sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Studier av intresset för och inställningar till 8En studie av näringsidkares syn på frivillig jämställdhetsmärkning Sammanfattning av kapitel 8 I det här kapitlet redogör vi för två studier över intresset för fri- villig jämställdhetsmärkning från näringslivets sida. Sammantaget visar de båda studierna att det finns ett intresse för frågor om jämställdhet, även om det råder brist på kunskap om vad jämställdhetsbegreppet innebär. Trots detta uppger av företrädare för skånska företag att de är intresserade av att jäm- ställdhetsmärka sina företag. Utredningen har genomfört djupintervjuer med företrädare för olika företag inom skiftande branscher. Flera av företrädarna under- strök att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ställa krav på både den enskilda verksamhetens jämställdhetsarbete och på att jämställdhetsarbetet även får effekter på de produkter och/eller tjänster som produceras/utförs vid verksamheterna; annars finns risken att systemet inte blir trovärdigt, utan endast en form av läpparnas bekännelse. 8.1Uppdraget att analysera möjligheterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster Enligt direktiven ska Utredningen främst inrikta arbetet på att ana- lysera möjligheterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster och komma med förslag på verktyg för kvalitetsbedömning av produk- ter och tjänster ur ett könsperspektiv i syfte att skapa en funk- tionell anpassning av utbudet utifrån kvinnors och mäns behov och önskemål.1 Vi såg i det tidigare att jämställdhetsbegreppet rör relationer och förhållanden mellan män och kvinnor. Utgångspunkten är att män 1 Dir. 1999:13, sid. 3. En studie av näringsidkares syn och kvinnor ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i det sociala livet.2 Tanken är således att de biologiska könen inte ska begränsa individens möjlighet att agera i vardagen. Det är emeller- tid inte helt oproblematiskt att relatera det sociala livet till de bio- logiska könen. Emellanåt sker det också sammanblandningar av de biologiska könen och de sociala genuskonstruktionerna. Att kvinnor föder barn innebär inte automatiskt att de också är bäst lämpade att vårda barnen. En hastig blick på den officiella statistiken över hur för- äldrar delar på vårdnaden av barnen kan dock leda till en motsatt uppfattning.3 utnyttjade av männen sin rätt till föräldrapenning. Kvinnornas uttag av föräldrapenning upp- gick således till . När det gäller den tillfälliga föräldra- penningen var männens uttag visserligen högre, men det uppgick ändå inte till mer än en tredjedel av det totala antalet uttagna dagar. Medan av dem som erhöll tillfällig föräldrapenning var män, var motsvarande siffra för kvinnorna. Att utgå från ett resonemang om att kvinnor har huvudansvaret för barn och familj är visserligen riktigt om vi diskuterar sociala förhållanden och synen på traditionella arbetsuppgifter. och av det obetalda arbetet utförs av kvinnor, som män endast ägnar och åt så- dant arbete. Men det kan vara vanskligt att ta dagens situation för given och överföra den på möjligheten att jämställdhetsmärka produkter och tjänster, vilket nedanstående beskrivning utgör ett exempel på. En bil som har utformats i syfte att underlätta för kvinnor att lämna och hämta barn vid daghem, skola, fritidshem och andra fritids- aktiviteter, kan vid en första anblick te sig jämställt utformad. Men att ställa krav på att jämställda bilar är sådana som kan underlätta för kvinnor att transportera barn mellan olika platser leder inte till annat än att de traditionella föreställningarna om män och kvinnor förstärks och befästs i stället för att luckras upp.4 Det västerländska samhället är till stora delar grundat på en före- ställning om att världen är hierarkiskt uppdelad; att världen utgår från motsatsförhållanden. Världen anses vara indelad i könsim- pregnerade poler av gott – ont, höger – vänster, själ – kropp, sant – 2För den officiella definitionen se ovan kapitel 3. 