sou · GQB391d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Liksom inom KFML och KFML(r) rådde arbetsplikt för medlemmar. Prioriterade områden för RMF och senare KAF var framför allt det fackliga arbetet men också mil- jöfrågor gavs stor vikt.549 bytte förbundet namn till Kommunistiska Arbetarför- bundet (KAF). Anledningen var att det gamla namnet, RMF, an- 546Telefonsamtal med 15/1 2002. 547PM angående vissa svenska organisationer. 3/1 1973. 548Östberg, : Det är något visst med en trotskist s. 310-328. Se även telefonsamtal med 15/1 2002. 549Östberg, : Det är något visst med en trotskist s. 324. sågs ligga förbundet i fatet och försvåra det politiska arbetet. RMF var sprunget ur studentvänstern och när steget in i arbetarrörelsen skulle tas önskades ett mera slagkraftigt namn med arbetaranknyt- ning. I en broschyr från framhölls att KAF var en revolu- tionär organisation som kämpade mot kapitalism och imperialism för arbetarklassens maktövertagande och strävade efter att bli ett massparti. Den socialdemokratiska reformismen avvisades fullstän- digt liksom även en parlamentarisk väg till socialismen: KAF anser att staten är ett organ för kapitalistiskt klassherravälde. Parlamentet, polis, domstolar och andra institutioner kan inte bara tas över av arbetar- klassen. Det finns ingen parlamentarisk väg till socia- lismen. måste därför oskadlig- göra kapitalets stat och i stället upprätta arbetar- klassens egen stat baserad på arbetarråd (sovjeter) och andra demokratiska massorganisationer. Armén och polisen måste ersättas med en demokratisk arbetar- milis.550 Hur revolutionen i praktiken skulle gå till utvecklades dock sällan. I den huvudresolution som antogs på kongressen 1977 nämndes inget om att revolutionen måste ske i form av väpnad kamp. Som framgår av följande citat synes frågan om våldets nödvändighet sna- rare ha varit en öppen fråga beroende på borgarklassens motstånd. är det inte möjligt att genomföra denna krisplan blott genom ett enkelt konferensbeslut. Borgar- klassen och arbetarbyråkratins hårda kärna kommer att bjuda ett ursinnigt motstånd mot dess förverk- ligande genom politisk kamp, ekonomiskt sabotage och kanske också ett öppet polisiärt och militärt våld. Arbetarrörelsen måste därför ta hela makten i samhäl- let. Både den politiska och den ekonomiska. För att ett sådant maktövertagande ska bli möjligt krävs en kämpande och demokratisk arbetarrörelse som kan bära fram en arbetarregering till makten.551 550Vad är KAF och Fjärde Internationalen? Flygblad i akt 15:4/7h löpnr 4. 551Huvudresolutionen från 1977. Fjärde Internationalen nr 4-5 1977. Liksom övriga grenar av den svenska revolutionära vänstern kom RMF/KAF att engagera sig i försvarsfrågan. En del av arbetet kan utan vidare kallas rent soldatfackligt. 1974 drev KAF, bl.a. i tidningen soldat, frågan om att varje soldat vid muck skulle få ett bidrag om vilket också genomför- des. Att som Röd Soldat förespråka massjukskrivning för att få ge- hör för kravet kunde dock uppfattas som uppvigling och beslagtogs exemplar av tidningen i KAF:s bokhandel i Till värnpliktsriksdagen 1977 motionera- de KAF-are bl.a. om reglerad 40-timmarsvecka för värnpliktiga samt om soldatlön i stället för bidrag.553 En del av KAF:s arbete rörande försvaret lade dock inte tonvik- ten vid de soldatfackliga frågorna utan vid försvaret som sådant. I en artikel i nr 21/1974 med rubriken oss landsförrädare diskuterades olika framtida scenarier. Här för- klarades att det ingalunda var det existerande som KAF ämnade försvara - den borgerliga demokratin var ju att anse som en klassdiktatur. Och denna klassdiktatur har vi ingen som helst an- ledning att försvara. Tvärtom arbetar vi för att krossa den! Vi vill rycka upp detta samhälle med rötterna för att i stället börja bygga ett samhälle grundat på VÅR frihet, ett samhälle där vi verkligen har en frihet värd att försvara - det socialistiska samhället.554 Men hur skulle man agera om blev angripet och ockuperat av ett annat imperialistiskt land? I det läget gällde motstånd ef- tersom en imperialistisk ockupation skulle innebära ökat förtryck. Detta avsågs dock inte ske i samarbete med de reguljära svenska styrkorna utan motståndet tänktes bedrivas helt i egen regi: Vi gör naturligtvis motstånd mot ockupationen, ef- tersom den skulle innebära ett stärkande av för- trycket. Men vi gör det med arbetarklassens egna me- toder genom att söka organisera partisanförband (i 552Internationalen nr 25/74. 