sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Språkanvändning och termtillgång hänger således ömsesidigt samman och kan såväl förstärka varandra i en positiv spiral som försvaga varandra i en negativ. 6.1.2Inte bara en domänfråga Tillgång till lämpliga ord, uttryck och termer är alltså en förutsätt- ning för att specialister av olika slag skall kunna arbeta på svenska inom sitt expertområde. Men svenska termer krävs också för att den specialiserade kunskapen skall kunna föras vidare ut i sam- hället. Det gäller då inte bara populärvetenskap o.d., utan även en mängd andra fall då en expert och en lekman behöver mötas: i läkare–patient-kontakter, då specialister skall ge beslutsunderlag till politiker och myndighetsföreträdare, för att vetenskap och forsk- ning skall kunna bli föremål för allmän debatt m.m. Ett annat aktu- ellt exempel är IT-området (se vidare kap. 10). Svenska termer är ofta mer självförklarande och kan därigenom underlätta för icke- specialisten. Vidare är en adekvat terminologi ofta en förutsättning för väl- fungerande verksamhet inom ett visst område, och därmed av när- ingspolitisk och ekonomisk betydelse. Det kan räcka med att erinra om att dåvarande () startades på initiativ av Asea, och att en viktig del av TNC:s verksamhet har varit att på uppdrag av industrin utarbeta terminologi för olika branscher. påpekas ofta vikten av terminologiarbete för ut- vecklingen inom IT-området. Det krävs terminologiskt arbete om verktyg för informationssökning i databaser, i texter, på Internet m.m. skall kunna utvecklas. Omvänt kommer genom sådan verk- samhet termer att etableras, oavsett om detta är avsikten eller ej. Det är då viktigt att de på så sätt introducerade termerna håller till- räckligt hög kvalitet. Också på andra vis spelar terminologin roll för utvecklandet av olika IT-tjänster: skall exempelvis sådant som Svenska termer, uttryck och begrepp 24-timmarsmyndigheter via Internet kunna bli verklighet krävs begreppsreda och språklig konsekvens. 6.1.3Hur skapas benämningar och termer? Ord och uttryck för företeelser inom en viss sfär kan dels till- komma någorlunda spontant, dels som en produkt av mer system- atiskt arbete. I det första fallet är naturligtvis förutsättningen att svenskan kommer till användning inom ett visst fält. Om så sker utvecklas vanligen de språkliga uttrycksmedel det finns behov för. Inte sällan uppstår dock bekymmer: olika uttryck kan konkurrera med varandra, benämningarna kan vara klumpiga eller uppfattas som ologiska eller på annat sätt missledande, de kan utgöras av ointegrerade eller åtminstone dåligt anpassade lånord m.m. Vad gäller de mer allmänspråkliga förhållandena har det varit en typisk uppgift för den traditionella språkvården att skapa och i möjligaste mån lansera lämpliga benämningar. Det kan då gälla både rekommendationer om huruvida vissa svenska uttryck är lämpliga (är vinstvarning ett bra ord och hur benämner man bäst det första decenniet av ett visst århundrade?) och förslag om svenska ersättningar för engelska ord (cash card bör kallas kontant- kort på svenska). I många sammanhang behövs också terminologiarbete i striktare bemärkelse för att tillräcklig systematik och stringens skall uppnås. Det gäller då att både reglera den innehållsliga sidan (vad något skall betyda) och uttryckssidan (hur något skall benämnas). Gränsen mellan den mer allmänna språkvårdens rekommen- dationer om lämpliga ord och utryck och den specialiserade fack- språksterminologin och det till denna kopplade terminologiarbetet är naturligtvis inte helt skarp. lanserar rikt- märkning som ersättning för benchmarking rör det ju såväl allmän- som fackspråket. EU:s svenska översättare och terminologer och språkexperter spelar en stor roll för utveck- lingen av svensk terminologi både i EU-sammanhang och för svenska myndigheters mer inhemska verksamhet och därigenom för skapandet av många svenska termer. Samarbete mellan språk- vårdens olika organ är i det