sou · GQB346 · 2003-01-01 00:00:00 — Öppenhet och delaktighet: Allt material på bordet, verkligt inflytande; MKB-förfarandet är vår plattform: Vi tar fram underlag till- sammans med övriga parter men vi fattar våra beslut obe- roende; Kommunfullmäktige är vår referensgrupp: Kompetent refe- rensgrupp som svarar inför väljarna; Allmänheten är en resurs: Tydlig process och konkreta för- slag ger engagemang och inflytande; Miljögrupperna är en resurs: Miljögrupperna och deras exper- ter ger viktiga bidrag till arbetet; SKB pressas till tydliga svar: Vi måste ha kunskap för att ställa de svåra frågorna, våra frågor måste få tydliga svar; Myndigheterna är våra experter: deltar under hela processen, vårt beslut fattas efter myndigheternas ställnings- tagande. Det kan tilläggas att företrädare för kommunen har inbjudits till internationella konferenser för att presentera sitt arbetssätt. Som beskrivits i avsnitt 19.2 påbörjades ett MKB-arbete redan i samband med kommunens behandling av frågorna om utbygg- nad av CLAB och en inkapslingsanläggning. Den grupp som då bildades under ledning kom efter hand att arbeta också med frågan om ett slutförvar. Detta gäller särskilt efter kommunens beslut om medgivande för SKB att starta en förstudie. En översiktlig redogörelse för arbetet finns i avsnitt 22.2. 19.6Den preliminära förstudiens resultat Rapporten från den preliminära förstudien presenterades för kommunfullmäktige . SKB:s bedömning var att det fanns goda förutsättningar för vidare studier av lokaliseringen av ett slutförvar till kommunen. Detta berodde främst på de stora områdena med intressant berg- grund. Kommunens infrastruktur, kärntekniska erfarenhet och kunskapsnivå utgjorde också positiva faktorer. Tre preliminära förslag till lokaliseringsplatser för slutförvarets ovanjordsdel togs fram inom förstudien: Simpevarp, hamn och Stor- skogen sydväst om . Dessa förslag togs fram med utgångspunkt från att ovanjordsdelen skulle ligga inom eller nära områden med potentiellt gynnsam berggrund och på en plats som passar för en industrietablering. Av de tre ovannämnda platserna hade Simpevarp med omnejd den högsta prioriteten för vidare studier. Det fanns för- och nackdelar med varje plats och i en komplettering avsåg SKB att mer detaljerat studera geologin samt markanvändningsintressena kring ovanjordsdelarna för alla tre alternativen. Förutom de tre angivna platserna kvarstod ett stort område med intressant berggrund i norra delen av kommunen väster om . Det var dock bara om det skulle bli olämpligt att bygga ett slutförvar i något av de tre prioriterade lägena som detta område skulle kunna bli aktuellt. Stora delar av kommunen bedömdes ha en berggrund som är potentiellt gynnsam. Berggrunden i dessa områden domineras av smålandsgranit. Simpevarp hade vissa speciella fördelar med goda förutsätt- ningar för samordning med den befintliga kärntekniska verksam- heten. Närheten till CLAB och den planerade inkapslingsanlägg- ningen gjorde också att transporterna av radioaktivt material skulle kunna minimeras. Där fanns möjligheter att förlägga ett slutförvar utan att komma i konflikt med andra markanvänd- ningsintressen. Dock krävdes relativt omfattande transporter av bentonitlera från hamnen i . Ett slutförvarssystem skulle kunna passa väl in i den nu- varande näringslivsstrukturen vad avsåg möjligheterna till lokal rekrytering av personal och att tillgodose anläggningarnas behov av varor och tjänster. De dåvarande kärntekniska anläggningarna hade ca 10 000 be- sökare . I regionen fanns en omfattande turism . Ett slutförvar skulle troligen inte ha någon negativ inverkan på turismen. Två lägen på Simpevarpshalvön identifierades som alternativ för ovanjordsanläggningen. I ett område norr om kärnkraft- verket fanns det plats för hela ovanjordsanläggningen. I det andra området i anslutning till CLAB fanns endast plats för delar av ovanjordsanläggningen. Övriga delar av anläggningen kunde i detta fall förläggas till ett driftområde 2 ovanför