sou · GQB374d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Däremot kommer slopandet av 4 kap 8 § ML att medföra en för- ändring för föreningars förmedling av bingolotter, se avsnitt 4.8.6. Kapitalinkomster av olika slag aktualiserar normalt inte någon mer- värdesbeskattning. Någon förändring av synsättet när det gäller denna typ av inkomster skall inte ske. Intäkter från försäljning av varor och tjänster Den nuvarande regleringen i ML innebär att en koppling görs till inkomstskattelagstiftningen när det gäller verksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Eftersom inkomstskattereglerna innebär att försäljningsinkomster i stor omfattning är skattebefriade, blir de i motsvarande mån be- friade från mervärdesskatt. Som framgår av redogörelsen i av- snitt 4.3.3 sker befrielsen från inkomstskatt på olika grunder. En försäljningsinkomst kan således vara skattebefriad på grund av naturlig anknytning till det ideella ändamålet eller för att den av hävd har utnyttjats som finansieringskälla för detta. I dessa båda huvudgrupper ryms ett flertal olika slags intäkter, såsom försälj- ning av böcker, affischer och märken i syfte att öka intresset för verksamheten samt avgifter till olika evenemang som anses som en del av det ideella arbetet. Naturlig anknytning kan också föreligga om en verksamhet har karaktär av service åt medlemmarna. När det gäller hävdvunnen verksamhet kan nämnas fester, basarer och olika former av insamlingar. Utöver de nu angivna grunderna för befrielse från inkomstskatt, kan den huvudsaklighetsbedömning som skall göras innebära en ytterligare utvidgning av det skattebefriade området. Innebörden av huvudsaklighetsbedöm- ningen har behandlats i avsnitt 4.3.3. Utredningens förslag innebär att den nuvarande kopplingen till inkomstskattereglerna i princip försvinner. Frågan om en trans- aktion skall föranleda mervärdesbeskattning kommer att avgöras med tillämpning endast av . De inkomstskatterättsliga reglerna och den praxis som bildats på grundval av dessa kommer inte längre att ha någon betydelse för mervärdesbeskattningen. Föreningar, trossamfund och andra organisationer är beskatt- ningsbara personer om de självständigt bedriver en ekonomisk aktivitet. Vid bedömningen saknar aktivitetens syfte eller resultatet betydelse. Om en beskattningsbar person tillhandahåller varor och tjänster skall mervärdesbeskattning ske om inte något undantag från skatteplikten är tillämpligt. Här bortses från att beskatt- ningsbara personer med liten sammanlagd årsomsättning (små företag) kan vara befriade från beskattning enligt föreslagna regler i 9 d kap. ML, se kapitel 6. Försäljning av varor och tjänster kommer till följd av den anpassning till som utredningen föreslår att föranleda beskattning i större omfattning än enligt nuvarande regler. En mera precis bedömning av utfallet av förändringarna är svår att göra. Detta får avgöras i den praktiska tillämpningen av myndigheter och domstolar. Till viss ledning skall dock pekas på några situationer där beskattningseffekten enligt utredningens bedömning kommer att förändras i jämförelse med nuvarande regler. Försäljning av varor i samband med olika slags insamlingsevene- mang kan vara undantagen från skatteplikt enligt den bestämmelse som föreslås i 3 kap. 11 c § ML. För att undantaget skall vara tillämpligt krävs bl.a. att antalet evenemang är begränsat på sätt som närmare anges. Försäljning som sker på ett mera regelbundet sätt och i former som mera har karaktär av kommersiell verksamhet kommer inte att omfattas av detta undantag. Så kan vara fallet med försäljning i butiksliknande former. Exempelvis kan detta gälla en sådan verksamhet som var föremål för bedömning i rättsfallet RÅ 1987 ref. 154 (minilivsbutik). Försäljning skedde både till medlemmar och till andra och verksamheten kan i det avseendet sägas ha företett likheter med en på kommersiella grunder bedriven verksamhet. Såvitt kan bedömas skulle inte något av undantagen i 3 kap. ML ha varit tillämpligt på den aktuella verksamheten. Denna skulle därför med stor sannolikhet ha föranlett beskattning enligt de av utredningen föreslagna reglerna (härvid bortses från möjligheten till skattebefrielse för små företag). Undantaget från skatteplikt för penninginsamlingsevenemang är vidare begränsat till beskattningsbara personer som omsätter varor eller tjänster som undantas från skatteplikt enligt bestämmelserna i 3 kap. 4, 5, 7, 8, 11 och 11 a §§ ML (sjukvård dock inte tandvård, social omsorg, utbildning, kultur och idrott) samt den i det före- gående föreslagna nya bestämmelsen i 3 kap. 11 b § (tillhanda- hållande till medlemmar). När det gäller omsättning av tjänster har undantagen från skatteplikt inom idrotts- och kulturområdet i visa fall utvidgats till att omfatta omsättning som görs av organisationer utan vinst- intresse respektive allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. När det gäller folkbildning innebär utredningens förslag såväl en utvidgning som en begränsning av nuvarande undantag från skatte- plikt i 3 kap. 11 § första stycket 5 ML. Bestämmelsen om konkurrenshänsyn innebär sannolikt att ett antal folkbildnings- insatser, som normalt utförs även av annan än de utpekade subjekten kommer att beskattas. För kulturella tjänster i form av tillträde till konserter och olika slags föreställningar föreslår utredningen att skatteplikt skall gälla i kombination med en reducerad skattesats om i enlighet med 7 kap. 1 § tredje stycket 5 ML även för de allmännyttiga ideella föreningarna och registrerade trossamfunden, om inte omsätt- ningen undantas från skatteplikt med stöd av den föreslagna be- stämmelsen i 3 kap. 11 c § ML om penninginsamlingsevenemang. I avsnitt 4.3.3 har utgången i ett antal avgjorda förhandsbesked analyserats med avseende på hur beskattningsresultatet skulle ha bedömts enligt . Ärendena gällde olika former av försäljning av varor eller tjänster. I samtliga fall har den bedömningen gjorts att de transaktioner som de angivna fallen avser skulle ha föranlett beskattning om de behandlats mot bak- grund av direktivets regler. Den anpassning till som utredningen föreslår i fråga om grundläggande begrepp och behandlingen av ideell verksamhet, medför att bedömningen av om en transaktion skall föranleda beskattning eller ej blir densamma enligt ML som enligt direktivets regler. Mot denna bakgrund kan det konstateras att de situationer som var föremål för bedömning i de aktuella ärendena skulle medfört beskattning om de bedömts enligt ML i den lydelse som föreslås av utredningen. Liksom tidigare bortses här från möjligheten att omfattas av befrielse från beskattning för små företag, se kapitel 6. Uthyrning av fastighet undantas enligt 3 kap. 2 § ML från skatte- plikt. Den som hyr ut fastighet eller del därav för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av skatt kan emellertid begära frivilligt inträde i mervärdesskattesystemet (3 kap. 2 § andra stycket ML). Hyran kommer därigenom att beläggas med mervärdesskatt. Uthyrning av fastighet till en allmännyttig ideell förening eller ett registrerat trossamfund som använder lokalerna i verksamhet som inte medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning, t.ex. verksamhet som omfattas av 4 kap. 8 § ML, skall således enligt nuvarande be- stämmelser ske utan beskattning. I de fall beskattning sker förut- sätts att hyresgästen använder fastigheten i en verksamhet som medför skattskyldighet. Rätt till avdrag för skatten på hyran föreligger därmed, vilket innebär att skatten inte blir en kostnad. Utredningen föreslår att regeln i 3 kap. 2 § andra stycket ML ändras på så sätt att uttrycket verksamhet som medför skatt- skyldighet eller som medför rätt till återbetalning... ersätts med ...transaktioner som medför avdragsrätt för ingående skatt eller rätt till återbetalning .... Någon materiell förändring av bestäm- melserna är inte avsedd. Det bör dock anmärkas att föreningar och trossamfund till följd av utredningens sammantagna förslag kommer att utföra skattepliktiga transaktioner i större utsträckning än vad de har ansetts bedriva verksamhet som medför skattskyldighet. Detta medför att uthyrning av fastighet till en förening eller ett trossamfund blir skattepliktig så fort föreningens sammanlagda intäkter avseende skattepliktig omsättning m.m. överstiger , se kapitel 6, eftersom föreningen i vart fall då anses utföra transaktioner som medför avdragsrätt. I sådant fall kan den som hyr ut begära att bli frivilligt beskattad för uthyrningen enligt 9 kap. Det innebär att hyran kan komma att beläggas med mervärdesskatt, vilket kan medföra ökade kostnader för föreningarna och trossamfunden. Även uthyrning av fastighet som görs av en allmännyttig ideell förening eller ett registrerat trossamfund omfattas av undantaget från skatteplikt i 3 kap. 2 § ML. Ett sådant subjekt kan enligt nu- varande regler också begära frivillig