553Vi skjuta våra generaler utgivet av (ung- domssektionen) 1977. Akt 15:4/7h löpnr 11. 554Dom kallar oss landsförrädare! Internationalen nr 21/1974. huvudsak uppburen av arbetare) som agerar själv- ständigt i förhållande till den svenska militär- apparaten. Skulle dessa partisanförband komma att kontrollera vissa områden lämnar vi inte tillbaka fa- brikerna till och hans kompanjoner. Vi börjar i dessa områden organisera upp arbetarnas egen makt.555 Ett krig mellan låt oss säga och skulle alltså enligt det- ta synsätt bli startskottet för en revolutionär utveckling i . Hur skulle KAF då agera i händelse av ett krig mellan en imperia- listisk stat och en arbetarstat, dvs. i praktiken, ett krig mellan Sve- rige och ? I artikeln framhölls att revolutionerna i och samt införandet av planekonomi i inneburit svåra bakslag för imperialismen. Detta innebar dock inte att riskerna för krig på något sätt hade minskat. Krig mellan arbetarstaterna och den imperialistiska världen är därför alltid en fara. Det är ingen tillfällig- het att hela den svenska krigsmakten är inriktad på att lede fi kommer från öst. Skulle imperialisterna lyckas i sina strävanden skulle det innebära en oer- hörd frammarsch för hela det imperialistiska syste- met. Därför är det kommunisternas oavvisliga plikt att även här verka för den egna imperialistiska re- gimens nederlag. Kommunisternas styrkor måste sa- botera arméns krigsansträngningar på alla tänkbara upptänkliga sätt. Vi bör samordna våra ansträngningar med den utsatta arbetarstatens styrkor.556 Handlade det om en urartad arbetarstat (läs ) skul- le detta dock inte medföra att kritiken av den styrande byråkratin skulle upphöra. Som exempel framhölls här under vinter- kriget där de finska arbetarna borde ha samarbetat med Röda Ar- mén för att rädda men fortsätta att bedriva propaganda mot den sovjetiska stalinismen. Inställningen till att försvara kan alltså summeras enligt följande: Det fanns som helst anledning att försvara den svenska borgerliga demo- kratin. Endast ett socialistiskt samhälle skulle vara värt att försvara. I händelse av krig mellan och ett annat västland skulle ett partisanförsvar upprättas i syfte att ta över delar av landet och där upprätta en arbetarstat. Skulle krig utbryta mellan och Sov- jetunionen var det en plikt att verka för ett svenskt nederlag utan att för den skulle upphöra med kritiken av den sovjetiska byråkra- tin. I artikeln togs också upp frågan om sabotage mot försvaret vil- ket bejakades. Det klargjordes dock att det inte handlade om att skruva av muttrar och liknande. Begreppet sabotage kopplades i stället till tanken att omöjliggöra att försvaret skulle kunna använ- das i syfte att stoppa en socialistisk revolution. Vi vill sabotera försvaret, ett försvar som bara försva- rar kapitalismen. Men vi saboterar inte försvaret ge- nom att skruva loss muttrar eller spränga bergsrum. Vår främsta uppgift är att organisera soldaterna i kamp, sprida en politisk propaganda kring klass- försvarets funktion och roll. Genom ett sådant arbete kan vi sabotera arméns möjligheter att fungera när kontrarevolutionen behöver den. Då kan i stället sto- ra delar ansluta sig till arbetarklassens armé. En armé byggd på arbetarklassens beväpning under arbetaror- ganisationernas kontroll. Artikeln i var ingen isolerad företeelse. framhöll KAF i ett flygblad att diskussionen mellan de bor- gerliga partierna och socialdemokraterna i allt för hög grad kretsade kring anslagsfrågor där skillnaden egentligen var hårfin. KAF