkas bygga upp alla de administrativa funktioner som är nödvän- diga, men ett syfte med koncentrering av administrationen är bl.a. att få lägre administrativa kostnader. Frågan är dock inte av avgö- rande betydelse vid val av lokaliseringsort. Ges inte arbetsskadeenheterna möjlighet att verka i en miljö med de omvärldsförutsättningar jag beskrivit finns det en uppenbar risk att kvalitets- och effektivitetsmål inte kan uppnås. Det är därmed inte möjligt för mig att ta några omfattande regionalpolitiska hän- syn i mitt förslag. Min uppfattning i denna fråga delas av flertalet av utredningens experter och sakkunniga. 4.2.2Presentation av lämpliga orter Inför ställningstagandet vid val orter har jag ingående studerat det underlag, i olika former, som finns att tillgå. Jag har bl.a. granskat tillsynsrapporter , jag har jämfört kassorna utifrån verkets statistik när det gäller genomströmningstider för arbetsskade- och socialförsäkrings- nämndsärenden. Vidare har jag jämfört styckkostnader för livränte- ärenden mellan kassorna. Jag har studerat uppgifter om kassornas ärendebalanser och balansernas utveckling . Jag har jämfört godkännandefrekvenser i kassorna och hur ändringsfrekvenserna ser ut i länsrätterna. Jag har även tagit del av JO-beslut rörande arbetsskadehandläggningen vid kassorna . har bistått mig med uppgifter om antal arbetsskadehandläggare per försäkringskassa, deras utbild- ning, genomsnittlig ålder, genomsnittlig tid som handläggare av arbetsskadeförsäkringen m.m. Det granskade materialet ger en bild av att det föreligger, åtmin- stone statistiska, skillnader mellan kassorna i fråga om godkännan- defrekvenser, handläggningstider, administrativa kostnader m.m. Jag har tidigare konstaterat att det statistiska underlaget har vissa svagheter, och det är därmed vanskligt att dra långtgående slutsat- ser utifrån detta. Jag kan vidare konstatera att Riksförsäkringsver- ket vid sina uppföljningar funnit felaktigheter i hanteringen av arbetsskadeförsäkringen hos en rad kassor. Både Justitieombuds- mannen och har funnit anledning att påpeka brister i den förvaltningsrättsliga hanteringen hos vissa kassor. Förslaget om en koncentrerad arbetsskadehandläggning innebär att verksamheten vid de tre arbetsskadeenheterna i princip kommer att byggas upp från grunden. Nya chefer och nya handläggare ska rekryteras, en rad nya försäkringsläkare ska knytas till verksamhe- ten, helt nya beslutsorgan föreslås också. De nya arbetsskadeenhe- terna förutsätts få en ny och breddad kompetens. Utredningsarbe- tet förutsätts även ske i samverkande grupper och på ett mer strukturerat sätt. Mot denna bakgrund anser jag att de historiska resultat olika kassor visar upp och som mer eller mindre säkert kan utläsas ur det material jag redovisat ovan har tämligen ringa bety- delse för beslut om var arbetsskadeenheterna ska lokaliseras. Ett ställningstagande till vilka orter som är lämpliga bör, enligt min uppfattning, istället grundas på de krav på omgivande förut- sättningar som jag redovisat ovan. Uppfyller en ort inte alla, eller i det närmaste alla, av dessa krav finns det en uppenbar risk att en arbetsskadeenhet inte kan fullgöra sina uppgifter på det sätt som är tänkt. De orter som uppfyller ovan angivna förutsättningar är /, , , , , och . Jag har tidigare redovisat mina skäl för att föreslå att det inrättas tre arbetsskadeenheter. En indelning av landet i tre skilda geografiska ansvarsområden bör lämpligen ta sikte på att skapa en enhet för de södra delen av landet, en för den mellersta delen och en för den norra. Ett förslag till ansvarsområden bör också ha som mål att de olika enheterna, så långt det är möjligt, ska bli lika stora. Befolk- ningen är dock som bekant inte jämt fördelad över landet, vilket gör att den nordliga arbetsskadeenheten med nödvändighet kom- mer att omfatta ett vidsträckt geografiskt område. Jag föreslår att den södra arbetsskadeenheten ges ett ansvarsom- råde som omfattar försäkringskassorna i , , län, , län, samt . För arbetsskadeenheten i föreslår jag ett ansvars- område som omfattar försäkringskassorna i , län, , , , län samt . Arbetsskadeenheten för norra föreslås få ett ansvarsom- råde som omfattar , , , , , samt . Beträffande den enheten föreslår jag även att ärenden enligt lagen om statligt personskadeskydd och handlägg- ningen av arbetsskador rörande utlandsbosatta koncentreras dit. Jag gör alltså bedömningen att indelningsgrunden arbetsskada är viktigare att upprätthålla än indelningsgrunden utlandsbosatt. En jämförelse av de olika försäkringskassorna inom arbetsskade- enheternas områden beträffande inskrivna försäkrade, antal anmälda skador samt antal ärenden för försäkringsmässig prövning ger följande resultat. Som framgår av tabellerna ovan är skillnaden i antal inskrivna för- säkrade stor mellan de olika arbetsskadeenheternas ansvarsområ- den, granskar man antalet anmälda skador minskar skillnaden. Av avgörande betydelse är dock hur många ärenden som kan beräknas bli föremål för försäkringsmässig prövning inom de olika enhe- terna. Vid den jämförelsen kan jag konstatera att anmälningar om arbetsskada i större utsträckning blir föremål för prövning i landets norra län. Anledningen till detta undandrar sig min bedömning. Granskar man siffrorna beträffande ärenden för prövning hos kassorna inom respektive enhets område visar de ungefär samma fördelning; 9 552, 7 006 och norra (inkl. lagen om statligt personskadeskydd) 6 621. Målsättningen att nå storleksmässigt lika arbetsskadeenheter uppnås inte fullt ut med mitt förslag, men indelningen ger ändå ett resultat som får betraktas som tillfredsställande. 4.2.4Förslag till placering av orter Som framgår av förslaget till uppdelning av geografiska ansvarsom- råden ryms inom det södra området dels , dels /. Inom det mellersta området finns , , och . Inom det norra området ligger . Överväganden beträffande placering av en arbetsskadeenhet i Valet står här mellan och /. , rikets andra stad, hade 471 500 innevånare. I förbundet , som består av Ale, , , , , , , , , , , och bor sam- manlagt över 831 000 invånare. Inom ramen för Göteborgsregio- nen pågår samarbete inom bl.a. regionplanering, miljö, trafik, arbetsmarknad, välfärd och socialtjänst, kompetensutveckling samt utbildning och forskning. har 74 institutioner, bl.a. medicin, odonto- logi, vårdvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora, konstnärlig verksamhet och matematik-naturvetenskap, som under ett läsår har ca 70 fasta utbildningsprogram och fler än 1 000 kurser. Universitet har 39 000 studenter, varav 23 700 är helårsstudenter, samt 4 900 lärare, forskare och tjänstemän. () är norra största sjukhus med ca 17 000 anställda, varav drygt 2 000 är läkare. Verk- samheten är spridd på flera geografiska områden i och ; SU/Sahlgrenska, SU/, SU/Östra, SU/och SU/. SU har ett ansvar för klinisk utbildning av bl.a. sjuksköterske-, läkar-, arbetsterapeut- och sjuk- gymnaststuderande. SU har ett nära samarbete med vid och många medarbetare har kombinerade tjänster, det vill säga dels vid , dels vid sjukhuset. I finns ytterligare ca 1 000 läkare dels inom primärvården, dels som privatpraktiker. Inom yrkes- och miljömedicin vid SU finns följande personal- kategorier: tolv läkare, sju yrkeshygieniker, tre ergonomer, två psykologer, fem kemister, två sköterskor samt sex doktorander. Arbetsmiljöinspektionen i har ca 100 anställda varav 75 är inspektörer. Organisatoriskt har man delat upp sig i fyra arbetsgrupper med inriktning på offentlig sektor, vård, banker m.m. bygg, livsmedel, skog service- och transportnäringen, handel och restauranger m.m. Varje grupp har inspektörer med särskild kunskap såsom beteende- vetare, ergonomer, tekniker samt kemikaliekunniga (inkl. yrkes- hygien). I finns en omfattande offentlig förvaltning med läns- styrelse, domstolar, verk och myndigheter. i har ungefär 2 300 medarbe- tare som arbetar vid 27 kontorsområden. Varje kontorsområde består av ett s.k. resurscentrum där tyngre ärenden avverkas samt ett antal kundtjänster. De sex kontoren i har drygt 800 anställda. Inom arbetar något över 100 handläggare med arbetsskadeärenden. Drygt 40 av dessa arbetar enbart med arbetsskador. Av handläggarna arbetar 55 i medan övriga är fördelade på 10 resurscentra i länet. Yttre förutsättningar för / I sydvästra , med pendlingsavstånd , bor ca 700 000 invånare varav i kommun