sou · GQB3116 · 2003-01-01 00:00:00 — Då går de stora årskullarna från i pension och ersätts på arbetsmarknaden av betydligt mindre årskullar. Den redan stora bristen på arbetskraft med vård- och omsorgsutbildning kommer att förvärras, såvida inte intresset för sådan utbildning ökar. Totalt sett får vi på lång sikt brist även på personer med teknisk utbildning och på lärare. Däremot blir det växande överskott på personer med humanistisk och konstnärlig utbildning och på personer med allmän utbildning, dvs. grundskola, samhällsvetenskaplig eller naturvetenskaplig utbildning. Befolkningen fördelad efter ålder 1980–2030. Tusental samt åldersfördelning i procent 0–19 år 20–64 år Rörligheten till och från antas öka och nettoinvandringen antas i medeltal bli cirka 20 000 personer . När arbetskraftsmigration blir möjlig från nytillkommande länder i EU räknar SCB med att det kan bli en migrationstopp liknande den som inträffade åren 1969–1970 med återflyttning . Befolkningsutvecklingens konsekvenser för samhället Antalet personer i åldrarna 20–kommer att öka med drygt 100 000 enligt befolkningsprognos. Tillväxten sker bland personer i åldern 55–. är av befolkningen i åldrarna 20–. kommer att vara över 55 enligt prognosen. är 1,53 miljoner av befolkningen . kommer motsvarande antal att vara omkring 1,72 miljoner och omkring 2 miljoner. Ökningen av antalet pensionärer är fram koncentrerad till åldrarna under . perioden –2030 ökar antalet personer i åldrarna med 230 000, vilket är en nästan 50 procentig ökning . detta kommer med all sannolikhet att medföra en oerhörd belastning på vårdapparaten eftersom äldre människor har större behov av vård än yngre. Antalet barn och ungdomar var 2,14 miljoner år 2000 och kommer att minska med 75 000 . Eftersom antalet födda har varierat kraftigt så är det stor skillnad på antalet personer i olika åldrar. nådde årskullarna 7–sitt maximivärde. De stora barnkullarna födda kommer att märkas tydligt när de går vidare genom skolsystemet. Trycket kommer att vara stort på högstadiet mellan 2002–2007 och på gymnasieskolan 2007–2012. Variationen i antalet födda kommer förmodligen att vara stor även . Minskad andel i åldrarna 20–64 har jämfört med andra europeiska länder en relativt låg andel av befolkningen i åldrarna 20–. Anledningen till detta är framförallt att barnafödandet i var lägre än i övriga . En annan orsak är att medellivslängden i har varit högre än i andra europeiska länder. Även i , och är 20–64 åringarnas andel av befolkningen låg. Däremot är denna andel hög i , och . I kommer andelen av befolkningen i åldrarna 20–att vara lägre än i övriga europeiska länder . Befolkningen är äldst i , och . I dessa länder är 17–av befolkningen eller äldre. Länder med stor naturlig folkökning som och har en liten andel äldre, endast 11–. kommer kraftiga förskjutningar att ske i åldersfördelningen. I kommer andelen äldre att öka och i , , , och . I ökar däremot andelen åldringar endast med 3 procent- enheter fram . Medellivslängden har ökat mycket måttligt i under . I den danska prognosen antas en fortsatt låg tillväxt i medellivslängden. Den s.k. försörjningskvoten är ett mått på hur många personer som skall försörjas av den del av befolkningen som är i yrkesverksamma åldrar, 20–. Denna kvot varierar för de av SCB nu studerade europeiska länderna mellan 1,61 och 2000. Detta betyder att varje person i genomsnitt hade mellan 1,61 och 1,75 personer att försörja inklusive sig själv. hade den högsta försörjningskvoten och den lägsta. minskar försörjningskvoten i medan den ökar i . Fram är det endast i två länder som försörjningskvoten kommer att bli lägre, och . kommer att ha den lägsta försörjningskvoten medan kommer att ha den högsta. Befolkningen i åldern 20–, som alltså står för av antalet sysselsatta i landet och en ännu högre andel av arbetskraftsutbudet i timmar räknat, uppgår till 5,2 miljoner. Fram växer befolkningen i dessa åldrar med 100 000 enligt SCB:s senaste befolkningsprognos. Fyrtiotalisternas