menade att diskussionen inte borde handla om huruvida försvaret skulle beställa ett plan till från eller vilken anslagsnivå som var rimlig. Vi i vill föra en an- nan diskussion. Vi vill inte bygga upp det svenska för- svaret. Vi vill i stället rasera det. För det svenska för- svaret försvarar det svenska samhällssystemet. Och det är ett kapitalistiskt system. är inte vårt och därför har vi heller ingen anledning att försvara det.557 Även om det med ledning av ovanstående framstår som rimligt att betrakta medlemmar och sympatisörer till KAF som minst sagt tvi- 557 Vi skjuta våra generaler utgivet av (ung- domssektionen). Akt 15:4/7h löpnr 11. velaktiga ur militär lojalitetssynpunkt bör inte omfattningen av denna del av förbundets verksamhet överdrivas. När säkerhets- polisen 1977 genom en källa kom över en Resolution om för- bundets verksamhet fram till 6:e kongressen framgick här att mili- tärarbetet endast tillfälligtvis varit organiserat på nationell basis. Arbetet hade dessutom inte varit en integrerad del av förbundets verksamhet och de värnpliktiga kamraterna hade i alltför hög grad lämnats åt sig själva.558 Förbundets soldatverksamhet synes nu helt ha riktats in mot den fackliga sidan med krav på värnpliktslön och 40-timmarsvecka.559 Synen på försvaret av hade dock inte förändrats vilket framgår av följande avsnitt i huvudresolution- en till kongress: I varje konflikt mellan imperialismen och de stater som brutit med kapitalismen måste arbetarrörelsen obetingat stå på de senares sida.560 Det betonades dock att försvaret av dessa stater inte innebar ett försvar av de parasitära byråkratier som stod i ledningen för dem. Dessa skulle fortfarande bekämpas. Vid KAF:s 8:e kongress 1982 antogs en motion som föreslog att partiet skulle ta avstånd från verksamhet som syftade till att sabotera försvaret. Värnpliktsarbete skulle endast bedrivas som ett led i att vinna stöd för partiets poli- tiska linje.561 4.4.2Från förbund till parti höll KAF sin 8:e kongress på i och antog då det nya namnet (). Namnbytet motiverades med en önskan att inte förknippas med den byrå- kratiska, förstelnade och förtryckande socialismen i . 562 var KAF föga framgångsrikt i riksdagsvalen. I va- let 1976 erhölls 2 769 röster. års val drev förbundet frå- gor som stoppa kärnkraften, fri strejkrätt, sex timmars arbetsdag utan lönesänkning, gratis daghem åt alla barn men lyckades ännu sämre och fick endast 1 819 röster. var utan tvekan KAF/SP:s parlamentariska guldålder. I valet fick partiet över 558ACU SH 46-77. 16/12 1977. Akt 15:4/7h löpnr 10. 559Huvudresolutionen från 1977. Fjärde Internationalen nr 4-5 1977. PM säkerhetspolisen i 26/2 1982. Akt 15:4/7h löpnr 16. 16 000 röster vilket var det bästa resultatet för ett parti till vänster om VPK sedan KFML 1970. minskade dock röstetalet nå- got men partiet tog ändå ett kommunalt mandat i . Vid valet bedrev SP valsamverkan med och lyckades därmed ta mandat i och i medan mandatet i gick förlorat. Det senaste årtiondet har partiet fört en alltmer tynande tillvaro och i riksdagsvalet erhöll partiet endast 1 466 röster. I kom- munalvalen erövrade partiet två mandat, i och i . Socialistiska Partiets senast antagna partiprogram är och beskriver den revolutionära övergången till socialismen på följande sätt: Att påbörja uppbygget av ett socialistiskt samhälle innebär att folkmajoriteten tar över styret av hela samhället. Denna grundläggande omvandling kallar vi revolution. Revolutionen kan bara genomföras av folkmajoriteten och har inget att göra med kupp- makeri. Vår vilja är att omvandligen ska ske fredligt. Det förutsätter att de stora arbetande grupperna är välorganiserade, medvetna och beslutsamma nog att överta näringslivet och samhällsfunktionerna.563 Programpunkten var inte oomstridd och en minoritet tillhörande den s.k. Mot Strömmen-tendensen bröt sig efter kongressen ut för att bilda Arbetarmakt. 