ca 263 000 och i ca 100 000. är den största enheten för forskning och högre utbildning i . har ca 34 000 studenter varav 3 200 forskarstuderande. Antalet anställda är ca 6 000 varav 1 400 är doktorer, docenter eller professorer. De sju fakulteterna är: , Matematisk- naturvetenskapliga fakulteten, , Samhällsvetenskapliga fakulteten, Medicinska fakulteten, området för humaniora och teologi samt de konstnärliga skolorna i . Inom den medicinska fakulteten finns bl a där omfattande forsk- ning och utbildning rörande hälsorelaterade frågor bedrivs. Utöver de sju fakulteterna finns även Internationella miljöinsti- tutet samt centrumbildningarna; Arbetsvetenskapligt centrum, och rehabiliteringsforskning samt Miljö- vetenskapligt centrum. har ca 18 000 studenter och 1 000 anställda. Det finns ca 50 handledarkompetenta för forskarutbildning och 120 forskarstuderande. Utbildning och forskning är indelat i sex flervetenskapliga områden: hälsa och samhälle, internationell migration och etniska relationer, konst, kultur och kommunika- tion, lärarutbildning, odontologiska fakulteten samt teknik och samhälle i bedriver forskning, utveckling och kunskapsspridning inom temat Villkor i arbetet med människor. Forskningen inriktas särskilt mot organisationens och ledarskapets betydelse för medarbetarnas hälsa och välbefinnande. Vid institu- tet, som är under uppbyggnad, finns 17 anställda forskare. Vid Yrkes- och miljömedicin, i finns 83 anställda, 60 är klinikanställda och 23 universitetsanställda. Av dessa är två professorer, åtta docenter, två universitetslektorer, 19 doktorander och 11 disputerade inom ergonomi, yrkeshygien, molekylärbiologi, kemi, psykologi samt medicin. Övrig personal är regionmiljösköterskor, biomedicinska analytiker, medicintekniska ingenjörer, kuratorer, psykologer samt administrativ personal. i fungerar tillsammans med Universi- tetssjukhuset som regionsjukhus för invånarna i län, , och södra delen av . På dessa båda sjukhus erbjuds sjukvård inom i princip alla specialiteter. På i arbetar ca 8 000 personer och på ca 7 000. Primärvården i omfat- tar ca 100 vårdcentraler/enheter med totalt ca 3 100 anställda. Arbetsmiljöinspektionen i har 54 anställda. Verksamheten leds av en tillsynsdirektör och biträdande tillsynsdirektör. 46 per- soner arbetar som inspektörer, varav ca tio har beteendevetenskap- lig bakgrund. De flesta övriga inspektörerna har civilingenjörs- utbildning eller annan ingenjörsutbildning, fem är ergonomer. Dessutom finns en jurist och nio medarbetare på kansliet. i har ca 1 700 anställda. har Skånekassan en ny föredragandeorganisation med 24 per- soner som på heltid arbetar som föredragande. Av dessa 24 har 20 någon form av högskoleutbildning. arbetar 50 handläggare på heltid vid nio LAF-centra i länet. Vid sådana centra i , och arbetar sammanlagt 27 handläggare. Diskussion beträffande placering av en arbetsskadeenhet i De yttre förutsättningarna för de två orterna att bygga upp en väl fungerande arbetsskadeenhet har efter diskussioner inom utred- ningen bedömts vara likvärdiga. För att göra ett val mellan två kvalificerade orter kan man granska historiska uppgifter om de båda försäkringskassornas effektivitet. Sålunda redovisar att försäk- ringskassan hade en styckkostnad för arbetsskadelivränta på , motsvarande kostnad för för- säkringskassan var . Ett annat sätt att skapa sig en uppfattning om en försäkrings- kassas effektivitet är att granska ärendebalanser. Balansens storlek vid utgången av kan jämföras med hur många ärenden kas- san avgjort under . har vid en sådan jämförelse en balans på 2 800 ärenden och avgjorde 3 119 ärenden, kvoten blir då 0,898. Motsvarande uppgifter för är 2 629 ärenden i balans och 2 343 avgjorda ärenden, kvoten blir då 1,122. (Kvottalet kan sägas ange hur det skulle ta kassan att avverka sin balans för det fall att inga nya ärenden skulle komma in för prövning. Kvoten 1 innebär alltså .) Granskar man andelen ärenden i balans som vid utgången av 2001 var äldre än var den i och i . En jämförelse av hur antalet prövade ärenden står i förhållande till det antal som kommit in för försäkringsmässig prövning visar att prövade motsvarande av inkommande