sou · GQB356d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredningen finner det därför rimligt att tillåta värde- pappersfonder att förvärva andelar i andra fonder även om det sammanlagda innehavet av ett enskilt värdepapper därmed skulle gå över de begränsningsregler som annars gäller. 8.7.4Förbud mot vissa avgifter vid investeringar i närstående fonder Utredningens förslag: Om en värdepappersfond investerar i andelar i andra fonder eller fondföretag som förvaltas, direkt eller genom uppdrag, av samma fondförvaltare eller någon annan förvaltare som direkt eller indirekt har samma ledning eller ägare, får inte förvaltaren ta ut någon avgift för förvärv eller inlösen av andelarna. Tillståndskravet och förbudet mot att debitera förvaltningsavgifter tas bort. Skälen för förslaget: Särskilda problem uppstår när en förvaltare för en värdepappersfond väljer att investera fondens medel i en annan fond som denne eller någon närstående förvaltar. Här kan intresse- konflikter uppstå och risken för dubbla avgifter är stor. I 22 § lagen om värdepappersfonder, som motsvaras av den tidigare gällande artikel 24 i ucitsdirektivet, anges för sådana situationer att sådana närstående andelar får innehas endast efter tillstånd av Finans- inspektionen. I sådana fall får förvaltaren inte heller ta ut någon avgift för förvärv, förvaltning eller inlösen av andelarna. Den tidigare artikel 24 i ucitsdirektivet ersätts nu med en ny, mer liberal bestämmelse. I artikel 24.3 i ucitsdirektivet finns numera inte längre något krav på tillstånd från tillsynsmyndig- heten. Dessutom mildras förbudet mot att ta ut avgifter. Enligt den tidigare skrivningen fick en fondförvaltare i dessa närstående fall inte debitera några avgifter eller kostnader för transaktionen. Detta överfördes till lagen om värdepappersfonder såsom ett för- bud för förvaltaren att ta ut någon avgift för förvärv, förvaltning eller inlösen av andelarna. Enligt den nya bestämmelsen i artikel 24.3 första stycket får fondförvaltaren inte debitera några avgifter för teckning eller inlösen för fondandelarna. Följaktligen är förbudet mot att ta ut en förvaltningsavgift borttaget. I stället införs ett generellt informationskrav angående förvaltningsavgiften (se närmare i närmast kommande avsnitt). Dessa nya bestämmelser i ucitsdirektivet riskerar att medföra ett överuttag av avgifter. Den förvaltningsavgift som tas ut bör reflektera de kostnader som är förknippade med förvaltningen av fondandelsfonden. är dessa lägre än vid traditionell värdepappersförvaltning, särskilt om fondandelsfonden investerar endast i närstående fonder. Någon djupare analys av de fonder som är föremål för investeringar fordras knappast i sådana fall. De kost- nader som uppstår torde närmast vara av administrativ art. Det är rimligt att förvaltaren av en fondandelsfond får ta ut avgift för de kostnader som är hänförliga till verksamheten. På så sätt vältras kostnaderna över på rätt andelsägare. Om förbudet kvarstod skulle kostnaderna i en fondandelsfond för t.ex. tryckning och ut- skick av årsredovisningar bäras av fondbolaget, som i sin tur skulle kompensera sig genom de avgifter som tas ut i de underliggande fonderna. Utredningen föreslår därför att dessa förändringar införs i den föreslagna lagen. bör dock i sin tillsyn vara särskilt uppmärksam på avgiftssättningen i denna typ av fonder. 8.7.5Särskild information om förvaltningsavgifterna Utredningens förslag: En värdepappersfond som investerar en betydande del av sina tillgångar i andra fonder eller fondföretag skall i sina fondbestämmelser och i sin informationsbroschyr ange hur hög förvaltningsavgiften maximalt kan bli. Skälen för förslaget: Vid sidan av det förbud att ta ut vissa avgifter som redovisats i föregående avsnitt, finns numera i ucitsdirektivet en allmän regel om hur förvaltningsavgifterna skall redovisas.61 Utredningen förslår att en motsvarande bestämmelse införs i svensk rätt. Regeln skall tillämpas av de fonder som investerar en betydande