3På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2000, , (2000). 4Det aktuella resonemanget innebär inte att det inte skulle vara möjligt att tillverka bilar som uppfyller vissa kriterier ur jämställdhetssynpunkt. Resonemanget syftar endast till att belysa vad en sammanblandning av sociala och biologiska förutsättningar kan leda till. En studie av näringsidkares syn falskt, ljus – mörker och förnuft – känsla. Det första begreppet är inte bara överordnat det andra. Det anses också vara manligt i motsats till det andra, som är kvinnligt. På så sätt konstrueras den allmänna uppfattningen om vad som är rätt och fel, som traditionella uppfattningar om manligt som norm och kvinnligt som avvikande tar form.5 Att kvinnor transporterar barn mellan olika platser är således inte något annat än ett uttryck för hur sociala förhållanden styr uppfattningen om vad som är kvinnligt. Manligt blir på så sätt något som står i motsats till det kvinnliga. En liten sportbil, som har tillverkats för att endast en eller möjligtvis ett fåtal vuxna per- soner ska kunna transporteras mellan olika platser, blir således manlig. Vi ser här hur de sociala konstruktionerna kvinnligt och manligt framträder som skepnader i kvinnors och mäns kroppar. blir på så sätt en akt, som liksom ett rituellt socialt drama förutsätter s.k. genusageranden: en föreställning som upprepas. Denna upprepning är på en och samma gång en förnyad iscensättning och en förnyad upplevelse av en rad innebörder som redan är socialt etablerade; och den är en rutinartad och ritualiserad form av legitimering.6 Det är när man utgår från det som syns i vardagen som föreställ- ningar om kvinnliga och manliga genus konstrueras. Ett exempel på detta utgör tanken att det är naturligt att kvinnor ska ha huvud- ansvaret för barn och familj, eftersom det är kvinnor som kan bli gravida och föda barn. Om män inte förknippas med föräldrarollen blir faderskapet osynligt, vilket bland annat kan leda till föreställ- ningar om att män inte har samma förmåga att ta hand om barn och familj som kvinnor har. På så sätt kommer de traditionella bilderna av män och kvinnor att genereras, genom att de ständigt upprepas. Att tillverka en bil som gör det möjligt för kvinnor att ta hand om hem och barn i än mer effektiv utsträckning än tidigare leder näppeligen till en mer jämställd situation. I stället kommer de reso- 5Maria Wend och , Politikens paradoxer. En introduktion till feministisk politisk teori, Academia Adacta (1996), SOU 1990:44, Demokrati och makt i : , utveckling av Genussystemet, s. 78 ff., , The Man of Reason, Female in Western Philosophy, Routledge, (1995) och , Konstruktion av genus i rätten och samhället. En tvär- vetenskaplig studie över svenska kvinnors rätt till jämställdhet i ett formellt jämlikt rätts- system, Iustus förlag (1999). 6Judit , Det performativa könet. Kroppsliga inskrivanden, performativa omstört- ningar, 35/36, teoretiska och litterära tidskrift 1- 2/97, s. 21. En studie av näringsidkares syn nemang som ligger till grund för en sådan tillverkning att leda till att den allmänna uppfattningen att det är kvinnor som har huvud- ansvar för hem och familj förstärkas i stället för att luckras upp. Det nu förda resonemanget utgör endast ett exempel på de svårigheter och problem som kan uppstå när sociala skeenden tas som intäkt för biologiska förhållanden. 8.2Förhållandet mellan jämställdhetsmärkning och kvalitetsbedömning sett ur ett könsperspektiv Vi har sett betydelsen av att inte blanda samman sociala för- hållanden mellan människor och biologiska förutsättningar. I vårt uppdrag ligger bland annat att komma med förslag på en kvalitets- bedömning sedd ur ett könsperspektiv. Att inte beakta mäns och kvinnors skilda vardagsvärldar leder emellertid lika fel som ett reso- nemang som inte skiljer mellan sociala och biologiska utgångs- punkter. Ett exempel på detta är antagandet att det räcker att män och kvinnor har lika rätt att vara föräldralediga för att de också