sammanhanget värdefullt och nöd- vändigt för att termerna och uttrycken skall få genomslag. Sådant samarbete sker ofta genom Språkvårdsgruppen och dess e-postlista, som omfattar representanter för de olika språk- Svenska termer, uttryck och begrepp Verksamheten inom termgrupper som Svenska biotermgruppen är betydelsefull inte bara för svenskan som fack- språk utan också för svenskan som allmänspråk. Det är givetvis svårt att generellt uttala sig om huruvida svenska språkbrukare har tillgång till de etablerade termer de behöver för att kunna behandla också specialiserade områden på svenska. Det skulle kräva omfattande inventeringar av ett stort antal områden för att försöka utröna detta. av ord och termer inom ett visst område förändras också kontinuerligt och ingen ordlista, termbank e.d. kan göra anspråk på att vara fullständig. Dessutom handlar det ju i hög grad om den enskilde språkbrukarens kunskap- er. Om en viss svensk term finns förtecknad, men ingen känner till den och använder den utan alla i stället brukar ett engelskt uttryck, är ju värdet av den svenska varianten begränsat. Försöker man ändå göra en bedömning av det terminologiska läget för svenskan kan det för det första påpekas att det finns flera in- rättningar som bl.a. arbetar med att skapa svenska ord och termer. Vad gäller allmänspråket har vi främst som bland annat ger råd om svenska beteckningar på nya företeels- er inom skilda områden. Man följer också svenskans utveckling ordförrådsmässigt och publicerar bl.a. ordböcker över språkliga nytillskott. För det mer specialiserade språket och den striktare terminologiverksamheten gäller att TNC började sin verksamhet . har man där (med undantag för då TNC gick i konkurs och därefter rekonstru- erades i form av TNC) bl.a. producerat en rad ordlistor m.m. inom skilda fält. –1995 pub- licerades exempelvis 30 sådana ordböcker och ordlistor. TNC har också arbetat med svenska termer för EU:s räkning bl.a. genom att på kommissionens uppdrag förse kommissionens centrala term- databas med svenska termposter. Det finns även några samarbetsgrupper som arbetar med termproduktion och Svenska termer, uttryck och begrepp termproblem inom vissa fält (med lite varierande inriktning och omfattning på verksamheten). Här kan bl.a. nämnas Svenska biotermgruppen och Svenska datatermgruppen. Andra exempel är Svenska arbetsgrupp för språkvårdsfrågor, för medicinsk språkvård och Matematikterminologigruppens arbete med matematikterminologi i skolan. Det finns även språkteknologiföretag som på rent kommersiell grund arbetar med terminologi och termanknutna problem. Vid det senaste upphandlingstillfället fick exempelvis ett privat företag kommissionens uppdrag att lägga in termposter i kommissionens ovan nämnda termdatabas . Svenska myndigheter är också inblandade i termanknuten verk- samhet genom att vissa myndigheter utarbetar termer inom sina ansvarsområden. Exempelvis har en enhet som arbetar med termer inom hälso- och sjukvårdsområdet, och terminologi. har likaså ut- format termförteckningar inom miljö- och naturvårdsområdet. Någon central reglering av vilka områden som de olika myndig- heterna skall täcka, eller någon inrättning för samordning m.m. dem emellan finns dock inte. I detta sammanhang är verksamheten inom EU av stor betydelse. Via EU:s texter kommer många nya begrepp och benämningar in i svenskan. I den verksamhet som språkexperter utför med inriktning mot EU-texter är en central del råd i särskilt termfrågor till EU:s översättare, granskare och juristlingvister. Denna verksamhet måste dock byggas upp och förstärkas ytterlig- are. Försök har gjorts att uppskatta beståndet av termer på svenska som dokumenterats i databaser m.m. Inom ett projekt kallat , som bedrivits av TNC och motsvarande inrättningar i övriga nordiska länder med stöd av () och EU-programmet , har som en deluppgift in- venterats relevanta terminologiska samlingar i med hjälp av enkäter till olika aktörer på området. Resultatet