4.5Övervakningen av RMF/KAF/SP RMF/KAF/SP var upptagna på den kva- lificerat hemliga tjänsteföreskrift som angav vilka organisationer säkerhetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet. Trots detta lade säkerhetspolisen i inte några större resurser på att övervaka de svenska trotskisterna. Det förhållandevis digra aktma- terial som ändå samlats i rörande RMF/KAF/SP - omkring 25 hängmappar - består till stor del av kvartalsrapporter från sektionerna. En mycket stor andel av materialet inkom från sektionen i där RMF/KAF var mycket aktiva under 1970- talet och där också säkerhetspolisen i kommissarie hade en ni- tisk övervakare av trotskistisk verksamhet. genomförde säkerhetspolisen i sin första och enda större utredning gällande RMF. Utredningen presenterades och innehöll en mängd informa- tioner av intern karaktär. I rapporten omnämndes interna möten, den lokala uppbyggnaden samt namn på ledande personer. Därtill presenterades den införskaffade bokhandeln på i samt det RMF närståen- de bokförlaget under ledning av . Till rapporten var också fogad en mängd bilagor vilka ut- gjordes av interna RMF-dokument. Informationen insamlades i stor utsträckning genom egen yttre spaning mot lokaler, möten och personer aktiva inom RMF. Sannolikt hade säkerhetspolisen också tillgång till en meddelare inom eller nära RMF. En fråga av särskilt intresse var RMF:s kontakter med utländska organisationer. Framför allt var det Nordirlandfrågan som stod i fokus.565 Säkerhetspolisen ansåg sig här veta att RMF fattat beslut om ett kraftigt engagemang för och stöd till IRA.566 Andra företeelser som uppmärksammades var sol- datarbetet, det fackliga arbetet samt verksamhet inom andra orga- nisationer t.ex. vilket säkerhetspolisen uppfattade som infiltration. 4.5.1Fackligt och annat politiskt arbete En betydande del av verksamheten inom RMF/KAF/SP bestod av fackligt arbete. I kamp mot de socialdemokratisk ledda klubbsty- relserna försökte medlemmar vinna inflytande ute på arbetsplatser runt om i landet. Fackföreningarna måste rensas från pampvälde och byråkrati, och göras till verkligt kämpande klasskampsorgani- sationer skrev KAF i en broschyr 1977.567 I huvudresolutionen från kongressen 1977 framhölls att det särskilt skulle satsas på fackligt fraktionsarbete inom Metall, och Facklärarför- bundet. I huvudresolutionen talades vidare om att genomföra medvetna satsningar på AMU-arbete i syfte att få en sta- 564Utredningen med titeln (RMF) 13/1 1972 i akt 15:4/7 h löpnr 1. Se även PM 4/2 1972 i samma akt ang RMF-kontakt. En mängd övervakningsrapporter finns i akt 15:4/7 h löpnr 2, t.ex. PM angående opinions- möte i , . RPS/Säk 9/11 1971. 565Se t.ex. PM ang möte på 15/3 1972 samt PM av säkerhetspolisen i 21/3 1972. Akt 15:4/7 h löpnr 2. 566Angående RMF:s engagemang i Nordirlandfrågan. PM RPS/Säk 13/12 1971. Akt 15:4/7 h löpnr 1. 567Vad är KAF och Fjärde Internationalen? Flygblad i akt 15:4/7h löpnr 4. bil inplantering av utbildad arbetskraft. Det gällde att genomföra en proletarisering av organisationen och att bygga förbundet på en speciell arbetsplats, i en speciell fackförening eller i ett speciellt geografiskt område. Kort sagt det handlade om en total kamp om fackföreningarna och ytterst att erövra ledningen i facket.568 Att man från socialdemokratisk håll uppfattade detta som ett hot är inte ägnat att förvåna. I broschyren Vad döljer sig bakom KAF? utgiven av Arbetarekommun 1980 angreps för- bundet hårt och utpekades som en organisation präglad av hem- lighetsmakeri och revolutionsromantik. Framför allt var det trots- kistisk infiltration på i som socialdemokraterna oroade sig för och det hävdades att den tidigare redaktören för ternationalen, , skickats in för att underminera den fackliga verksamheten inom företaget.569 Otvivelaktigt bedrev per- soner med anknytning till KAF/SP en omfattande och i vissa avse- enden framgångsrik facklig kamp på och andra arbetsplat- ser.570 Att LO/SAP tog strid mot detta är naturligt men var det också en uppgift för säkerhetspolisen att intressera sig för det fack- liga arbetet? Uppenbarligen ansåg