sou · GQB373 · 2003-01-01 00:00:00 — National- räkenskaperna drar av ränteutgifter vid beräkningen av disponibel inkomst, men inkluderar å andra sidan en tillräknad post, avkast- ning av eget hem. Den senare motsvaras av en lika stor tillräknad post i den privata konsumtionen och påverkar således inte hushålls- sparandet. Nationalräkenskaperna tar av princip inte upp värde- förändringar som en del av disponibel inkomst. Därmed får man inte med den del av avkastningen av kapital som består av t.ex. värdestegring på aktier och fastigheter. Avkastningen av kapital vid oförändrad real förmögenhet bör i princip mätas på följande sätt. För räntebärande tillgångar och skulder bör ränteinkomster tas upp som en pluspost och ränteut- gifter som en minuspost. I denna del överensstämmer definitionen med vad som gäller nationalräkenskaperna och den kommande EU- SILC. Därutöver bör emellertid ingå värdeförändringar av den räntebärande tillgången till följd av inflationen som en minuspost och av den räntebärande skulden som en pluspost. För finansiella tillgångar som ger avkastning enbart i form av värdestegring, exempelvis s.k. nollkupongare, bör den nominella värdestegringen tas upp som en pluspost och värdeförändringen på grund av inflationen som en minuspost. Vid ett börsfall kan den nominella värdestegringen vara negativ och vid en minskning av prisnivån kan värdeförändringen på grund av inflationen vara positiv. Däremot bör inte som i den nuva- rande inkomststatistiken enbart realiserade värde- stegringar tas upp som inkomst. Värdeförändringen bör tas upp under det år som den avser och någon omfördelning bör inte göras. Kapitalavkast- ningen varierar visserligen kraftigt mellan olika år och detta får till följd att både den disponibla inkomsten och fördelningen av inkomsterna varierar kraftigt. Att utjämna dessa variationer genom att omfördela dem mellan åren inför emellertid en godtycklig justering av både inkomstnivå och inkomstfördelning. En sådan justering skulle bli beroende av hur värdeförändringen omfördelas och kommer också att ändras om man ändrar principerna för omfördelningen. I stället för att utjämna kapitalavkastningen över åren är det viktigt att även publicera disponibel inkomst exklusive kapitalavkastning, vilken normalt uppvisar ett mer stabilt utveck- lingsförlopp. För reala tillgångar i form av t.ex. småhus och bostadsrätter bör den nominella värdestegringen tas upp som en pluspost och värde- förändringen på grund av inflationen som en minuspost. Däremot bör inte som i den nuvarande inkomststatistiken enbart realiserade värdestegringar tas upp som inkomst. Inte heller bör som i nationalräkenskaperna en beräkning av avkastningen av småhus tas upp som inkomst. För tillgångar och skulder som inte faller in i någon av dessa kategorier utan t.ex. har en avkastning i form av både löpande in- komster och värdeförändring, t.ex. aktier med utdelning, får en kombination av dessa principer tillämpas. För tillgångar som köps eller säljs måste hänsyn tas till den avkastning tillgången har gett , men däre- mot inte till de likvida medel som har blivit resultatet av denna transaktion. Om t.ex. aktier säljs så ökar hushållets likvida tillgångar som aktietillgångarna minskar. Den disponibla inkomsten bör inte påverkas av en sådan transaktion. Liknande exempel avser studielån och frivilliga pensionsförsäk- ringar. När en person tar ett studielån och därmed ökar sin studie- skuld bör inte någon av dessa delar påverka disponibel inkomst. När en person får ut sin privata pensionsförsäkring i form av en pension bör inte vare sig pensionen eller minskningen av det åter- stående pensionskapitalet påverka disponibel inkomst. Vidare bör varken återbetalning av studielån eller inbetalning till en privat pensionsförsäkring påverka disponibel inkomst. Individuellt spa- rande och motsvarande pension inom ramen för det allmänna pensionssystemet bör dock behandlas på samma sätt som övrigt sparande och övrig pension från det allmänna pensionssystemet. Skälet till detta är att sparandet är reglerat inom ramen för det allmänna pensionssystemet. På nästa sida illustreras i tre exempel hur de föreslagna