för de olika länderna och språkområdena sammanfattas av figur 6:1. Svenska termer, uttryck och begrepp Preliminärt antal termer som dokumenterats i databaser inom skilda nordiska språkområden Källa: Reports on Terminologial Databases Relevant to a , 1999. Den slutsats man kan dra är att har en tämligen stor mängd termer samlade i olika databaser m.m., åtminstone sett i ett nord- iskt perspektiv. Av detta följer naturligtvis inte att vi har alla de termer som krävs för att svenskan skall vara ett språk fullt utrustat för att tala om naturvetenskap på för att citera Svenska språk- nämndens målsättning i förslaget till handlingsprogram för att främja svenska språket. Det verkar tvärtom rimligt att anta att så inte är fallet, bl.a. med tanke på svenskans svaga ställning inom högt specialiserad naturvetenskap och teknologi. Kiselman (2001) hävdar: Det måste emellertid understrykas att TNC inte har täckt alla tekniska områden – centralen har sysselsatt sig huvudsakligen med områden som är viktiga ur politisk eller ekonomisk synpunkt, inte så mycket med vetenskaper – och aktiv- iteten i arbetsgrupperna för datavetenskap och biologi är begräns- ad, både programmatiskt [hänvisar till datatermgruppens uttalande att man inte eftersträvar att utarbeta fullständiga ordlistor] och resursmässigt. Inom andra vetenskaper, såsom matematik, fysik och kemi, synes den terminologiska aktiviteten vara ringa. Svenska termer, uttryck och begrepp Termfrågor aktualiseras också av arbetet inom EU; verksamheten i t.ex. olika arbetsgrupper genererar många nya termer. I Svenskan i EU (SOU 1998:114) poängteras starkt behovet av flerspråkiga termbaser för EU-arbetet. Det framhålls exempelvis (s. 57): Arbetet med terminologi är också det som inledningsvis har krävt störst insatser i översättningsarbetet både här hemma och hos EU. Flerspråkiga termbaser är dock inte centrala enbart för arbetet inom EU, utan har större betydelse än så. I Svenskan i EU fram- hålls att frågan måste ses i ett större sammanhang: tillförlitliga fler- språkiga termbaser är en nödvändighet i vår internationaliserade värld både för myndigheter, organisationer och företag. Det finns ett flertal olika aktörer med betydelse för termarbetet. Svenskan i EU nämner TNC, EU-institutionernas terminologi- och översättningsenheter, språkexperter, Språkforum, samt de internationella enheterna eller avdelningarna hos svenska myndigheter, organisationer och företag. Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där vi vill kunna an- vända svenskan. Terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur inom IT-området. Vi anser att det är nödvändigt att svenska uttryck och termer kan utarbetas inom specialiserade områden som naturvetenskap, med- icin och teknik. Om så inte sker kommer kommunikationen mellan lekmän och experter att försvåras, vilket vore olyckligt från bl.a. demokratisk utgångspunkt. Vidare kommer tendensen att svenskan förlorar domäner till engelskan att förstärkas om inte en svensk fackterminologi finns att tillgå. För att svenskan skall kunna användas i EU-sammanhang krävs goda termdatabaser som hjälpmedel för översättare och tolkar. För vården av allmänspråket är det nödvändigt att svenska benämningar Svenska termer, uttryck och begrepp för nya företeelser kan introduceras snabbt, om vi vill undvika att svenskan fylls med många mer eller mindre ointegrerade engelska lån. Om inte svenska benämningar på nya begrepp kan skapas i till- räcklig omfattning kan det också påverka attitydmässiga för- hållanden. Det bör i detta sammanhang dock också framhållas att termino- logiarbete i strikt mening, där bl.a. en reglering av vad olika termer innehållsmässigt skall betyda, framför allt behövs inom industrin och liknande områden. Där kan sådan verksamhet betraktas som en del av det allmänna standardiseringsarbetet. För vetenskap och forskning är situationen mer komplicerad eftersom just diskussion om innebörden hos termen är en del av den vetenskapliga