uttåg från arbetsmarknaden kommer att kompenseras av de stora årskullarna som föddes omkring . Ökningen fortsätter därför fram –2014, då skillnaden mot kommer att vara som störst, ungefär 100 000 personer. Därefter börjar en minskning av befolkningen i åldrarna 20–, men fortfarande vid kommer antalet i den ålderskategorien att vara 45 000 fler än . Den s.k. försörjningsbördan kan enklast sägas vara ett mått på hur många det är som skall leva på det som den yrkesverksamme producerar. Detta mått har beräknats genom att den totala befolkningen satts i relation till det framtida antalet sysselsatta i åldrarna 20–enligt SCB:s prognos. Enligt det sammantagna resultatet av de antaganden som görs om befolkningsutvecklingen, arbetskraftsdeltagandet och arbets- lösheten kommer försörjningsbördan inte att förändras speciellt mycket förrän framemot , då den svagt börjar öka fram . Den kraftiga ökningen av försörjningsbördan som man skulle kunna befara när fyrtiotalisterna blir pensionärer strax blir alltså inte av om sysselsättningsprognosen visar sig vara riktig. Från att varje sysselsatt tidigare i genomsnitt hade cirka 2 personer att försörja ökade försörjningsbördan till nära 2,3 personer 1994–1997, varefter den snabbt minskade p.g.a. förbätt- ringen på arbetsmarknaden. var försörjningsbördan 2,2 personer per sysselsatt i åldern 20–. Enligt prognosen kommer den att ligga kvar på – eller till och med under – den nivån fram , varefter den ökar något . Om inte arbetskrafts- deltagandet ökar på det sätt som SCB antagit utan ligger kvar på nuvarande nivå, skulle försörjningsbördan bli 3–högre än i prognosen. Medborgare från länder utanför EU-området, som inte har permanent uppehållstillstånd i , måste ha arbetstillstånd för att få arbeta här. Det är () som beslutar om riktlinjer för bedömningen av ärenden om arbetstill- stånd. Nuvarande riktlinjer redovisas i avsnitt 9.3. Beviljade arbetstillstånd exkl. permanenta uppehålls- tillstånd –2002 Källa: AMS, Förmedlingsenheten Hur de beviljade arbetstillstånden fördelar sig över olika sektorer inom arbetsmarknaden framgår av tabell 10.4 som avser . Beviljade arbetstillstånd, yrkesgrupp och kön, januari– , (exkl. permanenta uppehållstillstånd) Underhållning, musik, teater dans, cirkus, , konstnärer Gymnasium, universitet & forskning Jordbruk-, trädgårds- och djurnäring Praktikanter, trainees, internutbildning, volontärer etc. Industri, process- och maskinoperatör, transportarbete m.m. Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning Övriga ingenjörer och tekniker Data-, elektronik-, teleteknikspecialister och tekniker Hushållsarbete, au-pair, städning Läkare, sjukvårdspersonal etc. Ledningsarbete, direktörer, chefer, projektledare, manager Idrottsmän, tränare, spelare Ekonomisk, administrativ och juridisk personal Religiöst arbete, religiösa ledare etc. Vård, omsorg, assistenter, terapeuter, socialsekreterare Fysiker, kemister, farmaceut, labass. Media: TV, press m.m. Tolk, översättare, språk Servicepersonal, personliga tjänster (ej offentlig verksamhet) Källa: AMS, Förmedlingsenheten Säsongsarbetstillstånd ges endast –. Tillstånden ges för av och för viss bransch. Antalet tillstånd är begränsat och kvoter anges av respektive länsarbetsnämnd . har kvoter endast tilldelats inom jordbruk och trädgårdsnäringen. utfärdades sammanlagt 7 143 säsongsarbetstillstånd. av dessa utfärdades till medborgare från kandidatländerna. SOU 2002:116 Arbetskraftsituationen i Antal beviljade säsongsarbetstillstånd 2001 Källa: AMS, Förmedlingsenheten och egna bearbetningar Här redovisas i form av diagram hur situationen på den svenska arbetsmarknaden ser ut och hur den har sett ut. Av diagrammen framgår fördelningen av de sysselsatta mellan olika åldersgrupper och mellan svenskar och utomnordiska medborgare. Dessutom visar diagrammen arbetslösheten bland svenskar och utlänningar och äldreavgångarna fördelat på olika verksamhetsområden. Sysselsatta och i arbete i riket andel i resp åldersgrupp 