del av sina tillgångar i andra fonder. Ucitsdirektivet anger inte några procentsatser och det finns en risk för att olika tillsyns- myndigheter i lägger sig på olika nivåer. Det är möjligt att en fast procentsats är onödig. Tids nog lär emellertid en enhetlig praxis utvecklas. Att notera är dock att direktivtexten inte ger stöd för att regeln skall tillämpas endast på fondandelsfonder (dvs. sådana värdepappersfonder som uteslutande investerar i andra fonder). En rimlig riktgräns torde i stället vara att information skall lämnas om investeringar i fondandelar överstiger av fondens tillgångar. Som nämnts i avsnitt 8.7.1 ovan får en värde- pappersfond nämligen inte investera i andra fonder som i sin tur får investera av sina tillgångar i andra fonder. Investerar en värdepappersfond i fondandelar i mindre omfattning än så tyder det på att den typen av investeringar endast utgör ett komplement till fondens övriga placeringar. Om en fond således investerar en betydande del av sina tillgångar i andra fonder skall det i informationsbroschyren anges max- minivån för de förvaltningskostnader som kan debiteras av värde- pappersfonden själv och de andra fonder i vilka värdepappers- fonden har för avsikt att investera. Det framgår inte av direktiv- texten hur denna uppgift skall se ut. Klart är att det är en prognos eller utfästelse för framtiden och inte en uppgift om hur stora avgifter som har debiterats.62 En möjlighet är att maximinivån 61Artikel 24.3 andra stycket i ucitsdirektivet. 62Enligt nuvarande 27 a § i lagen om värdepappersfonder skall fondbolaget skrift- ligen informera andelsägare om hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastat (förfluten tid, utredningens anm.) fonden som hänför sig till andelsinnehavet. anges i en procentsats, vilket ansluter till det sätt på vilket förvalt- ningsavgifter normalt anges. En annan möjlighet är att maximi- nivån skall anges i kronor; i nästa mening i direktivet, vilken behandlas nedan, anges nämligen uttryckligen maximal procent- sats. Det förefaller emellertid inte lämpligt att i lagtexten låsa sig för en modell. bör lämpligen införa komplet- terande regler i sina föreskrifter.63 Som ytterligare information, i fall där en fond investerar en betydande del av sina tillgångar i andra fonder, skall fondbolaget i sin årsberättelse för fonden uppge en maximal procentsats för de förvaltningskostnader som debiteras både värdepappersfonden själv och de fonder i vilka den investerar. 8.8Begränsningar för olika kombinerade investeringar Utredningens förslag: I en värdepappersfond får inte invest- eringar med stöd av 5 och 10 procentsregeln för överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument, investeringar i insättningar hos kreditinstitut och exponeringar i OTC-derivat tillsammans mot ett eller flera bolag i samma koncern överstiga av fondens värde. I en värdepappersfond får vidare aldrig investeringar i över- låtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument, invest- eringar i insättningar hos kreditinstitut och exponeringar i derivat sammantaget mot ett eller flera bolag i samma koncern överstiga av fondens värde. Skälen för förslaget: i detta kapitel har redogjorts för de riskspridningsregler eller begränsningar som gäller investeringar i överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument (av- snitt 8.3.4), insättningar hos kreditinstitut (avsnitt 8.5), derivat (avsnitt 8.6.3) och fondandelar (8.7.2). I och med de utökade möjligheterna att investera i olika tillgångsslag uppkommer dock risken att en värdepappersfond vid en kombination av olika investeringar tillsammans får en högre riskexponering än vad som 63 Jfr 7 kap. 1 § punkten 16 i föreskrifter (FFFS 1997:11) om värde- pappersfonder. Där anges att fondens informationsbroschyr skall innehålla uppgift om högsta storlek på avgift, angiven som en årlig procentuell andel av fondens värde, som fondbolaget får ta ut av fonden för att täcka kostnaderna för förvaring och förvaltning. Jfr