ska utnyttja sina rättigheter i lika stor utsträckning, utan att beakta den ekonomiska och sociala kontext som familjer lever i. Att män inte utnyttjar sin rätt till föräldraledighet i större ut- sträckning än de gör, har förklarats bero på att familjen inte har ekonomiska möjligheter att undvara mannens högre lön . Men det är även så att de män som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet riskerar att bli diskri- minerade i högre grad än kvinnor om kvinnor använder sig av sina lagliga rättigheter i det här avseendet. Det är visserligen riktigt att kvinnor också diskrimineras på grund av att de är hemma för vård av barn, men kvinnor anses i det här avseendet vara generellt diskriminerade. Kvinnor förutsätts nämligen vara andra klassens arbetstagare. Det betyder att kvinnor diskrimineras oavsett om de är eller har varit föräldralediga under sitt yrkesverksamma liv; att kvinnor (i vart fall det stora flertalet) kan bli gravida gör dem nämligen till opålitlig arbetskraft.7 Ytterligare en förklaring till att män inte utnyttjar sin rätt till föräldraledighet i större utsträckning än de gör, kan vara att en del kvinnor inte vill dela med sig av vårdnaden om barnen.8 7SOU 1998:6 Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , s. 117. 8SOU 1998:6 Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , s. 52. En studie av näringsidkares syn Ett förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning där det sker en kvalitetsbedömning sedd ur ett könsperspektiv förutsätter således att frågor som rör kön och genus å ena sidan hålls åtskilda och å andra sidan relateras till varandra. Vi har här upp- fattat vårt uppdrag på så sätt att vi inte endast ska lyfta fram kri- terier för frivillig jämställdhetsmärkning, utan att vi även ska skär- skåda dessa kriterier i ljuset av konsumenters könstillhörighet. Här är det också viktigt att belysa hur kulturella och socialt betingade föreställningar om stereotyper skapas och återskapas. På så sätt tror vi att det blir möjligt att jämställdhetsmärkningen just kan komma att tjäna som hjälpmedel för att bryta den förkönade var- dagen. Enligt direktiven ska vi inrikta vårt arbete på att analysera hur möjligheterna till frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att användas som medel i konkurrensen om konsumenters och andra parters intresse för det aktuella företagets produkter och tjänster.9 Den frivilliga jämställdhetsmärkningen kan på så sätt komma att utvecklas till ett ytterst effektfullt konkurrensmedel på den fria marknaden där jämställdhet mellan män och kvinnor just kan bli en ledstjärna. Vi har i det tidigare sett att det inte är möjligt att endast studera en enskild produkt eller tjänst utan att beakta den kontext som produkten eller tjänsten är tänkt att användas i eller beakta det sammanhang som den framställs inom. Jämställdhet är ett begrepp som får betydelse i sociala sammanhang, eftersom det rör just för- hållanden mellan män och kvinnor. Att göra en kvalitetsbedömning utifrån ett könsperspektiv är att utgå från ett resonemang enligt vilket individernas biologiska förutsättningar har betydelse för kva- liteten. Här blir således kroppen central, eftersom den utgör den biologiska arena där det är möjligt att diskutera skillnader mellan män och kvinnor. Vi vill emellertid redan här understryka att vi inte talar om generella fysiska skillnader mellan män och kvinnor, såsom att män vanligtvis har mer muskelmassa än kvinnor. Det som blir centralt för oss är i stället de biologiska och hormonella skillnaderna mellan könen. De produkter som är av intresse för Utredningen i det här avseendet blir således de som inmundigas, till exempel produkter från läkemedels- och livsmedelsindustrin. Utredningen ska enligt direktiven även bedöma producenters eventuella intresse för att en frivillig jämställdhetsmärkning införs. Mot bakgrund av att det så sent som genom- 9 Dir 1999:13, s. 7. En studie av näringsidkares syn fördes en kvantitativ studie över företags