säkerhetspolisen det viktigt för att följa även den fackliga verksamheten och från mitten av 1970- talet kom allt fler rapporter att upprättas av säkerhetspolisen rö- rande KAF/SP:s arbete inom detta område. rapporterade en förtrolig meddelare att KAF beslutat att på omvägar målmedvetet infiltrera fackföreningar. Tanken var att medlemmar skulle omskola sig vid något AMU-center för att sedan försöka komma in vid industrier i och vid Volvo- Umeverken.571 kunde källa Sad lämna uppgifter om KAF-medlemmars verksamhet inom SL.572 Enligt interna hand- lingar inför KAF:s sjätte kongress som säkerhetspolisen kommit över hade förbundet också beslutat om inflyttningsstopp i en del storstäder som och prioriterar i stället att styra flyttbara krafter till behövande regionscentra.573 Inför lät KAF framställa en facklig tidskrift, VUV- Internationalen, avsedd för Volvo-Umeverken. Skriften innebar ett hårt angrepp mot den socialdemokratiska fackföreningsrörelsen 568Huvudresolutionen från 1977. Fjärde Internationalen nr 4-5 1977. 569Vad döljer sig bakom KAF? 570Jfr , : Det är något visst med en trotskist s. 327. 571Redogörelse för KAF:s verksamhet . Akt 15:4/7h löpnr 8. 572Rapport från Sad i akt 15:4/7h löpnr 9. 573Resolution om förbundets verksamhet fram till 6:e kongressen (avskrift). ACU SH 46-77, 16/12 1977. Akt 15:4/7h löpnr 8. som ansågs oförmögen att ta kamp för arbetarklassens intressen. VUV-Internationalen kom också i säkerhetspolisens händer som inte uppskattade innehållet: Skriften är till sitt innehåll en klar subversiv hantering i syfte att främst splittra metall och i förlängningen den reformistiska socialismen.574 Säkerhetspolisen uppmärksammade också fackligt oppositionell verksamhet på i . En tillförlitlig källa läm- nade uppgifter om politisk verksamhet där vissa personer sades agi- tera för linjen nej till avtalet. Det misstänktes att den fackliga op- positionen hade koppling till KAF och de fackliga representanterna uppgavs vara oroade över KAF-arnas frammarsch.575 I noterade säkerhetspolisen 1979 att KAF:s starkaste fäste fanns på . KAF har sitt starkaste verksamhetsområde på i och särskilt på lastvagnsfabriken. har de med stöd av andra extrema grup- per lyckats dra igång en facklig strid mot den social- demokratiskt styrda verkstadsgruppen. På ett möte lyckades de få majoritet för ett förslag, nämligen att ett förslag till avtalsuppgörelse skulle lämnas ut för omröstning bland medlemmarna, innan det godkän- des. Denna aktion har väckt stor uppmärksamhet i massmedia och KAF:s förslag har kommit upp på fle- ra stora arbetsplatser inom Metall.576 konstaterade säkerhetspolisen att som det nu hette, haft stora framgångar i de fackliga valen vid Volvo- Lundbyverken i genom organisationen opposition som fick av rösterna.577 Även 1988 redogjordes i en PM tämli- gen ingående för utfallet i det fackliga valet vid Volvo- Lundbyverken.578 Säkerhetspolisen kunde också utföra spanings- 574KAF i ; subversiv aktivitet, riktad mot socialdemokratin och främst mot facket hos Volvo-Umeverken. ACU SH 117-77, 20/4 1977. Akt 15:4/7h. 575Extremistisk verksamhet på , . EN-SH 639-80, 6/10 1980. Akt 15:4/7h löpnr 14. 576HT-19 verksamhet 3:e kvartalet 1979. Akt 15:4/7h löpnr 15. (SP) - sammanfattning/ideologi. SH 572-84, 22/5 1984. Akt 15:4/7h löpnr 16. 578Fackliga val på AB . PM 9/3 1988. insatser med anledning av facklubbens på förehavanden. I Internationalen nr 49/1989 kunde intresserade läsa att socialister- nas fackklubb på i inbjöd till julfest. Till julfesten utlovades dans kring granen, gott julbord och gottpåsar till bar- nen. Notisen observerades även av säkerhetspolisen som skickade två personer att övervaka tillställningen. Några iakttagelser av sä- kerhetshotande verksamhet kunde dock inte rapporteras. Däremot igenkändes en handfull deltagare varför deras personakter kunde kompletteras med nya uppgifter.579 I likhet med vad som gäller det fackliga arbetet går det att finna en hel del om KAF:s arbete i andra organisationer i