också samma paragraf, punkten 24. egentligen avses enligt respektive begränsningsregler. I syfte att begränsa den sammanlagda exponeringen mot en enskild emittent/ kreditinstitut/motpart anger ucitsdirektivet särskilda begränsnings- regler som beaktar investeringar i olika tillgångsslag.64 Utredningen föreslår att dessa regler införs i lagen. För det första får en värdepappersfond inte kombinera invest- eringar i överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument som placeras med stöd av 5 eller 10 procentsregeln (den förslagna 5 kap. 5 § punkterna 1 och 2), inlåning hos kreditinstitut och exponeringar från transaktioner med OTC-derivat så att dessa investeringar tillsammans hos ett eller flera bolag i samma koncern överstiger av fondens tillgångar.65 För det andra får en fond aldrig kombinera investeringar i överlåtbara värdepapper eller penningmarknadsinstrument, inlåning hos kreditinstitut och exponeringar från transaktioner med derivat så att dessa investeringar tillsammans hos ett eller flera bolag i samma koncern överstiger av fondens tillgångar. Härvid inkluderas således även 25 procentsregeln och 35 procentsregeln i föreslagna 5 kap. 5 § punkterna 3 och 4 men också även andra derivat än OTC-derivat. 8.9Åtgärder för att effektivisera förvaltningen Utredningens förslag: får för en värdepappers- fond handla med derivatinstrument som hänför sig till över- låtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument i syfte att effektivisera förvaltningen av fondens tillgångar eller att skydda fondens tillgångar mot valutakursförluster eller andra risker. Om fondbolaget i detta syfte använder sig av derivatinstrument, gäller de bestämmelser i lagen som rör investeringar i derivat- instrument. skall ange de närmare villkoren för sådana åtgärder som avser att effektivisera förvaltningen. Skälen för förslaget: Vid sidan av investeringar i olika tillgångsslag och innehav av de kontanta medel som behövs i fondverksamheten 64Artikel 22.2 andra stycket och artikel 22.5 andra stycket i ucitsdirektivet. 65I artikeltexten används termen organ som skall tolkas som alla de bolag som ingår i samma koncern, se avsnitt 8.3.4. tillåter ucitsdirektivet att medlemsstaterna får ge en fondförvaltare tillstånd att för en fonds räkning använda sig av vissa åtgärder i syfte att effektivisera förvaltningen. fick derivatinstrument användas endast i detta syfte. I och med att fonder numera har möjlighet att investera i derivat, måste den tidigare bestämmelsen om åtgärder för en effektiv förvaltning modifieras.66 Det kan finnas skäl för en fondförvaltare att, trots att fonden inte enligt sin placeringsinriktning skall investera i derivatinstru- ment, ändå använda sig av derivat. Det kan t.ex. vara för att skydda en investering eller att gardera sig för valutakursförändringar. Den möjligheten bör därför finnas kvar för fondbolagen. En ändring i artikeltexten måste dock diskuteras särskilt. I den äldre lydelsen av artikel 21 angavs särskilt att derivatinstrument fick användas i syfte att skydda fondens tillgångar mot valutakursförluster och andra risker. Den bestämmelsen är dock borttagen i den nya lydelsen. Det förefaller orimligt att detta skulle medföra att fondbolag numera inte får skydda sig mot t.ex. valutakursförluster. En möjlig och lämplig tolkning är i stället att detta har inordnats under fond- bolagets möjligheter att effektivisera förvaltningen. Utredningen tolkar bestämmelsen så och finner därför att lagtexten i dess äldre lydelse kan föras över till den nya fondlagstiftningen. Om en fondfondförvaltare använder sig av derivatinstrument i syfte att effektivisera förvaltningen skall emellertid de bestäm- melser som gäller för investeringar i derivat gälla. Under inga omständligheter får en fondförvaltares åtgärd för att effektivisera förvaltningen leda till att värdepappersfonden avviker från sina investeringsmål såsom de fastställts i fondbestämmelserna. Utredningen finner lämpligt att i enlighet med den nya lydelsen av artikel 21.2 i ucitsdirektivet ge bemyndig- ande att i föreskrifter, som , närmare ange vilken teknik och vilka instrument som kan komma ifråga och under vilka villkor och gränser dessa får användas. 