sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I sin handlingsplan skall utredaren redovisa åtgärder på både kort och lång sikt. För den enskilda individen leder ohälsa till sämre livskvalitet, ut- slagning från arbetslivet, ekonomiskt beroende och minskad kontroll över den egna livssituationen. För samhället i stort är ett gott hälsoläge hos befolkningen en förutsättning för en positiv utveckling med ett högt arbetsutbud och en god tillväxt. Den demografiska utvecklingen kommer under att leda till att antalet människor i förvärvsaktiv ålder minskar, som antalet äldre ökar kraftigt. Allt fler, både kvinnor och män, står dessutom redan utanför arbetsmarknaden, vilket också bidrar till att allt färre skall försörja allt fler. Detta är ett hot mot den framtida ekonomiska utveck- lingen och därmed mot välfärden. Regeringen ser mycket allvarligt på att sjukfrånvaron har ökat kraftigt och har därför inlett ett arbete för att bryta den negativa utvecklingen. Syftet är för det första att höja den enskildes välfärd genom att förebygga ohälsa i arbetslivet och ge möjlighet till snabb återgång till arbete. För det andra är syftet att höja arbetsutbudet och därigenom bidra till en god tillväxt så att har beredskap att möta den framtida demografiska utveck- lingen. Målet är således att fler människor skall ges förutsättningar att stanna kvar i eller återgå till sitt arbete. Var och en skall kunna delta i arbetslivet efter förmåga. Det kräver förebyggande insatser, så att arbetsförhållanden och arbetsmiljö inte ger upphov till sjuk- dom eller arbetsskada samt en väl fungerande medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering och effektiva försäkringssystem. Olika utredningar och interna arbetsgrupper i har lämnat eller kommer att lämna förslag som har en koppling till de ovannämnda frågorna. -betänkande Den framtida arbets- skadeförsäkringen (SOU 1998:37), -Utredningen om översyn av socialförsäkringens administra- tion, betänkande - Översyn av socialförsäkringens administration (SOU 1996:64), -Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, be- tänkande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78), -Utredningen om sjukförsäkringen (S 1999:11), delbetänkande Sjukförsäkringen - basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72), -Utredningen för översyn av processuella regler inom social- försäkringen m.m. (S1998:06), -projektet om reformerad förtidspension (Ds 2000:39, Sjuk- ersättning istället för förtidspension och Ds 2000:40, Aktivi- tetsersättning) samt -betänkande Hälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). Uppdraget innebär att en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet skall tas fram. Utredaren skall förutsättningslöst se över effektivi- teten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabilitering, förtids- pension och arbetsskadeförsäkring samt i administrationen av dessa system. Utredaren skall också föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effek- tiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet samt hur insatserna och systemen sammantaget kan bli enklare, effektivare och fungera bättre som en helhet. I detta sammanhang bör även företagshälsovårdens liksom sjukvårdens kopplingar till de aktuella försäkringsområdena - exempelvis den medicinska rehabiliteringen - vägas in. Utredaren skall särskilt belysa villkoren för personer med långa eller återkommande sjukskrivningsperioder. Arbetet skall bedrivas med hänsyn tagen till både kvinnors och mäns för- utsättningar och behov. Vid översynen skall bl.a. de förslag som redovisats i ovan nämnda utredningar behandlas. Även resultatet av det arbete som har utförts och utförs inom arbetsmiljöområdet skall beaktas. I sin handlingsplan skall utredaren redovisa åtgärder på både kort och lång sikt. Utredaren skall också analysera hur ohälsan i arbetslivet påverkar arbetsutbudet och möjligheterna att uppnå målet om att av alla 20-64-åringar skall vara sysselsatta . Utgångspunkterna för arbetet skall bl.a. vara följande: -Samhällets insatser skall genomsyras av arbetslinjen, dvs. arbete skall löna sig. Arbetsmiljö och arbetsförhållanden får inte ge upphov till sjukdom eller arbetsskada. Utredaren skall därför undersöka vilka aktiva åtgärder som kan genomföras för att undvika sjukdom och skada och för att sjukskrivna och förtidspensionerade skall kunna återgå till arbetslivet. -Den som drabbas av ohälsa skall vara ekonomiskt tryggad han eller hon inte kan förvärvsarbeta. -Verksamheten och försäkringarna bör samordnas och effektiviseras. Utredaren skall därför analysera hur reglerna skall kunna förenklas som försäkringarna om möjligt görs mer försäkringsmässiga. Förutom