underjords- anläggningen. Hamnen i Simpevarp skulle behöva byggas ut om allt återfyllnadsmaterial skulle tas emot där. Ett alternativ var hamnen i plus landsvägstransport. När det gäller förhållandena i berggrunden rakt under Simpe- varp bedömdes det vara tveksamt om det fanns tillräckliga lämpliga bergvolymer mellan de sprickzoner som genomkorsar området. Däremot betecknades erfarenheterna från berganlägg- ningarna i området som positiva, vilket gjorde att förutsätt- ningarna för att bygga tunnlar etc. bedömdes som goda. Inom en sektor som sträcker sig från nordväst om och vidare ner mot kusten söder om halvön fanns stora områden som bedömdes ha potentiellt gynnsam berggrund. Den dominerande bergarten i dessa områden är smålandsgranit. Berggrunden var förhållandevis homogen och förekomsten av sprickzoner be- dömdes vara av samma omfattning som i övriga delar av kommunen. I hamn fanns flera möjliga lägen för ovanjords- anläggningen. Speciellt hade studerats det markområde söder om hamnen som varit skeppsvarv. stort för att rymma hela ovanjordsdelen och gav också tillgång till stadens infrastruktur. Allt avfall och gods kunde transporte- ras till området med fartyg. Arbetspendlingen skulle minimeras. Såväl mark som sediment i detta område var dock förorenade med höga halter av metaller. Geologiskt sett var det olämpligt att placera underjordsanläggningen rakt under hamnen. En förbin- delsetunnel från en ovanjordsanläggning i hamnområdet borde däremot gå bra. Vid Storskogen sydväst om fanns ett område som var tillräckligt stort för hela ovanjordsanläggningen och med goda allmänna förutsättningar för industri. Platsen låg nära och järnvägen. Transporter kunde ske via hamnen i och vidare på landsväg eller järnväg. SKB:s samlade bedömning av de tre specifika lokaliserings- fallen var att Simpevarp prioriterades högst för vidare studier, medan det i detta skede inte gick att göra någon prioritering mellan de två andra. Också i övriga delar av kommunen kunde det alltså finnas realistiska möjligheter. De underlagsrapporter som SKB successivt tog fram som grund för den preliminära förstudierapporten diskuterades ingående och inom de sex arbetsgrupperna (avsnitt 19.4) och användes också av dessa i kommunikationen med allmänheten. Detta arbetssätt hade som följd att det inom kommunen fanns en hög kompetens och beredskap inför granskningen av den preliminära versionen av förstudien. Inför denna granskning bestämde fullmäktige om vissa änd- ringar i organisationen av arbetsgrupper. Det skulle nu finnas fyra grupper, nämligen Säkerhetsgruppen, Regiongruppen, Stadsgruppen och Landsbygdsgruppen. Som antyds av benäm- ningarna skulle varje grupp inrikta sig på frågeställningar med anknytning till långsiktig säkerhet, angränsande kommuner, boende inom tätort samt boende inom övriga delar av kommunen. De fyra arbetsgrupperna arbetade intensivt dels med granskning av den preliminära versionen av förstudien, dels med att skapa en dialog i kommunen och regionen om kärn- avfallsfrågan i allmänhet. Parallellt med detta arbete genomfördes ett mer traditionellt remissarbete inom kommunen. Totalt er- bjöds cirka 100 remissinstanser möjlighet att lämna synpunkter. Resultatet blev ett 30-tal remissvar. Den grundläggande uppfattningen hos kommunen var att man genom hade tillgång till den expertis som behövdes för den egna granskningen av förstudien och att man i fråga om utpräglade kärntekniska frågeställningar hade förtroen- de för tillsynsmyndigheternas bedömningar. Därför fanns det inget behov av att anlita ytterligare extern expertis för bedöm- ningen av den preliminära förstudierapporten. Arbetet inriktades på att fullmäktige skulle kunna ta ställning till ett förslag till yttrande över den preliminära för- studien. Förslaget skulle bygga på rapporter från de fyra arbets- grupperna och en sammanställning av inkomna remissyttranden. Dessutom hade kommunen tillgång till ett antal preliminära kommentarer från SKB med anledning av remissyttranden. Kommunen