ärenden, för redovisas 75 pro- cent. Jag har tidigare uttryckt kritik mot tillförlitligheten i den ärende- hanteringsstatistik som finns att tillgå beträffande försäkringskas- sornas administration av arbetsskadeförsäkringen. Mot den bak- grunden kan ovan redovisad statistik inte läggas till grund för ett ställningstagande. Vidare bör heller inte historiska fakta, tillförlit- liga eller ej, användas vid ett beslut om en ny verksamhet som avses arbeta på ett delvis nytt sätt och med förändrade förutsättningar. Efter diskussioner med experter och sakkunniga jag funnit att det inte är möjligt att sätta den ena av orterna före den andra. Överväganden beträffande placering av en arbetsskadeenhet i Vid lokalisering av nya myndigheter och verksamheter ska det finnas bärande skäl för att ska föreslås som lokalise- ringsort (Ds 2001:1). Ett förslag att förlägga administrationen av ytterligare sex läns arbetsskador till i måste betraktas som en ny verksamhet, och kan där med inte bli aktuell, trots att mycket väl fyller de krav jag redovisat ovan. Även uppfyller de förutsätt- ningar som bedömts vara av avgörande betydelse för en arbetsska- deenhet. närhet till , och att orterna i hög grad utgör en gemensam arbetsmarknad, gör att inte heller kan bli aktuell för placering av en arbetsskadeenhet. Inom återstår därmed ett val mellan och . hade 134 039 invånare, räknar man in även i närområdet finns sammanlagt ca 260 000 invånare. Pendlingen mellan de båda städerna är betydande och och ses som en sammanhängande arbetsmarknad. hade ca 3 000 anställda och ca 23 000 studerande varav 16 500 helårsstuderande. Verksam- heten bedrivs i både och . finns tre fakulteter: filosofiska fakulteten, tekniska högskolan och Hälsouniversitetet. Relationen mellan forskning och grundutbild- ning är 50/50. I regionen finns 1 100 doktorander och forskare samt 240 professorer. Ca 140 doktorsexamina tas ut . Vid Hälsouniversitetet finns utbildningar för arbete inom hälso- och sjukvård och social omsorg samt medicinsk naturvetenskaplig utbildning i medicinsk biologi. Hälsouniversitet har 2 500 studen- ter, varav ca 500 i . Inom Hälsouniversitetet finns 70 professorer samt 402 doktorander och forskarstuderande. i (US) är ett universitets- och forskningssjukhus med nära anknytning till Hälsouniversitetet. Tillsammans bedriver man experimentell forskning, klinisk och tillämpad forskning och sjukvårdsutveckling samt ordnar grund-, vidare- och efterutbildning för de flesta yrkesgrupperna inom sjuk- vården. Knutet till US finns ett Yrkes- och miljömedicinskt Centrum med expertis inom områdena yrkesmedicin, miljömedicin, yrkeshygien, epidemiologi. På () arbetar ca 12 personer. På yrkes- och miljömedicinska klini- ken (YMK) finns ca 10 personer och på laboratoriet ca 8 personer. Yrkesgrupperna utgörs av epidemiologer, läkare, psykologer, labo- ratorieingenjörer, yrkeshygieniker och biomedicinska analytiker. Arbetsmiljöinspektionen för och är placerad i . Totalt har arbetsmiljöinspektionen i 46 anställda varav 32 är arbetsmiljöinspektörer. Arbets- miljöinspektionen i är geografiskt organiserat i tre grup- per där varje grupp med sin samlade kompetens arbetar mot samt- liga branscher och yrkesgrupper. I finns en omfattande offentlig förvaltning med läns- styrelse, domstolar, verk och myndigheter. har ett geografiskt ansvars- område som omfattar 13 kommuner och man har med totalt 16 kontor/servicepunkter. Därutöver bedrivs intäktsfinansierad verk- samhet vid Försäkringsmedicinskt Centrum (FMC) med hela lan- det som verksamhetsområde och med enheter i , samt . har sitt centralkontor i . Antalet årsarbetare uppgick till 614,5 (exkl. FMC). Av dessa arbetar 207 i anslutning till lokalkontoret i . Arbetsskadehandläggningen inom kassan sker vid fyra av kassans kontor/servicepunkter, nämligen , , och . För handläggningen svarar 29 specialiserade handläg- gare, därav 10 i . län har ca 275 000 innevånare och av dessa bor närmaste 125 000 i kommun. Universitet i har ca 13 300 studenter vid fem olika fakultetsområden, bl.a. idrott och hälsa, samhällskunskap och humaniora. Universitet har drygt 1 000 anställda. i har mer 3 500 anställda, varav ca 430 läkare. finns en