66 gällande artikel 21 i ucitsdirektivet, vilken motsvarar 25 § lagen om värdepappers- fonder, har ändrats. Den nya bestämmelsen har intagits i nämnda artikels andra och tredje stycke. 8.10Om belåning och blankning Utredningens förslag: Förbudet mot s.k. oäkta blankning ut- ökas till att gälla överlåtbara värdepapper, penningmarknads- instrument, derivatinstrument och fondandelar. Skälen för förslaget: Enligt nuvarande regler får ett fondbolag i fondverksamheten inte ta upp eller bevilja penninglån eller gå i borgen (13 § lagen om värdepappersfonder och artikel 41 i ucits- direktivet). Fondbolaget får däremot ta kortfristiga lån till ett belopp som motsvarar högst av fondens värde. Det stadgas dock uttryckligt i artikel 41.2 i ucitsdirektivet att detta förbud inte förhindrar fondbolag att, för en fonds räkning, förvärva överlåtbara värdepapper som inte är till fullo betalda. Den bestämmelsen utvidgas nu till att även omfatta penningmarknads- instrument och andra finansiella instrument som en fond får investera i (med det kanske självklara undantaget för inlåning hos kreditinstitut). Regeln infördes för att undvika missförstånd. När en affär genomförs åtar sig fondbolaget att för fondens räkning betala de förvärvade värdepappren vid avräkningstidpunkten. Vid en strikt tolkning av förbudet mot penninglån skulle även ett sådant åtagande kunna inbegripas. Det var inte meningen.67 Någon mot- svarande bestämmelse står inte att finna i nuvarande fondlag- stiftning och har heller inte diskuterats närmare i motiven. Utred- ningen finner inte skäl att nu inta en motsvarande bestämmelse. En sådan strikt tolkning som anförts faller nämligen enligt utred- ningen på sin orimlighet. Någon ändring i lagstiftningen erfordras därför inte. får inte använda sig av s.k. oäkta blankning, med vilket menas att fondbolaget inte får sälja värdepapper som fonden inte förfogar över (13 § lagen om värdepappersfonder och artikel 42). Däremot är det tillåtet med s.k. äkta blankning. Om fondbolaget för en fonds räkning lånar in värdepapper, kan dessa också säljas. Förbudet mot oäkta blankning utökas nu i ucits- direktivet till att avse blankning av överlåtbara värdepapper, penningmarknadsinstrument och övriga finansiella instrument som 67 Towards a European market for the Undertakings for in , Commentary on the provisions of Council Directive 85/611/EEC of , s. 84. en fond får investera i (med det kanske självklara undantaget för insättningar hos kreditinstitut). Detta förbud bör även återfinnas i den svenska fondlagstiftningen. 8.11Information om fondens placeringsinriktning m.m. Utredningens förslag: Fondbolaget skall i informationsbro- schyren ange i vilka tillgångsslag fonden får placera sina medel, om fonden får placera sina medel i derivatinstrument och i så fall i vilket syfte och hur det möjliga resultatet av användningen av derivatinstrument kan påverka riskpro- filen i fonden. Fondbolaget skall också i informationsbroschyren och i allt övrigt reklammaterial, på framträdande plats, särskilt ange fondens placeringsinriktning, om fonden investerar i andra tillgångar än överlåtbara värdepapper och penningmark- nadsinstrument eller fonden är en indexfond, om fonden tenderar att ha hög volatilitet på grund av port- följens sammansättning och förvaltningsmetoderna. Fondbolaget skall, på begäran av en investerare, lämna komplet- terande information om riskhanteringen för fonden, inkluder- ande de kvantitativa gränser som gäller, de metoder som har valts samt den senaste utvecklingen av riskerna med och avkast- ningen från de viktigaste kategorierna av instrument. Skälen för förslaget: Som ett ytterligare skydd för investerarna i en fond och med hänsyn till de utökade möjligheterna för en fond att investera i olika finansiella tillgångar, införs en