verksam- heten och utvecklingen. Inom vetenskapen förefaller det angeläg- naste vara att svenska benämningar tas fram för nya företeelser, begrepp m.m., och inte att försök att reglera innebörden görs. Staten skall ta ansvar för det allmännyttiga terminologiarbetet Vi anser att det är ett överordnat statligt ansvar att se till att term- inologiarbetet kan bedrivas på ett effektivt sätt i , liksom att benämningar för mer allmänspråkligt bruk har en möjlighet att lanseras framgångsrikt där det är lämpligt att exempelvis ersätta ett mindre användbart engelskt uttryck eller en klumpig svensk be- nämning. Vissa delar av termarbetet kan finansieras på affärsmässiga grunder genom att näringslivet betalar för terminologiprojekt man har behov av. Även inom andra områden kan terminologiarbete ske på kommersiella villkor; så är exempelvis fallet med EU:s term- databas , där tjänsten upphandlas enligt sedvanlig modell. I den mån det finns marknadsmässiga förutsättningar för termarbete bör naturligtvis verksamheten bedrivas på detta vis. I andra fall kan inte marknaden garantera att det arbete som är nödvändigt kommer till stånd. Staten skall då ta ansvar exempelvis för sådant som uppbyggande av termdatabaser för allmänna ända- mål, medverkan i nordiska projekt, terminologiarbete som krävs för satsningar på den mjuka infrastrukturen inom IT-området m.m. Svenska termer, uttryck och begrepp Kontinuerlig uppföljning av läget skall göras I kapitel 10 föreslår vi att språkvården skall prioritera arbetet med svenska databegrepp, dvs. ord och uttryck som används inom IT- området. Med tanke på hur stort inflytande IT har i dagens sam- hälle är detta naturligt. För andra delområden inom fälten natur- vetenskap, medicin och teknik menar vi att det inte är lämpligt att försöka peka ut inom vilka områden det är särskilt angeläget att arbete kommer till stånd och hur detta skall ske. Dels förändras naturvetenskap, teknik, näringsliv m.m. snabbt varför nya områden kommer till, dels förändras samhälls- förhållandena oavlåtligt, med nya kommunikativa behov som följd. Vi föreslår därför att kontinuerlig bevakning och uppföljning av situationen skall göras. Detta är en angelägen språkvårdsuppgift både för dem som arbetar med allmänspråket och för dem som hanterar fackspråkliga frågor. Termgrupper skall ges stöd Den verksamhet som bedrivs inom exempelvis Svenska bioterm- gruppen är mycket viktig för att hävda svenskans ställning inom ett centralt vetenskapsområde. På liknande vis har Svenska dataterm- gruppens arbete varit av stor vikt för att underlätta bruket av svenska i IT-sammanhang, och för att skapa förutsättningar för att den svenska som används är enhetlig, klar och tydlig. Vi anser att det är viktigt att sådant arbete kan bedrivas också , och att fler liknande grupper kan skapas. Vi föreslår att språkvården ges i uppdrag att stödja termsamarbetsgrupper och vid behov även söka initiera sådana. Stödet kan för det första utgöras av hjälp med administration o.d. av gruppernas verksamhet. För det andra bör det finnas medel för att arvodera gruppernas ledamöter, så att man inte måste förlita sig på ideella insatser. För det tredje bör det finnas möjlighet för någon att som sekreterare i respektive grupp ta fram underlag för ledamöternas bedömning, utföra olika typer av terminologiska ut- redningar m.m. Allt detta kostar naturligtvis pengar. Statens stöd till denna verksamhet bör gå via de ordinarie anslagen till termino- logiverksamheten (se vidare nedan i kapitel 20 om språkvårdens organisation). Det bör också vara möjligt att få stöd från annat håll, exempelvis från branschorgan för företag inom det aktuella områd- Svenska termer, uttryck och begrepp et; en god terminologisituation gynnar även den affärsmässiga verksamheten. De olika terminologigrupperna bör därför under- söka om det finns möjlighet att få sådant stöd. Språkvården skall säkerställa att flerspråkiga termbaser utvecklas Vi anser att det är viktigt