att ge ekono- misk trygghet under tid av arbetsoförmåga skall försäk- ringarna också ge incitament till en snabb återgång till arbete. -Det skall inte skapas nya system för ersättning vid arbets- löshet eller studier där kraven på den arbetssökande eller studerande är annorlunda än dem som ligger till grund för arbetslöshetsförsäkringen respektive studiestöden. -Finansieringsansvaret bör i första hand finnas hos den som kan påverka kostnaderna. -Systemens kostnader får inte överskrida budgeterade ramar. -Den negativa kostnadsutvecklingen inom ohälsoförsäk- ringarna måste hejdas och den framtida utgiftsutvecklingen skall vara långsiktigt samhällsekonomiskt stabil. Om utredaren lämnar förslag till sådana förändringar i försäkrings- systemen m.m. som innebär att företagens villkor ändras skall utre- daren särskilt redovisa konsekvenserna för små företag i enlighet med 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Därvid skall en analys göras på sätt som beskrivs i kommittéhandboken (kap. 7.6, Ds 2000:1). I fråga om utförandet av analysen har utredaren möj- lighet att samråda med Simplex-enheten (). 1999/2000:139 konstaterade regeringen att nya anställ- ningsformer uppstår, egenföretagandet blir allt mer ett komple- ment till en anställning. Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen är i sin nuvarande utformning främst inriktade på arbetstagare. Stora förändringar sker emellertid när det gäller nyföretagande vilket ställer nya krav på alla samhällssystem, t.ex. arbetslöshets- och socialförsäkringar. Frågan om företagares ställning i bl.a. dessa system är komplicerad och rymmer många avväganden, såsom undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning. Regeringen har därför aviserat att dessa förändringar kommer att analyseras. Det är ett arbete som bedrivs inom i sam- arbete med . Utredaren skall beakta denna uppföljning. Utredaren skall rapportera om handlingsplanens uppläggning och inriktning på åtgärder . Vid denna tid- punkt skall också inledande förslag till åtgärder på kort sikt lämnas. Förslag till handlingsplan med redovisning av ytterligare åtgärder på kort sikt samt åtgärder på lång sikt skall lämnas . Förslagen till åtgärder på kort sikt skall då omfatta färdiga förslag till lösningar med såväl konsekvensbedömningar som kost- nadsberäkningar. skall utredaren redovisa åtgärder på . Förslag med budgetmässiga konsekvenser skall åtföljas av förslag till finansieringslösningar. Förslag till finansiering skall följa de gällande finansieringsprinciperna. Utredaren skall lämna de förslag till lagändringar som översynen motiverar. Vilka mål bör sättas upp för att nå ökad hälsa i arbetslivet? Vilka inriktningsmål bör gälla och vilka mål skall mätas? Vilka mål bör sättas för att mäta att handlingsplanen når sitt syfte? Hur skall målen mätas, när och av vem? Av regeringens regleringsbrev till myndigheterna framgår vilka mål som skall uppnås. Behövs det övergripande myndighets- gemensamma mål för att nå ökad hälsa i arbetslivet? Hur skulle dessa kunna utarbetas och följas upp? I denna pm gör utredningen en genomgång av de mål som satts upp i regleringsbreven. I den mån tidigare utredningar som hand- lingsplanen skall beakta diskuterat/föreslagit mål, redovisas detta. Utredningen avser i det fortsatta arbetet att föreslå inriktningsmål och mätbara mål för att uppnå ökad hälsa i arbetslivet. Av regleringsbrevet för avseende Riksförsäkrings- verket framgår att målet för Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoförmåga bl.a. är att en större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället.16 Effektivitet, rättssäker- het och kompetens skall garanteras vid ärendehandläggning. Utbe- talningar skall göras med god kvalitet och till så låg kostnad som möjligt. Fusk och missbruk skall minimeras. Socialförsäkringens administration skall förebygga och minska ohälsa. 16 Regleringsbrev för avseende , sid 2 arbetsförmåga skall i ökad grad tillvaratas och förlorad arbets- förmåga skall i ökad omfattning återfås.17 Enligt rubriken och övrig återrapportering skall RFV bl.a. aktivt samverka med , och , med syfte att en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet skall uppnås. Samverkan på central nivå skall skapa förutsättningar för aktörerna på regional och lokal nivå att samverka så att varje individs arbets- förmåga tillvaratas och den enskilde ges möjlighet att försörja sig genom eget arbete. RFV skall redogöra för hur samverkan sker och för vilka resultat arbetet medfört. Vidare skall RFV () inkomma med en gemensam handlingsplan för samverkan mellan RFV, AMS, SoS och AV. En del av denna redovisning skall beskriva insatserna av- seende den gemensamma handlingsplan