ny bestämmelse i ucitsdirektivet som föreskriver viss information om fondens investeringar, riskprofil och då särskilt om fonden investerar i derivatinstrument.68 Det är fråga om information som skall tas in i fondens informationsbroschyr. Vidare skall fondbolag i såväl informationsbroschyren som i allt övrigt reklammaterial, på fram- trädande plats, ange fondens investeringsinriktning, om fonden huvudsakligen investerar i andra tillgångar än överlåtbara värde- 68 Artikel 24a i ucitsdirektivet. papper och penningmarknadsinstrument. Det är t.ex. fråga om derivatfonder, fondandelsfonder och kontantfonder. Vidare skall sådan uppgift lämnas för indexfonder. Dessa bestämmelser föreslås införas i den föreslagna lagen. På samma sätt skall fondbolaget i informationsbroschyren och i allt övrigt reklammaterial, på framträdande plats, ange om fondens nettovärde tenderar att ha hög volatilitet på grund av portföljens sammansättning och förvaltningsmetoderna. Hur detta skall ske bör närmare övervägas inom ramen för tillsyn och verksamhet. Vidare skall fondbolaget, på begäran av en investerare, tillhanda- hålla kompletterande information om de kvantitativa gränser som gäller för fondens riskhantering, de metoder som har valts för riskhanteringen och den senaste utvecklingen av riskerna med och avkastningen från de viktigaste kategorierna av instrument. 8.12.1Regler för aktier utan rösträtt m.fl. finansiella instrument Utredningens förslag: En värdepappersfonds möjligheter att förvärva en allt för stor del av de finansiella instrument som utgivits av en enskild emittent begränsas i enlighet med ucits- direktivets bestämmelser. För aktier utan rösträtt, vissa obliga- tioner och andra skuldförbindelser samt vissa penningmark- nadsinstrument gäller en 10 procentspärr och för fondandelar en 25 procentgräns. Dessa begränsningar gäller emellertid inte vid tiden för för- värvet av obligationer och andra skuldförbindelser, penning- marknadsinstrument och fondandelar om det då inte går att beräkna bruttomängden av skuldförbindelserna eller av penning- marknadsinstrumenten eller nettomängden av de värdepapper som är föremål för emission. Skälen för förslaget: I artikel 25 i ucitsdirektivet finns bestämmelser som tar sikte på att begränsa att en fond inte kommer att äga en allt för stor del av de värdepapper m.m. som utfärdats av en emittent. För aktier finns t.ex. en röstbegränsningsregel åsyftad att förhindra att en fond får ett väsentligt inflytande över ledningen hos en emittent. Den bestämmelsen behandlas i nästa avsnitt. För andra finansiella instrument finns uttryckliga procentsatser vilka be- handlas här. För investeringar i andelar i andra fonder gällde tidigare att en värdepappersfond inte fick förvärva av andelarna i en annan fond. Den gränsen höjs nu till 25 procent.69 För investeringar i penningmarknadsinstrument gäller nu att en värde- pappersfond inte får förvärva av de penning- marknadsinstrument som emitterats av ett och samma organ.70 Undantag görs, som för obligationer och andra skuldförbindelser, för instrument som är utfärdade eller garanterade av en stat, en kommun eller en statlig eller myndighet i ett land inom EES eller av något allmänt internationellt organ i vilket ett eller flera länder inom EES är medlemmar. Dessa regler föreslås införas. för förvärvet kan det vara omöjligt för fond- bolaget att beräkna om en investering håller sig inom de angivna begränsningarna. I ucitsdirektivet finns en bestämmelse som ger undantag från begränsningarna i sådana fall.71 Den bestämmelsen synes inte ha införts i svensk rätt, men kan ha praktisk betydelse, varför den nu föreslås bli införd. 8.12.2Regler för aktier med rösträtt Utredningens förslag: får inte för en värde- pappersfonds räkning förvärva aktier med sådan rösträtt som gör det möjligt för fondbolaget att utöva ett väsentligt inflyt- ande över ledningen hos ett aktiebolag. Om ett fondbolag för- valtar fler värdepappersfonder och specialfonder gäller bestäm- melsen det sammanlagda aktieinnehavet i fonderna. Fondbolaget skall i sina fondbestämmelser redovisa hur bolaget avser att agera i ägarfrågor. Skälen för förslaget: I likhet med vad som gäller för andra finansiella instrument finns en bestämmelse i ucitsdirektivet som förhindrar 69Artikel 25.2 i ucitsdirektivet. 