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 44 46 48 50 52 54 56 58 60 62 64 17 19 21 23 25 27 29 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 53 55 57 59 61 63 Källa: SCB, AMS Andelen sysselsatta av befolkningen 16-64 år 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 Källa: SCB, AMS Andel äldreavgångar i riket fördelat på verksamhet Källa: SCB, AMS Nytillträdande och avgångar från arbetslivet Källa: SCB, AMS 11Rapporter från ambassader i kandidatländerna ambassader i kandidatländerna har ombetts att inkomma med fakta och synpunkter kring de frågor som ställs i utredningens direktiv. Här redovisas de rapporter som inkommit från ambassa- derna i , , , och . Urvalet har skett med tanke på att det troligtvis är från dessa länder vi i första hand kan vänta oss invandring. har en arbetslöshet på (ca 88 000 personer) jämfört 1991. Sysselsättningsgraden har gått ned från (1991) till (2001). Omkring 590 000 personer är således sysselsatta i . Den strukturella arbetslösheten är relativt hög bland ungdomar och lågutbildade; en avsevärd grupp är långtidsarbetslösa; regionalt mellan agrara och områden är skillnaderna även stora. Arbetsmarknadspolitikens fortsatta ut- maning är att integrera arbetare från traditionella sektorer till den expanderande sektorn i ekonomin. har samma demografiska struktur som de flesta europe- iska länder: låga födelsetal och en stor befolkningsgrupp i övre medelåldern som kommer att gå i pen- sion. Försörjningsbördan kommer även här att öka för den yngre generationen. finns det överskott på utbildade lärare på alla nivåer, då man skurit ned i denna sektor . Det finns även ett överskott av personer utbildade för vård sedan omsorgs- sektorn som kraftigt reducerats . En motverkande effekt är emellertid att löneläget i sektorerna ovan är så lågt att många av de som kan söker sig till andra mer välbetalda arbeten. Rapporter från ambassader i kandidatländerna kommer säkerligen att försvinna med tanke på åldersstrukturen bland de sysselsatta. Det råder brist på välutbildade tekniker och specia- lister i och man försöker bl.a. förbättra och utveckla vida- reutbildning och yrkesskoleutbildningar. Det finns ingen större anledning att anta en dramatisk ökning av invandringen till i och med EU-medlemskap. De välutbildade och duktiga hittar ut på de internationella arbetsmarknaderna om de så önskar. För det stora flertalet ester är utlandsarbete inte något reellt alternativ. Konkurrens från andra länder Den arbetsmarknad som ligger närmast är den finska och arbetar ett antal tusen ester i . Här har esterna den fördelen att de relativt snabbt kan lära sig språket, om de inte redan behärskar det. är, efter , fortsatt bland de mest intressanta arbetsmarknaderna och det finns många ester med goda kunskaper i svenska. behärskar den yngre genera- tionen ester engelska i allt högre grad, vilket gör att de kan söka sig till länder där detta språk är gångbart, såsom UK och . Tyska är även ett språk på frammarsch med stora arbetsmöjligheter för de duktiga och välutbildade. Utvandringens negativa konsekvenser för Befolkningen i har minskat sedan den återupprättade själv- ständigheten med omkring 200 000 personer. Från 1,57 miljoner 1990 till 1,36 miljoner . Orsaken är en blandning av mins- kade födelsetal och utflyttning till andra länder som , , , m.fl. Ett antal ryskspråkiga har också flyttat till . Rapporter från ambassader i kandidatländerna Esternas syn på utvandring Esterna är medvetna om att utflyttningen av ung, välutbildad arbetskraft påverkar framtidschanser negativt. Någon egentlig debatt finns emellertid ej. ser man det som positivt att ester har möjligheter att utbilda sig och kvalificera sig professionellt i andra länder. Man ser möjligheterna till utlandsvistelser som berikande och räknar med att många kommer tillbaka. Nationalkänslan är stark, som många inte har några större problem med att flytta utomlands till ett relativt välbetalt jobb. ses av många som ett land med utmaningar och möjligheter som