huvud- resolutionen från kongressen 1977. Ett sätt att arbeta inom andra organisationer var att inom KAF bilda fraktioner med uppgift att sköta vissa områden. Sådana fanns redan i form av t.ex. Chilefrak- tionen och Afrikafraktionen. Men det föreslogs också att en ar- betsgrupp för hyresfrågor bör tillsättas för ett mer systematiskt in- gripande i hyresgäströrelsen. För miljöarbetet uppställdes målet att fortsätta bidra till att den permanent organiserade miljörörel- sen utvecklas och breddas. I första hand gällde satsningen på mil- jöfrågor arbete inom . Inom kvinnorörelsen var det främst Grupp 8 som ansågs viktig och det framhölls att vi måste arbeta för att Grupp 8 tar initiativ kring klasskampskrav gentemot andra kvinnogrupper och kvinnoorganisationer. Andra organisa- tioner som ansågs lämpliga och viktiga att arbeta inom var SARF () och om Kärnkraft.580 Att på detta sätt engagera sig i enfrågerörelser eller i grupper och miljöer av ickerevolutionär karaktär har regelmässigt från sä- kerhetstjänsternas sida uppfattats som infiltration eller subversiv verksamhet. hade säkerhetspolisen bedrivit spaning mot RMF:s medverkan i aktionsgruppen till EEC.581 Ett åter- kommande inslag i rapporteringen från var farhågor över att KAF hade fått in en fot på den socialdemokratiska tidningen terbottens . I en redogörelse för KAF:s verksamhet hävdades att minst tre KAF-medlemmar fanns på tidningens redaktion och lika många vid tryckeriet. Rapporten från sektionen i fortsätter: 579SP:s fackklubb julfest. OG-SH 517-89, 18/12 1989. 580Huvudresolutionen från 1977. Fjärde Internationalen nr 4-5 1977. 581PM RPS/Säk 15/11 1971. Akt 15:4/7h löpnr 2. Tidningen färgas starkt av dessa vänsterjournalister, som tydligen tagit till sin uppgift att vaska fram miss- nöjesanledningar i alla läger i samhället. Facket är sär- skilt utsatt. Vänsterjournalistinslaget i de borgerliga länstidningarna har växlat.582 Att KAF 1977 bedrev verksamhet på Vårdskolan i var även det något som oroade stadens säkerhetspolis. I tidskriften jektion nr 2/1977 hade nämligen bedrivits propaganda mot betyg samt även behandlats frågor rörande kvinnors låga fackliga aktivi- tet. Detta föranledde följande kommentar från säkerhetspolisen i : Innehållet belyser hur listigt trotskismen i små miss- nöjesdoser försöker leda berörda in i en klassvirvel; i sin yttersta förlängning övergångsprogrammets mål att säkra en situation av dubbelmakt: arbetarklassens och borgarklassens. Denna listiga metodik återkom- mer praktiskt taget i varje av trotskister producerad utgåva.583 Att rikta fokus mot vård, omsorg och kvinnors ställning i kunde av säkerhetspolisen i uppfattas som subversiv verk- samhet. hade sektionen kommit över ett exemplar av tid- ningen Kvinnor i vilken antogs vara en del av KAF:s under- grävande verksamhet. I en skrivelse till gavs följande kommentar från Umeåsektionen: Idén med denna aktivitet är ett klart led i KAF:s sub- versiva verksamhet, nämligen att till det yttre opoli- tiskt fånga åt sig initiativet över propa- gandaverksamheten kring DAGHEMSPROBLEM- ET, som på något yttre oförklarligt sätt fått debatt- förtur i press och etermedia.584 582Redogörelse för KAF:s verksamhet . ACU SH 189-76, 14/5 1976. Akt 15:4/7h löpnr 8. Se även Redogörelse för KAF:s verksamhet . ACU SH 414-76. 30/12 1976. Akt 15:4/7h löpnr 10. 583KAF och betygskampen på vårdskolan i . ACU SH 179-77. AB 10/6 1977. Akt 15:4/7h löpnr 10. 584KAF: aktivitet med inriktning på kvinnor i . ACU SH 70-77. AB 14/3 1977. Akt 15:4/7h löpnr 13. Att KAF hade synpunkter på hur barnomsorgen sköttes i lämnade inte säkerhetspolisen någon ro. Även 1981 togs det upp i en kvartalsrapport att i kritiserat de socialdemokratiska kommunalpolitikerna för bristfällig barnom- sorg.585 och en bit in var det annars KAF:s inflytande i Grupp 8 och i synnerhet miljörörelsen som sä- kerhetspolisen fann intressant.586 Kärnkraften samt miljö- och energifrågor stod i fokus och regeringen tillsatte en med uppgift att utreda detta.