70När artikeltexten hänvisar till samma organ synes här inte menas detsamma som i artikel 22. Någon hänvisning till koncernförhållanden görs nämligen inte i den artikeln. Jfr avsnitt 8.3.4. 71Artikel 25.2 och artikel 25.3 (a) – (c) i ucitsdirektivet. att en värdepappersfond förvärvar allt för stor del av en emittents samlade aktier med rösträtt. I direktivtexten beskrivs förbudet på så sätt att en fond inte får förvärva aktier med sådan rösträtt som skulle göra det möjligt för bolaget att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen hos en emittent.72 I den svenska fondlagstiftningen har en motsvarande bestäm- melse funnits sedan 1974 års aktiefondslag. Den svenska bestäm- melsen skiljer sig dock från ucitsdirektivets genom att inte hänvisa till ett väsentligt inflytande, utan i stället ange en procentuell gräns om maximalt av röstvärdet för samtliga av en emittents utfärdade aktier (i fortsättningen femprocentsregeln). Den svenska regeln har varit föremål för omfattande diskussion i tidigare förarbeten och har vid upprepade tillfällen kritiserats bl.a. för att gå längre än vad ucitsdirektivet gör. har t.ex. i en skrivelse ingiven till utredningen , uttryckt sitt önskemål att femprocentsregeln skall ändras mot bakgrund av de förändringar som genomförts för försäkrings- bolagen. När paragrafen infördes i svensk rätt genom aktie- fondslag sa man, att en begränsningsregel om borde införas för att hindra en från samhällssynpunkt mindre önskvärd maktkoncentration inom näringslivet.73 Vidare anfördes att en sådan regel också kunde bidra till riskfördelningen inom fonden.74 Vid införandet av lag om värdepappersfonder behölls gränsen i syfte att begränsa en fonds möjligheter att skaffa sig kontroll över ett enskilt företag. Flera remissinstanser kritiserade dock femprocentsregeln eftersom den ansågs vara väsentligt strängare än vad ucitsdirektivet ger uttryck för.75 I gäller för Securities funds att en fond inte får inneha av de aktier som har full rösträtt i ett bolag och inte heller av de aktier med begränsad rösträtt.76 Även i tillämpas en 10 procentregel.77 I finns en bestämmelse som ger en investeringsforening rätt att äga av aktierna i ett aktiebolag, dock att investeringsforeningen inte får äga aktier i ett enkelt aktieselskab i 72Artikel 25.1 i ucitsdirektivet. 1974:128, s. 123. 1974:128, s. 124. 1989/90:153, s. 67. 76Se bestämmelsen i 5.14 i (Regulated Schemes) Regulations 1991. 77Section 8a (3) Act (engelsk översättning av Gesetz über Kapital- anlagegesellschaften, KAGG). sådan omfattning att investeringsforeningen får möjlighet att utöva ett betydande inflytande över aktiebolaget.78 I stadgas att en placeringsfond får investera i aktier i ett och samma aktiebolag högst till ett belopp som motsvarar en tiondel av bolagets aktie- kapital och en tjugondel av det röstetal som samtliga aktier med- för.79 I ändrade man sin röstbegränsningsregel från till med hänvisning till att den högre gränsen i tillräcklig grad tillvaratar de begränsningar som fordras enligt EES- avtalet.80 Regeln i ucitsdirektivet är och grundar sig, i likhet med femprocentsregeln aktiefondslag, bl.a. på tidigare rikt- linjer från . I direktivet valde man emellertid att inte ange någon procentsats utan hänvisade som nämnts till ett väsentligt inflytande. Den praxis som utvecklats i de olika medlemsstaterna syntes inte kunna sammanfattas på ett bättre sätt, även om artikel- texten gav uttryck för förhoppningen om en framtida samordning (artikel 25.1 andra stycket i ucitsdirektivet). Bestämmelsen synes emellertid ha tillkommit främst som ett komplement till de övriga riskspridningsreglerna och mindre för att förhindra en oönskad maktkoncentration.