intresse för jämställd- hetsmärkning har vi i stället valt att genomföra en kvalitativ studie för att belysa frågan hur företrädare för skilda branscher ser på möjligheterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärk- ning. 8.3Kartläggning av skånska företags jämställdhetsarbete uppdrog i åt att genom- föra en s.k. omvärldsanalys i syfte att få ökad kunskap om hur företag arbetar med jämställdhet.10 Tanken var att studien skulle kunna tjäna som hjälpmedel för att identifiera styrkor och svagheter i sitt arbete med fysisk planering, kommunikation och jämställdhet. Studien genomfördes med hjälp av telefonintervjuer, i vilka bland annat frågade företrädare11 för 447 skånska företag med minst 50 anställda om och i så fall hur de bedrev sitt personal- arbete ur ett jämställdhetsperspektiv. 301 besvarade intervjun, vilket innebär att svarsfrekvensen var . Medan så många som 180 företag var mansdominerade var endast 61 företag kvinno- dominerade.12 Vid övriga 60 företag var könsfördelningen jämn. Av dem som besvarade intervjun hade upprättat en jämställdhetsplan, vilket är långt fler än vid JämO:s kartläggning som genomfördes under samma period.13 av dem som hade en upprättad jämställdhetsplan menade också att företaget blivit mer jämställt sedan de påbörjat sitt årliga arbete med att upprätta och utvärdera företagets jäm- ställdhetsplan. av de nu aktuella företagen fram- höll emellertid att det inte hade hänt något i jämställdhetshänseende sedan de påbörjat sitt aktiva jämställdhetsarbete. Av dem som inte hade upprättat en jämställdhetsplan arbetade så många som aktivt med andra personalpolitiska frågor än jämställdhet. De frågor som nämndes särskilt var arbetsmiljö och kompetensutveckling. 10 Förevarande avsnitt utgår huvudsakligen från , Planfunktionen. Omvärldsanalys 1999, T-15475, (1999). 11Med företrädare avses här personer i ledande positioner vid företagen såsom VD och personalchef. 12Med dominans avsågs de företag där ena könet utgjorde mer än hälften av företagets personal. 13Se ovan avsnitt 4.4 Jämställdshetslagen. En studie av näringsidkares syn Då företagen ombads lyfta fram den fråga som de ansåg ha störst betydelse i jämställdhetshänseende framhöll av de till- frågade möjligheten att förbättra arbetsmiljön som den viktigaste jämställdhetsåtgärden. Möjligheten att förena föräldraskap och för- värvsarbete och att grunda besluten på ett jämställdhetsperspektiv framhölls som primär av vardera av de tillfrågade. menade i stället att frågan om jämn könsfördelning i olika arbetsgrupper var mest angelägen. menade att det viktigaste var att öka de anställdas medvetenhet om jämställdhet- sproblematiken. Minst viktigt ansåg företrädarna det vara att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Det kan finnas anledning att notera att frågan var begränsad på så sätt att svarsalternativen var bundna till de nu uppräknade förut- sättningarna. Det kan alltså ha funnits frågor som de tillfrågade menade var av mer central betydelse, men som saknades i uppräk- ningen. De tillfrågade hade inte möjlighet att komma med egna svarsalternativ.14 Så många som av de tillfrågade företagen använder sig av någon form av kvalitetssäkring såsom ISO 9000 eller Svensk kvali- tet. Det var förhållandevis fler mansdominerade företag som arbe- tade med kvalitetssäkring än kvinnodominerade. av de mansdominerade företagen arbetade med kvalitetssäkring. Mot- svarande siffra för de kvinnodominerade företagen var . av de tillfrågade tror att en jämställd arbetsplats kan bidra till ökad produktivitet och lönsamhet. Mot slutet ställdes frågan Skulle Du vara intresserad av att jäm- ställdhetsmärka Ditt företags produkter och tjänster? Lite drygt en femtedel () menade att de var intresserade av jämställd- hetsmärkning inom ramen för ett befintligt kvalitetsarbete. Intres- set för jämställdhetsmärkning var något högre hos dem som redan arbetade med kvalitetssäkring. Så många som av dem framhöll att de skulle kunna tänka sig att också jämställdhetsmärka sitt företag. 