skattskyldighet om uthyr- ningen görs för stadigvarande användning i verksamhet som medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning. Om frivillig skattskyldighet medgetts anses verksamheten som yrkesmässig. Förslaget att slopa regeln i 4 kap. 8 § ML innebär inte några förändringar i mervärdesskattehänseende såvitt gäller föreningars respektive trossamfunds uthyrning av fastighet. Uthyrningen är undantagen från skatteplikt om inte frivillig beskattning har medgetts. Övriga skattepliktsbestämmelser på fastighetsområdet kommer att gälla för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund på samma sätt som för andra som är beskattningsbara personer. I ett ytterligare avseende innebär emellertid utredningens förslag en förändring, nämligen såvitt gäller uttagsbeskattning för vissa tjänster enligt 2 kap. 8 § ML. har uttagsbeskattning enligt denna regel skett endast om fastigheten utgjort tillgång i en yrkesmässig verksamhet. Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfunds innehav av näringsfastighet har tidigare ofta inte ansetts som yrkesmässig. De har därmed inte heller omfattats av regeln om uttagsbeskattning i 2 kap. 8 § ML. Genom att de aktuella subjekten kommer att vara beskattningsbara personer i större omfattning än de ansetts bedriva yrkes- mässig verksamhet, kommer den särskilda regeln om uttagsbeskatt- ning att kunna aktualiseras i ett större antal fall . Sammanställning av förslagen avseende möjliga undantag från skatteplikt för olika slags intäkter Anses i regel ej politiskt, fackligt, omsätts av annan, se 3 kap. 11 b § Anses i regel ej Anses i regel ej på grund av att det på grund av att det inte är fråga om ett inte är fråga om ett (out of scope, av vara eller tjänst mot ersättning). av vara eller tjänst mot ersättning). Anses i regel ej Anses i regel ej (såvida ej ersättning (out of scope, för vara eller tjänst). 4 kap. 8 § ML (hävd). 3 kap. 4, 5, 7, 8, 11 och 11 a §§ ML (sjukvård men inte 3 kap. 11 c § ML. och idrott) samt 3 kap. 11 b § till medlemmar). SOU 2002:74 Ideell verksamhet 3 kap. 23 § 5 ML. 3 kap. 23 § 5 ML . 4 kap. 8 § ML. Anses i regel ej Anses i regel ej (out of scope). enligt 3 kap. 2 § ML enligt 3 kap. 2 § (om ej frivillig enligt 3 kap. 3 § ML enligt 3 kap. 3 § är skattepliktig , kan enligt 4 kap. 8 § ML. Beskattas, om ej 3 kap. 11 c § kan 4 kap. 8 § ML 3 kap. 11 c § ML. 3 kap. 4, 5, 7, 8, 11 och 11 a §§ ML (sjukvård men inte och idrott) samt 3 kap. 11 b § till medlemmar). 4 kap. 8 § ML 3 kap. 11 b § (direkt led, naturlig politiskt, fackligt, hävd), annars 3 kap. 11 c §§ 2. subjekt vars 3 kap. 4, 5, 7, 8, 11, 11 a och 11 b §§ ML , se ovan. enligt 3 kap. 13-14 enligt 3 kap. 11 b § och 16-18 §§ ML. ML (endast till politiskt, fackligt, enligt 4 kap. 8 § ML. 2. i biblioteks-, 3 kap. 18 § ML. enligt 3 kap. 11 § enligt 3 kap. 19 § första stycket 1 ML. enligt 3 kap. 19 § enligt 3 kap. 19 § första stycket 2 ML. SOU 2002:74 Ideell verksamhet Stat, kommun och 3 kap. 11 a § eller 3 kap. 11 a § ML. 4 kap. 8 § ML. 3 kap. 11 § eller från biblioteks-, arkiv-, 4 kap.8 § ML. 3 kap. 11 § ML. En av det allmänna 3 kap. 8 § eller från 3 kap. 8 § ML. 4 kap.8 § ML. 3 kap. 4 § eller från 3 kap. 4 §. 4 kap.8 § ML. I 2 a kap. 3–5 §§ ML finns bestämmelser om vad som krävs för att ett gemenskapsinternt förvärv skall vara för handen, bl.a. när det gäller säljarens och köparens status. Dessutom görs skillnad vad gäller vilket slags varor som förvärvas. Det finns således särskilda regler för dels nya transportmedel, dels punktskattepliktiga varor. Förvärv av nya transportmedel föranleder alltid beskattning i det land dit varan förs för att användas stadigvarande (2 a kap. 3 § 1 ML). Detta gäller oavsett säljarens och köparens status. Utred- ningen föreslår inte några förändringar av dessa bestämmelser. En ideell förenings eller ett trossamfunds förvärv av ett nytt transport- medel kan således föranleda beskattning. Även förvärv av punktskattepliktiga varor regleras särskilt (2 a kap. 3 § 2 ML). För att beskattning skall komma i fråga krävs att förvärvaren antingen är en beskattningsbar person eller en icke beskattningsbar juridisk person. Eftersom allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund är juridiska personer kan deras förvärv av punktskattepliktiga varor föranleda beskattning. När det gäller andra varor än nya transportmedel och punkt- skattepliktiga varor uppställs ytterligare förutsättningar för att beskattning av