inte finns i större grannländer. För en ung och framåt person är det möjligt att snabbt arbeta sig upp och bli framgångsrik, något som tar i andra länder. EU-medlemskap lär enligt ambassadens bedömning ej få några större negativa konsekvenser för på arbetsmarknadens område. Tvärtom kan man marginellt se att ett antal välutbildade personer inom olika sektorer skulle söka sig till ett nära grannland. Informationskällor rörande arbetsmarknad: Joint Assess- ment of Employment Priorities in Estonia, Republic of Estonia Employment Action Plan från och National Development Plan 2000-2002 – Labour Market. Se även hem- sidan . är ett litet land med endast ca 2,4 miljoner invånare. Hälften av dessa bor och arbetar i där arbetslösheten är liten. I stad så låg som . Resten av landet är förhål- landevis fattigt, med undantag av ett par mindre städer, främst hamnstaden på den lettiska . Rapporter från ambassader i kandidatländerna När det gäller tillgång på arbetskraft inom vård och omsorg, tek- nik och skola – är förhållandet så att tillgången möter den lokala efterfrågan, men lönerna är låga. Det lär förekomma att lettiska läkare korttidstjänstgör i och man kan nog tänka sig att det kommer att finnas en hel del personal inom den lettiska vårdappa- raten vårdbiträden, sjuksköterskor och läkare som har intresse av tidsbegränsade arbeten i . Beredskap/vilja till arbetskraftsemigration bedöms vara liten i flertalet sektorer. När det gäller teknik och ekonomi på akademi- kernivå (privat sektor) är flyttbenägenheten låg. Mycket beroende på att personal med hög kompetens kan få jobb med förhållandevis hög lön i – och levnadsomkostnaderna är låga. Ett bely- sande exempel på detta är att av de som tar examen från den prestigefyllda stannar i – framtidsutsikterna är helt enkelt mycket goda, de nyut- examinerade studenterna får goda, ansvarsfyllda och välbetalda positioner i det lokala näringslivet. De gästarbetare som reser från till är nästan uteslutande lantarbetare (jordgubbsplockning etc.) ca 100– 200 säsongsarbetstillstånd utfärdas . Sannolikt finns ett mycket större mörkertal – då lettiska medborgare är viseringsfria och kan turista (i taget). De svartjobbande är troligen mest lantarbetare, men även barnflickor och i viss mån hantverkare (småhusbygge/renovering). Med fri rörlighet torde inflödet av lettisk arbetskraft främst beröra dessa sektorer – och skogsplantering. Men även vårdperso- nal kan tänkas vilja arbeta i . Troligen kommer det mest att röra sig om tillfälliga jobb och säsongsarbeten. Basen i dessa män- niskors liv ligger i och levnadsomkostnaderna är så mycket lägre här. Efter självständigheten började en ekonomisk reform- och omvandlingsprocess, från en statligt reglerad ekonomi till en marknadsekonomi. Landet upplevde en kraftig expansion men den ryska krisen innebar ett hårt slag mot den litauiska ekonomin. Rapporter från ambassader i kandidatländerna med och arbetslösheten steg kraftigt till . Trots de senaste årens starka ekonomiska återhämtning (tillväxten låg på +5,) är arbetslösheten alltjämt ett stort problem och ligger enligt officiella beräkningar kring 12–. Rörligheten på den litauiska arbetsmarknaden har varit betydligt lägre än vad som förväntas och en betydande del av arbetskraften finns kvar i stagnerade lågproduktiva branscher. Av totala befolkning är verksamma inom jordbruket, vilket kan jämföras med ett genomsnitt på i EU-länderna. Inom industrisektorn har andelen legat stabilt kring . Högteknologiindustrin representerar en väldigt liten del av den totala industrisektorn, men en total output på medan låg teknologin svarar för . En betydande tillväxt har skett inom service- sektorn som upplevs omfatta mer än hälften av landets befolkning. Det finns skäl att befara att arbetslösheten kan komma att stiga ytterligare p.g.a. privatiseringar och en nöd- vändig omstrukturering av det ineffektiva jordbruket. Å andra sidan bidrar den allmänna ekonomiska tillväxten till att dämpa ökningen. Ökad konkurrens tvingar