för samverkan som tidigare redovisats till . RFV skall också () redovisa pågående och planerade projekt med anledning av de s.k. Dagmaröverens- kommelser som träffats beträffande särskilda medel från sjukför- säkringen avsedda för medicinska rehabiliterings- och behand- lingsinsatser inom sjukvården.18 Inom politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik är mål att vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras.19 Under rubriken uppdrag framkommer att SoS bl.a. skall, i samverkan med RFV, följa upp och utvärdera de insatser som genomförts med anledning av den s.k. Dagmaröverenskommelsen be- träffande särskilda medel från sjukförsäkringen avsedda för medi- cinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom sjukvården. Metodiken för utformning av återrapporteringen till regeringen skall utvecklas av och i samråd. skall redovisa uppdraget . Under rubriken återrapportering framkommer bl.a. att aktivt skall samverka med Arbetsmarkandsstyrelsen, och Arbetar- 17Regleringsbrev för avseende , sid 5 18Regleringsbrev för avseende , sid 11-12 19Regleringsbrev för avseende , sid 2 skyddsstyrelsen så att en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet uppnås. Samverkan på central nivå skall syfta till att skapa förutsättningar för aktörerna på regio- nal och lokal nivå att samverka så att varje individs arbetsförmåga tillvaratas och den enskilde ges möjlighet att försörja sig genom eget arbete.20 () har två övergripande mål: Ett bra arbets- liv med väl fungerande arbetsvillkor och En bra och utvecklande arbetsmiljö. Inom verksamhetsområdet arbetsmiljö finns tre mål: En minskning skall uppnås av ohälsa på grund av faktorer som har samband med arbetets organisation och ledning. De arbets- miljöfaktorer som avses är sådana som kan påverkas genom konkreta krav. Det kan gälla negativ stress, sociala faktorer, arbets- belastning, ensidigt fysiskt arbete m.m. Det kan även gälla arbets- anpassning. Företag och förvaltningar skall i ökad utsträckning anlita en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabili- tering (företagshälsovård) som uppfyller följande krav: a) att särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser, b) att ha kompetens att identifiera och beskriva sam- banden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa samt c) att ha tillräcklig bredd och kompetens för det aktuella arbetsställets behov. Internkontrollarbetet inom offentlig verksamhet skall förbättras, särskilt inom verksamheter med förhållandevis hög ohälsa.21 I regleringsbrev är det formulerat som ett mål under rubriken information att AV aktivt skall samverka med , och för att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom arbetsanpassnings- och rehabiliterings- området (FRISAM-arbetet).22 20Regleringsbrev för avseende , sid 16 21Regleringsbrev för avseende , sid 1-2 22Regleringsbrev för avseende , sid 4 Bilaga 1:2 SOU 2002:5 Det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekono- misk tillväxt. För verksamhetsgrenen matchning på arbetsmarknaden kan nämnas målet att antalet långtidsinskrivna som inte haft ett regul- järt arbete skall minska kontinuerligt och vara mindre än 40 000 personer i slutet av budgetåret. För verksamhetsgrenen kompetenshöjande insatser samt stödja dem som har det svårast på arbetsmarknaden finns bl.a. målet att den genomsnittliga bidragsnivån för lönebidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer högst skall vara av den bidragsgrundande lönekostnaden. Målet för Arbetslivstjänster är att verksamheten skall medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. Antalet deltagare som kunnat återgå till tidigare arbete eller kunnat få ett annat arbete skall återrapporteras. Av AMS övriga uppdrag kan nämnas att AMS skal samverka med RFV, SoS och AV för att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Syftet skall vara att varje individs arbetsförmåga blir tillvaratagen så att det blir möjligt för den enskilde att försörja sig genom ett arbete.24 Liksom har () det över- gripande målet Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Därutöver skall verka för En ökad kunskap om och i arbets- livet.25 Inom verksamhetsgren Forskning och utveckling inom områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö skall följande mål uppnås: Ökad kunskap som kan bidra till en positiv utveckling inom området arbetsorganisation som förenar goda och utvecklande arbetsvillkor med en effektiv produktion. Ökad kunskap om hur arbetsmarknaden fungerar och relationerna på arbetsmarknaden. Ökad kunskap inom arbetsmiljö- och arbets- 23Regleringsbrev för avseende , sid 1 24Regleringsbrev för avseende , sid 8 25Regleringsbrev för avseende , sid 1 