fick också SKB att lova att i brev till samtliga remissinstanser som avgett yttrande beskriva hur deras respek- tive synpunkter hade beaktats. I detta sammanhang bör också nämnas den s.k. avgränsnings- rapport som utarbetades inom MKB-forum för län. Avgränsningsrapporten skulle ge stöd för kom- mande granskningar av kompletteringen av FUD-program 98, FUD-K, och bidra till en transparent och spårbar granskning. Dokumentet var avsett att identifiera de frågeställningar som parterna gemensamt anser behöver belysas inför en eventuell behandling om medverkan i en platsundersökning. Parallellt med kommunens granskning av den preliminära ver- sionen av förstudien arbetade SKB med vissa kompletteringar. Resultaten var inte slutredovisade när kommunen fattade beslut om sitt yttrande över den preliminära förstudien (avsnitt 19.9), men företrädare för kommunen hölls löpande informerade efter hand som arbetet framskred. Slutredovisningen skedde i form av SKB-rapporter, vilkas resultat senare arbetades in i slutversionen av förstudierapporten (avsnitt 19.10). Kompletteringarna avsåg frågeställningar som framgår av SKB-rapporternas benämningar. Dessa rapporter var (R-00-37) Förstudie – Markanvändning och miljöaspekter, fördjupad studie av prioriterade områden, (R-00-45) Förstudie – Kompletterande geologiska data samt (R-00-46) Förstudie – Smålandsgranitens vattengenomsläpplig- het – jämförelse av borrhålsdata från , Laxemar och Klipperås. Inför ett möte med kommunfullmäktige hade LKO- organisationen utarbetat ett förslag till yttrande över SKB:s preliminära slutrapport. Förslaget byggde i huvudsak på diskus- sionerna inom kommunens fyra arbetsgrupper (avsnitt 19.7). Kommunstyrelsen hade, efter vissa kompletteringar, enhälligt ställt sig bakom förslaget. I det av fullmäktige också enhälligt beslutade yttrandet kon- staterade kommunen att förstudien i stort uppfyller mål- sättningarna och ger en bra bild av var anläggningar skulle kunna förläggas och vilka konsekvenser detta skulle kunna få. Det fanns dock brister i förstudien i följande avseende, varför kom- pletteringar krävdes. Platser för förläggning av ett djupförvar och platser för plats- undersökningar behöver anges mer detaljerat än vad som skett. Genom att en sådan precisering saknas kan närboende inte identifieras och konsekvenserna för dem kan inte beskrivas tydligt. Det saknas en precisering av vilka konkreta lokaliserings- faktorer som skall ligga till grund för val av platser baserat på långsiktig säkerhet. SKB borde ange diskriminerande värden på faktorer där så är möjligt. Detta skulle öka tro- värdigheten i lokaliseringsprocessen. Kommunen konstaterade att SKB avsåg utreda frågan om Smålandsgranitens vattengenomsläpplighet och utgick från att frågan skulle få en god genomlysning i slutrapporten. SKB borde belysa en av aktua- liserad fråga om diabasgångar. Miljökonsekvenser av icke kärnteknisk karaktär är endast generellt beskrivna. SKB borde i slutrapporten beskriva hur olika miljökonsekvenser kommer att detaljeras inom ramen för planerade faser i lokaliseringsarbetet. I det av fullmäktige beslutade yttrandet hänvisades särskilt till att det i beslutsunderlaget, den s.k. granskningsrapporten, framförs synpunkter på metodfrågan och eventuellt fortsatta lokalise- ringsstudier i . Det framhölls vidare att hela det arbete som kommunen har lagt ner under förstudiens gång har haft ett övergripande syfte – att se till så att kommunen har bästa möjliga beslutsunderlag om SKB föreslår fortsatt verksamhet med platsundersökningar. Sam- tidigt påpekades att även arbetet inom MKB-forum i län har samma inriktning, nämligen att ge synpunkter på vad som behöver ingå i beslutsunderlaget om SKB föreslår för platsundersökningar. Avslutningsvis uttalade kommunen att den ansåg att SKB skriftligt borde bemöta arbetsgruppernas och remissinstansernas övriga frågor och synpunkter. SKB:s slutversion av förstudierapporten är daterad . Den publicerades sålunda efter det att SKB pekat ut