också individer att satsa på utbildning, vilket på lång sikt förväntas få positiv effekt på kvalite- ten och kompetensen hos den litauiska arbetskraften. Ett mycket allvarligt problem är den höga arbetslösheten bland litauer mellan 15–. var arbetslösheten bland ungdomar (av totalt ). Unga människor, även de med universitets/högskoleutbildningar har stora svårighe- ter att träda in på arbetsmarknaden. Antalet långtidsarbetslösa ökar framför allt bland unga män, i åldern 15–, vilket i hög grad är kopplat till brist på utbildning och arbetslivserfarenhet. Traditio- nellt har kvinnor högre benägenhet än män att studera vidare och det finns i betydligt fler högutbildade och specialutbildade kvinnor. Trots detta fortsätter män att dominera bland högre chefspositioner inom såväl den privata som offentliga sektorn och tjänar dessutom betydligt mer än sina kvinnliga kollegor. Rapporter från ambassader i kandidatländerna Tillgång på arbetskraft inom vård, skola, omsorg och tekniksektorn Enligt uppgifter inhämtade från den litauiska statistiska central- byrån var kring av arbetsstyrka verksam inom vård och omsorgssektorn. arbetade inom utbildningsväsendet, medan var verksamma inom tekniksektorn . Kravet på universitetsutbildning har ökat, bl.a. till följd av den hårdnade konkurrensen på arbetsmarknaden. /2002 fanns sammanlagt 117 300 studenter inskrivna vid någon av landets universitet och högskolor. Kunskaper i eng- elska samt till viss del i tyska är relativt god bland högutbildade i åldern 20–35. Kunskaper i det engelska språket är ytterst begrän- sade i åldersgruppen , däremot är kunskaper i tyska betydligt vanligare. Levnadsstandarden är tämligen låg i , genomsnittslönen lig- ger på 2 , den lagstadgade minimilönen är ca 1 och den genomsnittliga ålderspensionen är ca 900 sek. Skillnader i real- löner tillsammans med en relativt hög arbetslöshet bör ses som två starka incitament för arbetskraftsmigration från till dagens EU-länder. Det är dock oerhört svårt att förutspå hur omfattande utflyttningen av arbetskraft från kommer att bli vid införandet av fri rörlighet. Utifrån befolkningsstatistiken över går att skönja en ökad utflyttning av litauiska medborgare. Ett antal undersökningar visar att över hälften av litauiska gymnasieelever avser att emigrera till något av dagens 15 EU-länder eller för att arbeta eller studera (se bl.a. 2001). Flera skäl anges, bl.a. en önskan om högre levnadsstandard, bättre studiemöjligheter och fler arbetstillfällen. En faktor som underlättar rörligheten för just högutbildad arbetskraft är att lönevariationen generellt är högre för denna typ av arbetskraft. Ser man specifikt på så finns en hög poten- tial för migration av högutbildad arbetskraft, speciellt inom ålders- gruppen 25–. Löneläget och dagens arbetsmarknadssituation för unga högutbildade är tämligen dålig. De flesta nya jobb för Rapporter från ambassader i kandidatländerna unga finns i den relativt lågbetalda servicesektorn eller lågteknolo- giindustrisektorn, vars behov av högutbildad arbetskraft är mycket begränsad. Det är även rimligt att anta att yngre människor utan relationer är mest benägna att röra på sig för att förbättra sin livssituation. Arbetskraftsmigration till och konkurrens från andra EU- länder När det gäller berörda yrkesområden vård, omsorg, teknik och utbildning så finns det ett flertal faktorer som talar för migration till . Skillnaderna i reallöner och begränsade arbetsmöjlig- heter har redan tidigare nämnts, för del är även den geo- grafiska närheten betydande. Rörligheten mellan och framför allt har ökat kraf- tigt. Kulturellt, ekonomiskt och politiskt finns ett mycket nära samarbete mellan och . En rad gemensamma projekt och utbyten sker mellan företag, myndigheter, universitet och skolor vilket skapat ett brett kontaktnät inom berörda sekto- rer. vid har bedrivit svenskspråkig undervisning och intresset för svenskstudier har varit stort. är konkurrensen från övriga EU-länder mycket omfattande. Avgörande i denna fråga