förvärvet skall ske (2 a kap. 3 § 3 ML). Säljaren skall sålunda vara en beskattningsbar person som agerar i denna egen- skap i ett annat och som inte är befriad från beskattning enligt regler som motsvarar bestämmelserna i föreslagna 9 d kap. ML om små företag. När det gäller köparen krävs att denne är en beskattningsbar person med avdrags- eller återbetalningsrätt. Om köparen är en beskattningsbar person utan avdrags- eller åter- betalningsrätt eller en icke beskattningsbar juridisk person sker beskattning endast om ytterligare förutsättningar är för handen. Det krävs därvid antingen att köparens sammanlagda skattepliktiga förvärv av andra varor än nya transportmedel och punkt- skattepliktiga varor under löpande eller föregående år uppgår till , eller att köparen begärt att bli beskattad för förvärv trots att gränsen inte överstigs. Förslaget att slopa regeln i 4 kap. 8 § ML medför att allmän- nyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund kommer att omfattas av ML:s allmänna bestämmelser och därigenom betraktas som beskattningsbara personer om de utövar någon form av I den mån de har rätt till avdrag för ingående skatt eller återbetalningsrätt uppfyller de kraven i 2 a kap. 3 § första stycket 3 ML jämförd med andra stycket 1 i samma paragraf. Detta innebär att allmännyttiga ideella föreningar och registrerade tros- samfund i större utsträckning kan komma att bli beskattade för gemenskapsinterna förvärv. Det torde dock vara förhållandevis ovanligt att de aktuella subjekten förvärvar varor från säljare i andra . I den mån det förekommer är det sannolikt främst stora föreningar som utför sådana transaktioner. Små föreningar torde inte förvärva varor utanför i någon nämnvärd utsträckning och kommer därför inte att drabbas av någon förvärvsbeskattning. För det fall den allmännyttiga ideella föreningen inte har avdrags- eller återbetalningsrätt eller är en icke beskattningsbar juridisk person kommer förvärvsbeskattning att ske endast om den nämnda beloppsgränsen överstigs eller om föreningen omfattas av ett särskilt beslut om beskattning av gemenskapsinterna förvärv. Övriga förvärv avseende varor Förvärv av varor kan även föranleda beskattning i andra fall än vid gemenskapsinterna förvärv. Så kan enligt 1 kap. 2 § första stycket 4 b ML ske om den som omsätter varan är en beskattningsbar person som inte är etablerad inom landet (enligt nuvarande lydelse: utländsk företagare) utan att fråga är om ett gemenskapsinternt förvärv. För att förvärvet skall beskattas krävs att förvärvaren är registrerad till mervärdesskatt i . Utredningens förslag leder sannolikt till att fler allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund kommer att mer- värdesbeskattas och därmed registreras. I den mån varor förvärvas från beskattningsbara personer som inte är etablerade inom landet och som inte har valt att registrera sig i , kommer för- värvsbeskattning att ske. Det förekommer även förvärvsbeskattning av tjänster. Detta gäller i vissa fall när en svensk köpare förvärvar en tjänst av en be- skattningsbar person som inte är etablerad inom landet (en ut- ländsk företagare enligt gällande terminologi). Förvärvsbeskattning kan bli aktuell beträffande alla slag av tjänster. För att sådan beskattning skall ske ställs vissa krav på förvärvarens status. För- värvsbeskattning av allmännyttiga ideella föreningar och registre- rade trossamfund torde framför allt kunna bli aktuell vid förvärv av sådana tjänster som omfattas av 5 kap. 7 § ML. För att bli beskattad krävs att förvärvaren är en beskattningsbar person. Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund kommer inte att få något generellt undantag från de föreslagna bestämmelserna om beskattningsbar person. Om föreningen eller trossamfundet bedriver ekonomisk aktivitet är de beskattningsbara personer och kan förvärvsbeskattas. Detta gäller även vid s.k. spelarövergångar. Förvärvsbeskattning sker hos den svenska klubben om den är en beskattningsbar person vid köp av spelare från utlandet. Någon skillnad i beskattningen mellan förvärv av spelare inom landet eller utom landet görs inte längre till följd av att bestämmelsen i 4 kap. 8 § ML tas bort. Slopandet av 4 kap. 8 § ML innebär inte någon förändring såvitt gäller mervärdesbeskattning vid import. Det krävs inte att den som importerar en vara har någon särskild status för att beskattning skall ske. Utredningen föreslår inte några förändringar av dessa regler.