att det utvecklas flerspråkiga termbaser för internationellt arbete både inom EU och i andra sammanhang. Speciellt gäller att det är nödvändigt att säkerställa att översättarna inom EU har tillgång till goda terminologiska hjälpmedel. Vi före- slår därför att språkvården skall bevaka att det utvecklas de fler- språkiga termbaser det finns behov av. I den mån nödvändiga termbaser inte kan skapas kommersiellt eller av andra aktörer på området skall språkvården ta ansvar för att det erforderliga arbetet kommer till stånd. (Se vidare i kapitel 17.) Myndigheternas begreppsansvar skall kartläggas och regleras Offentliga verksamheter i , bl.a. olika myndigheter, är vikt- iga aktörer inom termområdet. Myndigheter har generellt ansvar för sin egen språkvård (se bl.a. kapitel 9). En del i detta är term- inologiverksamheten. Olika myndigheter är på skilda vis verk- samma inom terminologiarbete genom att de har begreppsansvar inom skilda fält. Vi anser att det är viktigt att detta terminologiarbete bedrivs så effektivt som möjligt, och att resultaten av det blir allmänt till- gängliga. Vi förslår därför att språkvården ges i uppdrag att kart- lägga myndigheternas begreppsansvar. Språkvården bör utifrån denna kartläggning lämna förslag till regeringen med klara regler för de olika myndigheternas ansvar i detta avseende och anvis- ningar för hur dessa skall tas in i de olika myndigheternas in- struktioner. Myndigheter och andra offentliga verksamheter kan inte bedriva sitt terminologiarbete isolerat utan måste samordna detta inbördes. Det behövs därför samarbete mellan olika offentliga verksamheter, varför ett nätverk för sådant terminologiarbete bör byggas upp. Att underlätta uppbyggandet av ett sådant nätverk är en uppgift för det centrala stödet till myndighetsspråkvården (se också kapitel 9 och 20). Svenska termer, uttryck och begrepp Terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur Vi vill framhålla att det finns ett nära samband mellan terminologi- frågor och IT. Skall lyckas med de satsningar som görs inom området mjuk infrastruktur, dvs. utvecklandet av utbudet av kunskap, tjänster m.m., speciellt via Internet, är terminologi- aspekterna av central betydelse. För det första är sådant som termbanker och liknande viktiga resurser inom exempelvis språkteknologiskt arbete. För det andra krävs det allmän begreppsreda om information skall kunna hanteras effektivt via nätet. Satsningar som 24-timmarsmyndigheter och Direkt där en mängd information skall tillhandahållas i digital form nödvändiggör språkligt och terminologiskt arbete av olika slag. För det tredje skapar IT-verksamhet på skilda vis termer, och det är då viktigt att denna verksamhet ger resultat som står i samklang med annat terminologiarbete. Vi gör därför bedömningen att terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur. Hur terminologi- situationen skall hanteras kan inte behandlas isolerat utan måste ses i samband med hur språkvårdsorganisationen i övrigt utformas. Vi återkommer därför till frågan i kapitel 19 och 20 där den svenska språkvårdens framtida uppgifter och organisation behandlas. I dagens talas många språk. Förutom svenska begagnas de fem nationella minoritetsspråken, teckenspråket och en lång rad invandrarspråk. Dessutom lär vi oss olika främmande språk, i första hand engelska, vilka i varierande utsträckning används inom t.ex. arbetslivet. I de nordiska länderna har vi dessutom en stor tillgång, nämligen att det är möjligt att med större eller mindre ansträngning förstå våra grannar i de övriga nordiska länderna. I detta kapitel riktar vi fokus på de olika språken, vilka åsikter som finns om dem och hur de används. Enligt våra direktiv skall attityder till, kunskaper i och bruk av minoritets- och invandrar- språk1 samt stora internationella språk belysas av kommittén. Mot bakgrund av minoritetsspråkens speciella ställning kommer dessa att behandlas mer utförligt än invandrarspråken. Vi har också haft i uppgift