klinik för Yrkes- och miljömedicin med ca 50 anställda, bl.a.. läkare, ergonomer, yrkes- hygieniker, psykologer samt ett antal doktorander. I finns arbetsmiljöinspektionen representerad, organisa- tionen består av ca 51 tjänster, varav 34 som inspektörer. Verksam- heten om fattar län, och . I finns en omfattande offentlig förvaltning med länssty- relse, domstolar och myndigheter. i har 420 anställda. Vid kontoret i arbetar 240 personer. Inom kassan arbetar nio handläggare på heltid med arbetsskadeförsäkringen, av dessa finns 4 placerade i . Diskussion beträffande placering av en arbetsskadeenhet i Även för dessa två orter har de yttre förutsättningarna för att bygga upp en väl fungerande arbetsskadeenhet har bedömts vara likvärdiga. En jämförelse mellan och grundad på samma kriterier som jag gjort ovan beträffande och /ger följande resultat. Beträffande styckkostnad 2001 redo- visas för , motsvarande för var . Jämförelser mellan balansernas storlek vid utgången av och antalet under avgjorda ärenden visar att hade en balans på 941 ärenden och avgjorde 1 444 ärenden, kvoten blir då 0,652. Motsvarande uppgifter för är 606 ärenden i balans och 551 avgjorda ärenden, kvoten blir då 1,100. (Kvottalet har förklarats ovan) Andelen ärenden i balans som vid utgången av 2001 var äldre än var i och i . En jämförelse av hur antalet prövade ärenden står i förhållande till det antal som kommit in för försäkringsmässig prövning visar att prö- vade motsvarande av inkommande ärenden, för redovisas . Med hänsyn till det jag, i diskussionen vid ett val mellan /och , har anfört om ärendehan- teringsstatistik och om att fatta beslut på historiska fakta har jag inte funnit det möjligt att sätta den ena av orterna före den andra. Överväganden beträffande placering av en arbetsskadeenhet i norra Förslaget till uppdelning av geografiska ansvarsområden leder till att det i den norra delen av landet endast finns en ort som uppfyller kravet på de omvärldsförutsättningar som ansett vara av avgörande betydelse, nämligen . är norra befolkningsrikaste kommun med cirka 105 000 invånare. har ca 25 000 studenter. Antalet anställda är drygt 3 600. Universitet har fem fakulteter; humanistisk, medi- cinsk-odontologisk, samhällsvetenskaplig, teknisk-naturvetenskap- lig samt en fakultet för lärarutbildning. Antalet forskarstuderande är cirka 1 300 och antalet professorer var 245 . I finns även . Vid Arbetslivsinstitutets enhet i bedrivs forskning utveck- ling och kunskapsspridning av kemiska och fysikaliska hälsorisker. Verksamheten innefattar frågor kring påverkan av kemiska och biologiska ämnen, buller, vibrationer och elektromagnetiska fält, samt fysiologiska, beteendevetenskapliga och subjektiva effekter av sådan påverkan. Enheten har 48 anställda, varav bl.a. två professo- rer, drygt 30 forskare, forskningsingenjörer och forskarassistenter samt fem doktorander. i är en FoU-enhet inom som forskar, utvecklar och utbildar kring belastnings- skador och har kompetens inom många olika vetenskapliga disci- pliner. I forskningen undersöks mekanismerna bakom belastnings- skadorna och metoder utvecklas för att diagnostisera, rehabilitera och förebygga skador. 31 personer är verksamma vid Belastnings- skadecentrum. bl.a. en professor, 15 forskare, forskningsingenjörer och forskarassistenter samt fyra doktorander. Yrkesmedicin i har ett nära samarbete med den yrkes- och miljömedicinska kliniken på . Man har också ett mycket nära samarbete med de andra yrkesmedicinska klinikerna i , yrkes- och miljömedicinska kliniken och yrkesmedicin vid . Vid yrkesmedicin i finns 22 anställda av dessa är en docent som tillika är verksamhetschef, tre professorer, en medicine doktor, en universitetslektor, en forskningsingenjör, en forskningsassistent, en projektassistent, en institutionssekreterare och 13 doktorander. Inom sjukvård, som består av universitetssjuk- hus och primärvården med 15 vårdcentraler, finns 5 600 anställda, av dessa är ca 700 läkare. () är länsdelssjukhus för sjukvårdsområde, länssjukhus för samt regionsjukhus för de fyra nordligaste länen: , , och . regionsjukhus ger NUS service till drygt 900 000 människor spridda över en yta som utgör halva .