14 Intervjun avslutades visserligen med frågan har Du något övrigt att tillägga eller framföra om jämställdhet eller jämställdhetsfrågor? men det är inte alltid som en sådan fråga kopplas samman med de tidigare frågorna i intervjun. Ofta, vilket också var fallet vid den nu aktuella frågan, kommer intervjupersonerna med kommentarer av mer generell art. En studie av näringsidkares syn Nästan hälften () framhöll emellertid att de inte var intresserade av jämställdhetsmärkning. ställde sig frå- gande till vad jämställdhetsmärkning egentligen innebär. Medan drygt hälften () av företrädarna för företagen kände till funktion att främja ökad jämställdhet, kän- de inte ens hälften () till att arbetar med detta. Mer än hälften () av de tillfrågade förklarade sig vara ointresserade av att få stöd i det interna jämställdhetsarbetet. En fjärdedel saknade uppfattning. Även om det inte var fler än knappt en sjättedel () av de tillfrågade, som sade sig vara intres- serade av att få mer hjälp av med det interna jäm- ställdhetsarbetet, förklarade ändå lite drygt en femtedel (21 pro- cent) att de var intresserade av att delta vid seminarier, kurser eller konferenser under temat jämställdhet. Vi återkommer i det följande till de slutsatser som kan dras av studie. Men först gör vi en presentation av Utred- ningens kvalitativa studie av hur företrädare för näringslivet ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning. 8.4En kvalitativ studie av jämställdhetsmärkning Mot bakgrund av att i genomförde den nu nämnda kartläggningen menar vi att det vore intressant att få ett annat perspektiv på jämställdhetsmärkning. studie var baserad på 14 frågor med bundna svar, vilket innebär att de tillfrågade inte gavs möjlighet att reflektera självständigt över frå- gorna. Kvantitativa studier har emellertid även stora fördelar. Till den mest centrala hör nog möjligheten att kunna dra generella slut- satser utifrån ett större material. Den aktuella studien utgör just ett exempel på den generella inställningen hos företrädare för närings- livet till bland annat jämställdhetsmärkning. För att få svar på frågor om de bakomliggande orsakerna till var- för en viss uppfattning framhålls som riktig är det emellertid viktigt att ställa frågor som möjliggör en sådan förståelse. Det kan ju mycket väl vara så att det stora flertalet menar sig vara för eller emot en viss fråga, men att det till exempel saknas kunskap om den aktuella företeelsen och att det är därför som majoriteten förklarar sig vara för eller emot den frågan. Det är mot bakgrund av detta som Utredningen har valt att genomföra en kvalitativ studie av hur åtta företag inom fem olika branscher ser på frågor om jämställd- En studie av näringsidkares syn het, och hur stort intresset är för att det införs ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning. Redan i beskrev för- hållandena mellan män och kvinnor som ett genussystem, i vilket hon menar att det går att urskilja ett socialt mönster som bygger på två olika logiska former, nämligen att könen ska hållas åtskilda och att det är mannen som är normen.15 Om den ideologiska utgångspunkten är att män och kvinnor ska hållas åtskilda och att mannen är norm kompliceras frågan om att införa frivillig jämställdhetsmärkning genom att jämställdhet främst förutsätter att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Den inneboende tanken i jämställdhetsbegreppet kan på så sätt ses som en utmaning av den rådande ideologiska ut- gångspunkten. Det kan också vara av den anledningen som arbetet med jämställdhet ofta framställs vara av mer pedagogisk än teknisk art. Det är ju inte alltid så lätt att förändra ett etablerat synsätt. Detta blir särskilt tydligt när det gäller frågor om makt. Jämställd- het handlar till stora delar om att just ifrågasätta maktrelationer mellan män och kvinnor. Syftet med vår studie är således inte att kartlägga hur många företag som är intresserade av jämställdhetsmärkning, utan snarare att ringa