prin- ciperna påverkar beräkningen av disponibel inkomst. I de två första visas hur avkastningen på reala tillgångar och ränteavgifter bör be- handlas. I det tredje exemplet visas hur ett lån som tas upp påverkar den disponibla inkomsten. Villaägare med och utan lån Jämför två identiska hushåll med egnahem, A och B. Hushåll A har inga lån, medan hushåll B har ett lån. V är värdet på egnahemmet vid slutet av år t, L är lånebeloppet, p är förändringen i den allmänna prisnivån, f är förändringen i fastighetspriserna och r är låneräntan. Lånet antas för enkelhets skull vara amorteringsfritt. Tillgång vid slutet av år t Nominellt värde av tillgångarna vid slutet av t+1 V(1+f) V(1+f)-L -p(V-L) Förändring av disponibel inkomst V(f-p) V(f-p)-L(r-p) I hushåll A förändras den disponibla inkomsten med den reala värdeförändringen på fastigheten. I hushåll B har fastigheten samma reala värdeförändring, men denna minskas med den reala ränteutgiften. Antag att en person C tar ett lån av något slag t+1. Tillgång vid slutet av år t Nominellt värde av tillgångarna vid slutet av t+1 V(1+f)-L Ökning av kassan under t+1 efter räntebetalning L(1-r) Förändring av disponibel inkomst V(f-p)-rL Den disponibla inkomsten påverkas inte när personen tar upp ett lån på annat sätt än genom att den minskas med ränteutgiften, vilken för enkelhets skull antas avse ett helår. Liksom i det före- gående exemplet förändras disponibel inkomst med den reala värdeförändringen på fastigheten. Däremot kommer inte värde- minskningen av lånet med eftersom lånet inte fanns vid ingången av perioden, vilket också innebär en viss förenkling av verkligheten. Hushållets skatter bör som helhet tas upp som en negativ post vid beräkningen av disponibel inkomst. Visserligen kan skatterna påverkas av hur hushållet fördelar sin förmögenhet på olika typer av tillgångar. Exempelvis kan man göra skatteavdrag vid sparande i privata pensionsförsäkringar. Skatterna kan emellertid också på- verkas av andra förändringar såsom omfördelningar av förmögen- heten mellan olika typer av tillgångar. Vissa typer av tillgångar är mer förmånligt behandlade skattemässigt än andra. Skattereglerna ändras dessutom ofta. För att undvika mer eller mindre godtyckliga justeringar av disponibel inkomst bör skatterna inte justeras med hänsyn till beräknade effekter av skilda slag. Utredningen föreslår att SCB vidareutvecklar metoder och statistik för att mäta avkastning av kapital på ett sätt som överens- stämmer med den föreslagna principen. Det har inte varit möjligt att inom utredningens ram klara ut alla de frågor som aktualiseras vid en implementering av den föreslagna principen. Det pågår emellertid ett arbete vid SCB på uppdrag av med att genomföra fördjupade förmögenhetsundersökningar och med att analysera omfattning och sammansättning av reavinster och reaförluster. Dessa arbeten bör fortsätta och utvidgas till att behandla avkastningen av kapital mer generellt. Utredningen föreslår vidare att den officiella inkomststatistiken kompletteras med en årlig förmögenhetsstatistik. För att kunna mäta avkastningen på finansiellt och realt kapital på ett principiellt riktigt sätt krävs en väl utvecklad förmögenhetsstatistik. Den ökande betydelsen av särskilt finansiella tillgångar i form av aktier, fonder etc. och av avkastningen av sådana tillgångar medför att en årlig förmögenhetsstatistik framstår som allt viktigare. Det bör noteras att även om man i den officiella inkomststati- stiken använder ett begrepp disponibel inkomst som standard, så kan det finnas behov av att använda andra definitioner i speciella sammanhang. Det kan gälla vid exempelvis analyser av studerandes ekonomiska förhållanden där man kan behöva komplettera dispo- nibel inkomst med studielån eller vid analyser av pensionärers ekonomiska förhållanden där man kan behöva ta hänsyn även till privata pensionsförsäkringar. I sådana fall bör det tydligt anges att standardbegreppet disponibel inkomst har kompletterats med dessa poster. Det kan också finnas behov av att göra specialbearbetningar av hur sparande och fördelning av förmögenhet på olika typer av tillgångar påverkar skatterna. I några avseenden