Förmedla kunskap som kan bidra till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet samt ett arbetsliv som präglas av integration och mångfald. I samverkan med arbets- livets regionala och lokala aktörer bedriva och utveckla, i ett natio- nellt perspektiv, intressanta regionala och lokala utvecklings- och forskningsverksamheter. Inom verksamhetsgren utbildning och kunskapskommunikation är målet att till arbetslivet på ett ändamålsenligt sätt förmedla FoU- resultat samt inhämta FoU-behov inom arbetslivsområdet.26 Målet för verksamheten inom område är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.27 2.Vilka mål har diskuterats och/eller föreslagits i de tidigare utredningar som omnämns i direktiven? betänkande Den framtida arbetsskade- försäkringen (SOU 1998:37) Mål för arbetsskadeförsäkringen diskuteras inte i detalj. Motivet för att behålla en särskild arbetsskadeförsäkring vid sidan av den allmänna försäkringen har angetts vara att den som förvärvsarbetar utsätts för särskilda skaderisker, risker som han eller hon normalt sett endast har begränsade möjligheter att påverka. Det skade- ståndsrättsliga syftet är att kompensera den skadelidande så att han eller hon försätts i samma ekonomiska situation som om skadan inte hade inträffat.28 Utredningen om översyn av socialförsäkringens administration, betänkande – Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64) Utredningen föreslår inte några nya mål, men omnämner de över- gripande mål som riksdag och regering lagt fast för socialförsäk- 26Regleringsbrev för avseende , sid 2 27Regleringsbrev för avseende , sid 1 28SOU 1998:38 sid 19 ringsadministrationen att aktivt administrera och verka för en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn. Den skall vidare verka för att förebygga skada och sjukdom samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och handikappade möjlighet att åter kunna arbeta.29 Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, betänkande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) Målet med den nya rehabiliteringsreformen som beskrivs i be- tänkandet är dels färre sjukfall, dels kortare sjukfall. Medlen för att uppnå färre sjukfall är främst genom förebyggande insatser. Kortare sjukfall uppnås främst genom rehabilitering till arbete.30 Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen konstaterar vidare att rehabiliteringen alltmer förskjutits från arbetsgivaren till det offentliga. Det offentliga består i sin tur av fyra parallella och likvärdiga sektorer; hälso- och sjuk- vård, kommunens socialtjänst samt statens arbetsförmedling och socialförsäkring (). De har var sina primära mål och egen utdebitering/avgifter med tillhörande kassor.31 För att överbrygga sektoriseringen har statsmakterna uppmuntrat till samverkansaktiviteter i olika former som t.ex. Finsam och Frisam. Utredningen om sjukförsäkringen, delbetänkande Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och slut- betänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121) I slutbetänkandet framfördes följande förslag till inriktningsmål för sjukförsäkringen32: ?Sjukförsäkringen skall ge individen ersättning för inkomstbort- fall vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. ?I försäkringen skall ingå resurser för förebyggande och rehabiliterande insatser. Försäkringen skall utformas och prak- 29SOU 1996:64 sid 37 30SOU 2000:78 sid 241-242, 389 31SOU 2000:78 sid 27-28 32SOU 2000:121 sid 157 tiskt tillämpas på ett sådant sätt att systemet bidrar till och påskyndar den försäkrades återinträde på arbetsmarknaden. ?Den försäkrade skall garanteras en likvärdig bedömning oavsett kön, ålder, sysselsättning, arbetsgivare, bostadsort etc. ?Systemet (administration och åtgärder) skall sammantaget i sig och i samverkan med andra system vara kostnadseffektivt. ?Försäkringen skall innehålla ekonomiska och andra incitament för alla direkt berörda och samverkande parter som stimulerar åtgärder som leder till bättre arbetsmiljö, bättre hälsa och som minskar såväl den korta som den långa sjukfrånvaron. ?Sjukförsäkringen skall vara en fristående allmän, obligatorisk försäkring. Utredningen översyn av processuella regler inom socialförsäkringen m.m. (S 1998:06) Utredningen arbetar efter direktiven 1998:73 och tilläggsdirektiven 2000:17. Utredningen har till uppgift att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom social- försäkringen. Av tilläggsdirektiven framkommer att utredaren skall undersöka och analysera beslutsprocessen i förtidspensions- ärenden. Slutbetänkande skall lämnas . Av direktiven framgår inte att någon måldiskussion är att vänta. Projektet om reformerad förtidspension (Ds 2000:39, Sjukersättning