Simpevarpsområdet som en kandidat för platsunder- sökningar (jfr avsnitt 9.3). Viktigare förändringar jämfört med den preliminära versionen var följande. Förstudien hade, efter mönster av förstudien i (avsnitt 15.7), utökats med ett inledande avsnitt om slut- förvarsfrågan i ett långsiktigt etiskt perspektiv, där också ansvarsfrågan mellan generationer belystes. ingick även en beskrivning av kommunens remisshan- tering av den preliminära rapporten och de kompletterande utredningar som gjorts. Kommunens förstudieorganisation under remisshanteringen redovisades. Resultat från SKB:s fältkontroller i Simpevarpsområdet och i kommunens södra del samt den kompletterande studien om Smålandsgraniters vattengenomsläpplighet hade inarbetats. Strukturen i kapitlet om Tekniska förutsättningar hade modi- fierats något, bland annat för att belysa hur lokaliserings- alternativen i kommunens södra del (Storskogen och ham- nen) kan samordnas. Kartor och text hade reviderats för att motsvara det rådande dagsläget vad avser skyddade och värdefulla områden för naturvård, kulturmiljövård och friluftsliv i kommunen. De huvudsakliga slutsatserna från en fördjupad studie om mark- och miljöaspekter i Simpevarpsområdet och kommunens södra del redovisades. Vidare hade avsnittet om hur grund- vattnet kan påverkas kring förvaret och möjliga konsekvenser av detta utökats. 19.11Kommunen inför beslut om platsundersökning hade beslutat om sitt yttrande till SKB över den preliminära förstudien uppstod ett slags vänteläge, i vart fall formellt sett. De fyra arbetsgrupperna hade fullgjort sina uppgifter. Säkerhetsgruppen fortsatte dock vissa aktiviteter, främst en utfrågning av SKB med anledning av presentationen av SR 97 (SKB:s rapport om den långsiktiga säkerheten efter förslutning av ett slutförvar enligt KBS-3). arbete fokuserades på fortsatt kunskaps- uppbyggnad – även internationellt och på arbete inom ramen för sammanträdena med MKB-forum i län. För en sam- manfattande redogörelse för arbete hän- visas till avsnitt 19.12. Som redan nämnts offentliggjorde SKB att Simpevarpsområdet var en av de platser där bolaget önskade utföra platsundersökningar med borrningsarbeten. SKB begärde i brev att skulle ta ställning till förslaget. Det detaljerade underlaget för SKB:s förslag utgjordes dels av den publicerade slutversionen av förstudien, dels av de slutsatser från samtliga förstudier som bolaget hade överlämnat till för granskning, den s.k. FUD-K (avsnitt 9.3). Som ett led i Kärnkraftinspektionens beredning av ärendet gav den kommu- nen tillfälle att yttra sig. De områden i som under förstudiearbetet hade analy- serats närmare som potentiella områden för platsundersökningar framgår av figur 9. Källa: SKB. Kommunens yttrande över FUD-K Arbetet med att förbereda kommunens yttrande över FUD-K och kommunens svar till SKB på förslaget om platsundersök- ningar i Simpevarpsområdet påbörjades av LKO och kommunstyrelsen. fattade kommun- fullmäktige beslut om hur arbetet skulle organiseras. Tre arbets- grupper, regiongruppen, kommungruppen och närboende- gruppen gavs i uppdrag att först granska FUD-K och därefter behandla frågan om kommunen skulle godta förslaget om en platsundersökning. En fjärde arbetsgrupp, säkerhetsgruppen, fick i uppdrag att enbart granska FUD-K. Bland annat för att underlätta berörda kommuners ställnings- taganden anordnade Kärnkraftinspektionen och Strålskydds- institutet utfrågningar av SKB dels i Nord- , dels i /och dels i . Dessa utfrågningar var avsedda till att ge tillfälle både för politiskt förtroendevalda i kommunerna och för allmänheten att föra fram frågor och synpunkter, vilka skulle kunna ligga till grund för kommunernas fortsatta arbete med frågorna. I ett tidigare avsnitt (15.8) har redovisats att kommuns yttrande över FUD-K inte innehöll någon antydan om kommunens inställning till förslaget om en platsundersök- ning inom den kommunen och skälen för detta ställnings- tagande. Samma inställning hade man till motsvarande fråga i . Frågan