in den problematik som kringgärdar möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Intervjuerna var disponerade på så sätt att de tillfrågade ombads beskriva verksamheternas huvudsakliga inriktning, personalens sammansättning och den för verksamheten aktuella kundkretsen. Därefter diskuterades frågor om certifiering och märkning av pro- dukter och tjänster. För att få en förståelse för intervjupersonernas inställning till frågan om de ansåg att det är möjligt att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning diskuterades inte endast jämställdhetsbegreppet som sådant, utan också huruvida intervju- personerna var intresserade av jämställdhetsproblematiken och om de arbetade med eller hade kommit i kontakt med frågor om jäm- ställdhet i sitt nuvarande eller tidigare arbete. Avslutningsvis gavs intervjupersonerna möjlighet att vikta fak- torer som de såg som väsentliga för att inleda eller fortsätta ett 15 SOU 1990:44, Demokrati och makt i : , utveckling av genussystemet, s. 78 ff. En studie av näringsidkares syn samarbete med kunder, klienter eller andra affärskontakter. Härvid ombads intervjupersonerna att komma med förslag på kriterier som de menade borde ligga till grund för ett system för frivillig jäms- tälldhetsmärkning inom just deras specifika bransch- och verk- samhetsområde. Intervjuerna genomfördes med hjälp av bandspelare för att på så sätt underlätta möjligheten att föra en dialog. En av poängerna med kvalitativa intervjuer är just att intervjun ständigt utvecklas och snarare har formen av en dialog än en ensidig utfrågning av inter- vjupersonen. På så sätt blir det också möjligt för intervjuaren att till exempel komma med förklaringar till olika begrepp. Intervjuaren har således möjlighet att styra intervjun och ställa följdfrågor eller be intervjupersonen utveckla resonemang som kanske kan tyckas utgöra stickspår, men som ofta visar sig vara högst väsentliga iakt- tagelser, invändningar eller anmärkningar av intervjupersonen. Vid kvalitativa intervjuer är det således viktigt att inte endast intervjupersonen är beredd att ställa sin tid till intervjuarens för- fogande. Det är lika viktigt att intervjuaren ställer sig till intervju- personens förfogande och att hon eller han är beredd på att samtalet kan ta nya vägar. En djupintervju kan även innebära att intervjuaren får tänka igenom och revidera tidigare ställnings- taganden och åsikter. Detta ställer höga krav på lyhördhet hos intervjuaren, men det betyder också att det kan bli möjligt att nå längre med kvalitativa intervjuer än vad som är möjligt vid standar- diserade intervjuer. 8.5Val av branscher och verksamheter Vid kvalitativa studier är det inte omfattningen av det studerade som är av vikt, utan vad som studeras. Vid kvalitativa studier är nämligen variationerna hos det som ska studeras av långt större intresse än de eventuella gemensamma likheterna eller de generella slutsatser som kan dras av studien. 8.5.1Livsmedelsbranschen samt hotell- och restaurangbranschen Vi har i det tidigare belyst den inneboende problematik som ligger i möjligheten att införa en frivillig jämställdhetsmärkning som bland annat grundar sig på kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv. En studie av näringsidkares syn är ju, såsom vi också har sett i det föregående, möjligt att göra just kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv när det gäller livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan på- verka kroppen. De branscher som vi har valt att studera i det här avseendet är således livsmedels- och läkemedelsbranscherna. Vi menar att det finns flera poänger med just detta val, eftersom dessa branscher också ger oss möjlighet att belysa problematiken med jämställdhetsmärkning ur ett s.k. tjänsteperspektiv, som har kopp- lingar till ytterligare branscher. Konsumenter kan komma i kontakt med livsmedel på flera olika sätt och i flera olika sammanhang. Ett är i dagligvaruhandeln i sam- band med matinköp i olika livsmedelsbutiker.