är den svenska lönestruktu- ren som för högutbildade är relativt låg i jämförelse med t.ex. och . Litauiska medborgare söker framför allt säsongsarbetstill- stånd (S-AT), ex. inom trädgårdsnäringen. Lönenivån i och den omfattande arbetslösheten gör det lockande att tjäna in vad att göra i hemlandet. i mottog , 700 ansökningar om S-AT. ökade siffran till 1 215 och har 1 300 S-AT ansökningar registrerats. Intresset för att resa till inom ramen för olika utbyten är även mycket stort. Efter avslutade studier, lärarutbyte eller forsk- ningsutbyten, har de allra flesta återvänt till , då det gene- rellt är svårt för litauiska medborgare att få förlängt uppehållstill- stånd eller permanent uppehållstillstånd i . mottog ambassaden i sammanlagt 980 ansökningar om UAT och fyllde nästintill kvoten inom ramen för praktikavtalet Rapporter från ambassader i kandidatländerna med 296 ansökningar utav 300 platser. har mottagits 312 ansökningar om UAT, varav 81 avser anknytnings- ärenden (make/maka etc.) och ytterligare 264 praktikansökningar. Uppehållstillstånd och arbetstillstånd har getts bl.a. ventilationsmontörer, VVS-montörer, tak- läggare och au-pairer. Möjligheten för litauiska medborgare att arbeta inom vård, omsorg, skola och teknik i är begränsad. Ett fåtal viseringsfria arbetstillstånd har utfärdats till litauiska medborgare som sommarvikarierat inom äldre- och sjukvården. Ett ökat intresse från litauiska läkare att arbeta i har noterats. Enbart har ambassaden mottagit ett 10-tal förfrågningar kring arbetsmöjligheter i . Dock är det mycket svårt för litauiska läkare att få arbeta i , med undantag för specialister inom anestesi, radiologi och patologi. Som tidigare nämnts är det omöjligt att utifrån nämnda fakta säga hur stort antal som fritt kommer att röra sig för att arbeta eller studera i . Sannolikheten är dock stor att ett ökat antal människor från kommer att vistas i . Tittar man specifikt på den öppna arbetsmarknaden så kommer arbetsmöjligheterna för litauiska medborgare i ett annat EU-land i hög grad bero på den framtida arbetsmarknadsutvecklingen. Med en hög arbetslöshet så är det föga sannolikt att litauiska med- borgare kan konkurrera på den öppna arbetsmarknaden, men om arbetsmarknadsläget är mer gynnsamt så kommer troligtvis framför allt yngre och välutbildad arbetskraft att söka sig till och övriga EU-länder. Negativa konsekvenser av ökad utvandring för Problemet med ökad migration av högutbildad arbetskraft s.k. brain drain från är en fråga som fått ökad uppmärksam- het, inte minst på politisk nivå. Det litauiska utbildningsdeparte- mentet beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med upp- gift att undersöka vilka konsekvenser en ökad utflyttning av hög- utbildad arbetskraft kan få för . Arbetsgruppen har även till uppgift att studera möjligheten att locka tillbaka utflyttade akade- miker till . Rent generellt går det att utläsa en negativ trend när det gäller den litauiska befolkningen, vilket bottnar i en ökad migration tillsammans med låga födelsetal och relativt höga Rapporter från ambassader i kandidatländerna Enligt den litauiska kommer anta- let unga att minska drastiskt . Detta kommer visser- ligen minska konkurrensen på arbetsmarknaden, men ur ett lång- siktigt perspektiv kommer en reducering av antalet unga också resultera i en minskning av den totala arbetsstyrkan, vilket kan få långtgående konsekvenser för landets framtida ekonomi och tillväxt. Arbetslösheten i är strax och förväntas öka på grund av den internationella konjunkturnedgången, struktur- omvandlingen av den tunga industrin samt ett kraftigt tillskott av unga på arbetsmarknaden . Detta ger dock ingen oro i för emigration efter polskt EU-medlemskap. Snarare pekar man på EU-ländernas kommande behov av arbetskraft som något som talar för att polacker direkt efter anslutningen bör få tillgång till hela den gemensamma arbetsmarknaden. Försök från olika länder att locka kvalificerad arbetskraft har inte varit särskilt framgångsrika.