om en platsundersökning i Simpevarpsområdet behandlades sålunda inte heller i Oskars- hamns yttrande till Kärnkraftinspektionen över FUD-K. Däremot uttryckte klara uppfatt- ningar i en rad andra frågor. Dessa var grundade på diskussioner inom LKO och arbetsgruppsorganisationen. I underlaget för fullmäktiges beslut ingick också en bilaga med återgivande av de villkor som kommunen hade satt upp i sitt för- studiebeslut (avsnitt 19.3) jämte kommentarer beträffande hur dessa villkor har följts upp. Kommunens synpunkter till Kärnkraftinspek- tionen kan sammanfattas enligt följande. Metodfrågan kräver klarhet. Duger KBS-3-metoden som den planeringsförutsättning regeringen krävt inför platsvalet? Kopplingen mellan säkerhetsanalysen och platsundersök- ningar måste förtydligas. Är SKB:s arbete med platsvals- faktorer, säkerhetsanalys och platsundersökningar separata projekt utan koppling? I förstudien har SKB använt en indelning av platsvals- faktorerna i fyra grupper: säkerhet, teknik, mark och miljö samt samhällsaspekter. I FUD-K har indelningen ändrats till de tre grupperna berggrunden, industrietableringen och sam- hällsfrågan. Kommunen önskade att Kärnkraftinspektionen skulle granska om de nya faktorerna tillämpats riktigt vid valet av platser. Vidare önskade kommunen att innebörden av det i FUD-K använda begreppet geologisk bredd vid val av platser för platsundersökningar skulle klarläggas. Kommunen ansåg det viktigt att upprättandet av platsspe- cifika program för platsundersökningar sker i samråd med berörd kommun – när ett eventuellt kommunalt beslut om att acceptera en platsundersökning fattats. Kommunen erinrade om den vikt som man tillmäter MKB- arbetet och uppmanade SKB att anmäla slutförvars- projektet till för samråd (enligt bestämmelserna i ). Det belopp som Kärnkraftinspektionen har befogenhet att bevilja kommuner som berörs av SKB:s lokaliseringsarbete (jfr avsnitt 13.3) borde höjas . Kommunens svar till SKB Enligt det uppdrag som kommunfullmäktige hade gett kommungruppen, regiongruppen och närboendegruppen i frågan om platsundersökning i Simpevarpsområdet skulle dessa belysa två huvudfrågor efter eget arbete och en så bred dis- kussion som möjligt i samhället. Frågorna formulerades enligt följande: Är det beslutsunderlag som SKB presenterat och de yttranden som myndigheterna SKI och SSI avgivit tillfyllest för att kommunen ska kunna ta ställning till frågan om en plats- undersökning? Om brister finns, vilka är dessa och vilka kompletteringar anser gruppen bör genomföras? Ange ev. villkor som kommunen bör infoga i sitt beslut om man säger ja till en platsundersökning. Om kommunen säger ja till en platsundersökning – är det då klart vad som ska ingå i en sådan och hur den ska genom- föras? Om presenterade planer innehåller brister – kommen- tera dessa och lämna förslag på kompletteringar. villkor som kommunen bör infoga i sitt beslut om man säger ja till en platsundersökning. I de tre grupperna ingick totalt cirka 40 personer. Utöver en politiskt utsedd ordförande bestod grupperna av beslutsfattare, föreningsrepresentanter, närboende, experter och kommunala tjänstemän. Efter ett intensivt arbetsår för grupperna och för presenterades rapporter med slutsatser och rekommendationer vid kommunfullmäktiges sista sammanträde för året . Vid samma tillfälle presenterades också innehållet i regeringsbeslutet . Fullmäktige informerades också om resultatet av vissa intervju- och enkät- undersökningar bland kommunens invånare. SKB anordnade ett möte med enskilda som kan antas bli särskilt berörda om ett djupförvar kommer att förläggas till Simpevarpsområdet. Mötet var en inledning av det s.k. tidiga samråd som föreskrivs i och som SKB skall redovisa till . Cirka 300 personer hade identi- fierats som särskilt berörda, av vilka 57 infann sig. Totalt var cirka 110 personer närvarande – bland dem fanns också före- trädare för i län, Statens kärnkraft- inspektion, för kärnavfallsfrågor, kom- mun, kommun, Folkkampanjen mot kärnkraft