istället för förtidspension och Ds 20000:40, Aktivitetsersättning) Regeringen kommer att lämna lagrådsremissen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension . Någon måldiskussion är inte aktuell i detta sammanhang. Förslagen gäller nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbas av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbets- förmågan. betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) har föreslagit 18 hälsopolitiska mål. Kommitténs mål om en god arbetsmiljö handlar om en anpass- ning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsätt- ningar, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet och minskat övertidsarbete. Vidare framför kommittén vikten av ökad fysisk rörelse. Kroppen är beroende av fysisk aktivitet för att må bra. I dagens samhälle rör vi oss för lite. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan . En halvtimmes måttlig fysisk aktivitet per dag är tillräckligt för att minska risken för många sjukdomar. Kommittén framhåller också vikten av goda matvanor. Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Insatser bör därför göras för att kraftigt minska rökningen. Skadligt alkoholbruk bör minska. Alkoholen utgör en tung faktor bakom sjukhusvård och förtids- pensioneringar. Kommittén förordar en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Förebyggande insatser skall vara en självklar del i all behandling. Handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet lämnades delrapporten föränderligt arbetsliv på gott och ont – Utvecklingen av den stressrelaterade ohälsan (Ds 2000:54). Slutrapport skall komma . 3.Vilka övergripande mål skall handlingsplanen för ökad hälsa i arbetslivet uppnå? Hur och när och av vem skall de mätas? Exempel på målområden: ?Arbetsskador (anmälda/godkända) Bilaga 3 Regler för vilande förtidspension (Källa: RFV) Nya regler om vilande förtidspension trädde i kraft . En försäkrad som uppburit förtidspension under får, efter ansökan och beslut om detta, behålla förtidspensionen under högst tre kalendermånader, som han eller hon prövar att arbeta. Om den försäkrade därefter fortsätter att arbeta kan han eller hon efter ansökan få pensionen förklarad vilande till den del den försäkrade arbetar och därmed utnyttjar arbetsförmåga som förutsattes inte finnas när pensionen beviljades. om tolv kalendermånader, de tre månadernas prövotid inräknad, kan den försäkrade pröva att arbeta, utan att rätten att få tillbaka pensionen går förlorad. Pensionen kan vilandeförklaras helt, med tre fjärdedelar, halvt och med en fjärdedel. Förtids- pension som förklarats vilande betalas inte ut för den tid som vilandeförklaringen avser. kan den försäkrade när som helst begära att få tillbaka pensionen, utan att försäkrings- kassan prövar rätten till fortsatt pension. av förvärvsarbete och vilande pension kan den försäkrade, som fortsätter att arbeta, ansöka om att få ha pensionen vilande i ytterligare upp till 24 kalender- månader. Under den tiden upphör inte det ursprungliga beslutet om rätt till pension. Om den försäkrade anmäler att han eller hon åter önskar få tillbaka pensionen, sker emellertid en prövning av den fortsatta rätten till pension. Också när beslutet om vilande förtidspension löper ut skall den fortsatta rätten till pension prövas. Arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension för- också vilande när pension görs vilande på grund av förvärvs- arbete. med vilande pension har den för- säkrade kvar rätten att få bostadstillägg för pensionärer, om reg- lerna för inkomstberäkning medger detta. Den försäkrade har rätt att uppbära sjuklön under prövotid och tid med vilande pension. Under tid med vilande pension har den försäkrade rätt att få SGI fastställd och att uppbära sjukpenning och annan dagersättning. Den försäkrade kan begära att vilandeförklaringen upphör. Pensionen börjar då betalas ut igen. Under andra och tredje året skall dock kassan vid en sådan begäran ompröva rätten till fortsatt pension. kan, utan att den försäkrade begärt det, upphäva vilandeförklaringen under vissa förutsättningar, t.ex. flera eller längre avbrott i arbetet på grund av sjukdom eller föräldra- ledighet. Ett förtydligande i reglerna om minskning och indragning av förtidspension/sjukbidrag trädde också i kraft. Om arbetsförmågan väsentligt förbättras för en försäkrad som uppbär förtids- pension/sjukbidrag skall pensionen dras in eller minskas med hän- syn till förbättringen. En försäkrad som regelbundet och har uppvisat en arbetsförmåga som han eller hon antogs sakna när beslutet om förtidspension fattades, skall enligt de nya reglerna – om inte annat framkommer – antas ha en väsentligt för- bättrad arbetsförmåga.