att ta ställning till hur känslan och intresset för svenska språket kan stimuleras. I detta kapitel presenterar vi resultaten av vår attitydundersök- ning, men även resultaten av en del andra undersökningar om atti- tyder till språk. Vidare behandlas utbildning i främmande språk samt kunskaper i och attityder till övriga nordiska språk. Följande punkter ingår i vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket inom de aktuella områdena: Åtgärder skall vidtas för att förändra attityderna till svenska språket och olika språkliga varieteter i positiv riktning. Åtgärder skall vidtas för att stärka den nordiska språkgemen- skapen. Minoritets- och invandrarspråken i bör stödjas. 1 I kommittédirektiven används begreppen minoritetsspråk och invandrarspråk och vi har valt att använda samma termer. Med minoritetsspråk avser vi de fem nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska och med invandrarspråk de språk som i används av invandrare och andra personer med utländsk bakgrund. Åtgärder skall vidtas för att stödja tillgången till medier på minoritets- och invandrarspråk. Teckenspråkets ställning skall klarläggas. Åtgärder skall vidtas för att stärka och utveckla teckenspråket. De moderna språkens ställning inom svensk utbildning skall stärkas. 7.1Attityder till svenska språket lät vi genomföra en undersökning med syftet att granska attityder till svenska, minoritets- och invandrarspråk samt till engelska och andra främmande språk i . Denna under- sökning bestod av två delar. För det första utförde en enkätundersökning som riktade sig till 1 000 slumpvis ut- valda personer. Attitydundersökningens andra del bestod av längre intervjuer med tio personer utifrån de tolv enkätfrågorna. Under- sökningens resultat redovisas i sin helhet i bilaga 2. 7.1.1Svenska språkets betydelse för Svenska språket är av hävd det språk som talas i och därmed bäraren av vårt kulturarv. I betänkande Kul- turpolitikens inriktning (SOU 1995:84) framförs att språk och kultur är oupplösligt förenade med varandra och tillsammans den viktigaste identitets- och kulturbäraren. Av kommitténs enkätundersökning framgår att nästan alla () anser att svenska språket är mycket viktigt för , eftersom det är en del av landets identitet. Det finns dock en ten- dens till att ju yngre man är, desto mindre benägen är man att hålla med om svenska språkets betydelse som identitetsskapande faktor. Detta skulle möjligen kunna ses som ett tecken på att svenskan med tiden skulle kunna framstå som mindre betydelsefull. Skillnad- erna är emellertid små och det är dessutom svårt att veta om det är ett tecken på en verklig förändring eller om dagens ungdomar kommer att ändra uppfattning när de i sin tur blir medelålders. Av en europeisk undersökning (Europeans and Languages, 2001) framgår att av svenskarna känner att en utvidgning av EU innebär att det svenska språket måste skyddas mer. Detta ligger något under EU-genomsnittet (). 7.1.2Attityder till svenska i skolan Svenska är ett basämne i skolan. Av den enkätundersökning vi låtit genomföra framgår att nästan alla () anser att svenska är ett mycket viktigt ämne i skolan. Detta stämmer väl överens med den attitydundersökning som genomförde (Attityd- er till skolan 2000). I den rapporten framkommer att av elev- erna, av allmänheten och av föräldrarna anser att det är absolut nödvändigt eller mycket viktigt att ha goda kunskaper i svenska. Av undersökning framgår att av eleverna anser att skolan har lyckats ge eleverna goda kunskaper och färdig- heter i ämnet. Bland allmänheten anser dock och bland föräldrarna att skolan lyckas bra i mycket eller ganska stor utsträckning. I undersökning är elevernas uppfattning att svenska jämfört med andra ämnen kommer på andra plats, både när det gäller hur viktigt ämnet är och när det gäller hur väl skolan lyckas lära ut det. Det viktigaste av skolans ämnen anser eleverna vara engelska. För allmänheten och föräldrarna kommer svenska på för- sta plats.