samt juridiska ombud för de särskilt berörda. Information lämnades som de särskilt berörda hade möjligheter att diskutera med varandra och ställa frågor till SKB och företrädare för myndigheter och kommunen. upprättade expert- grupp ett underlag för fullmäktiges ställningstagande till SKB:s begäran att få genomföra en platsundersökning inom Simpe- varpsområdet. Underlaget kompletterades av kommunstyrelsen . Ärendet togs upp för beslut vid full- mäktiges sammanträde . I det underlag som lades fram för fullmäktige ingick, utöver förslag till beslut jämte motiveringar, ett antal bilagor. Dessa utgjordes av rapporter från regiongruppen, kommungruppen och närboendegruppen, en sammanställning av enkätsvar från invånarna, en sammanfattning från en utfrågning av tillsynsmyndigheterna som kommunen hade anordnat , en redovisning av hur kom- munens villkor om en förstudie hade följts upp, en kopia av regeringsbeslutet med anledning av FUD-K, en kopia av protokollet från fullmäktiges samman- träde där resultatet av vissa intervju- och enkätundersökningar hade presenterats samt protokollet från det nämnda tidiga samrådet med särskilt berörda . Beslutet av fullmäktige var att kommunen tillåter att SKB inleder platsundersökningar inom det område som SKB utpekat innefattande Simpevarpshalvön och ett område väster därom med följande villkor och förtydliganden. Beslutet fattades utan votering, men företrädaren för mp reserverade sig. Av dekla- rationer som företrädare för alla andra partier gjorde framgick att man stod bakom beslutet att tillåta platsundersökning med de villkor som ställts upp. Utformningen av dessa villkor torde dock ha varit avgörande för den långtgående politiska enighet som manifesterades. Det kan i detta sammanhang nämnas att kommunstyrelsens arbetsutskott före fullmäktiges sammanträde enats om att föreslå en ny lydelse av ett av de tänkta villkoren (nr 9, jfr nedan). Och vid fullmäktiges samman- träde tillstyrkte kommunstyrelsens ordförande ett tilläggsyrkande från c om en viss komplettering av kommentaren till villkoren. Med detta tillägg kom det att stå i kommentaren att ett godkännande av en platsundersökning inte får innebära ett självklart ja till en eventuell fråga om tillstånd till detaljunder- sökning. Fullmäktiges beslut innebar villkor och förtydliganden i tretton punkter. 1.En förutsättning för kommunens ja till en platsunder- sökning är att det arbete som kommunen lägger ned även i fortsättningen till fullo ersätts av medel från kärnavfalls- fonden. 2.Endast använt kärnbränsle som produceras i landet, med de volymer som SKB angivit i FUD-K, behandlas i lokalise- ringsprocessen. Kommunens ja till en platsundersökning innebär inte något ställningstagande till platsundersökningar eller lokalisering av SFL 3-5 med slutförvaret för använt kärnbränsle. 3.Både myndigheterna och SKB måste fördjupa sin dialog med medborgarna så att deras frågor blir vägledande för föreskrifter och säkerhetsanalyser. 4.Det är av största vikt att SKI och SSI bevakar SKB:s program så att säkerhetskriterierna uppfylls – speciellt gäller detta Simpevarpshalvön där geologins lämplighet kräver särskild uppmärksamhet. Kommunen förutsätter att SKI och SSI löpande informerar kommunen om dessa frågor under platsundersökningsskedet. Kommunen vill av myn- digheterna ha en samlad rapport över hur SKB klarat av att tillgodose myndighetskraven efter det tidiga platsundersök- ningsskedet. Kommunen vill ha myndig- heternas uppfattning om man anser att platsundersök- ningarna kan slutföras eller inte. 5.Bristen på koppling mellan säkerhetsanalys, platsvalskrite- rier och platsundersökningsprogram som påpekats av SKI, SSI och måste åtgärdas senast i samband med den säkerhetsanalys SKB ska presentera efter det inledande skedet av platsundersökningen. 6.SKB:s systemanalys har ännu inte levt upp till myndig- heternas krav och kommunens förväntningar, eftersom den mer har varit en redovisning av systemets olika delar än en verklig analys av helheten.