bör definitionen av disponibel inkomst i den officiella inkomststatistiken närma sig definitionen i nationalräken- skaperna för att följa rekommendationer och göra jämförelser mellan delarna av den officiella statistiken lättare. Det gäller bland annat införandet av posten blandad inkomst (mixed income) för företagarinkomster och vissa andra inkomster (lön för personer som arbetar utomlands). Det gäller också, som tidigare nämnts, att studielån och utbetalda privata pensioner inte längre bör ingå i disponibel inkomst i den officiella inkomststatistiken. Vidare bör avdrag för periodiskt understöd göras i den officiella inkomststatistiken. Skälen till detta är att utbetalningen av perio- diskt understöd ingår i disponibel inkomst. Om bara utbetal- ningen men inte avdraget ingår så blir den för samtliga hushåll sammanlagda disponibla inkomsten för hög. Det handlar emellertid numera om relativt små belopp, men det är principiellt viktigt att även transfereringar mellan individer/hushåll kommer med på ett rättvisande sätt i den individ- och hushållsbaserade inkomst- statistiken. För nationalräkenskaperna är detta inte något problem eftersom transfereringar av detta slag tar ut varandra inom hus- hållssektorn. Även arv och gåvor bör liksom lotterivinster m.m. ingå i den disponibla inkomsten. Mottagna arv och gåvor ökar den disponibla inkomsten med det mottagna beloppet (efter skatt). I samman- hanget kan nämnas att de flesta arv är och de flesta gåvor inte överstiger . En övergång till inkomstbegrepp kommer att innebära stora förändringar jämfört med det inkomstbegrepp som används . Förslaget att inte längre låta realiserade reavinster påverka disponibel inkomst innebär exempelvis att den totala disponibla inkomsten 1999 skulle sjunka med 89 miljarder, se tabell 6.1. Att låta ränteutgifterna påverka disponibel inkomst skulle minska den- samma med . Effekter på dagens inkomstbegrepp redovisas i tabell 6.1 huvudsakligen för de inkomstdelar som ingår och som föreslås tas bort. Dessa förändringar skulle motverkas bl.a. av att värdestegringen på reala och finansiella tillgångar efter avdrag för effekten av inflationen läggs till den disponibla inkomsten. Överväganden och förslag SOU 2002:73 Tabell 6.1 Effekter av vissa förändringar i definitionen av disponibel inkomst Reavinster, reala och finansiella1 -89,0 -52,1 -11,0 -10,7 Avdrag för periodiskt understöd2 -0,1 -157,8 1)Ingår i dagens inkomstbegrepp 2)Föreslås ingå i inkomstbegreppet När det gäller inkomststatistik avsedd främst för internationella jämförelser kommer definitionen av disponibel inkomst i EU-SILC att vara styrande. I detta inkomstbegrepp ingår utöver löner, driftsöverskott, transfereringar och skatter dels ränteinkomster minus ränteutgifter, dels avkastning av småhus. Däremot ingår inte kapitalvinster, t.ex. realiserade eller orealiserade värdestegringar på aktier eller motsvarande kapitalförluster. Ingen justering görs heller för att beräkna förändringen av värdet av de finansiella och reala tillgångarna till följd av inflationen. Arv och gåvor m.m. ingår inte i inkomstbegreppet enligt EU-SILC. Disponibel inkomst enligt EU-SILC-definitionen kommer att ligga nära nationalräkenskapernas (NR) begrepp disponibel in- komst. Den största skillnaden är att NR inkluderar svarta in- komster. Däremot kommer den att skilja sig väsentligt från dis- ponibel inkomst i den nuvarande statistiken. För det första tar den med ränteutgifter som en avdragspost. För det andra inkluderar den avkastningen av småhus. För det tredje tar den inte med realiserade kapitalvinster. Sambandet mellan de olika definitionerna av disponibel inkomst illustreras i tabell 6.2. Ett kryss markerar att den aktuella posten ingår i definitionen av disponibel inkomst. Den sista kolumnen avser det nya inkomstbegrepp, som utredningen föreslår bör tillämpas som standard i inkomststatistik avsedd främst för svensk användning. SOU 2002:73 Överväganden och förslag Tabell 6.2 Jämförelse av olika definitioner av disponibel inkomst Löner, driftsöverskott, Tillfälliga inkomster (windfall 1) I det föreslagna nya inkomstbegreppet innefattar denna post utöver ränteinkomster och ränte- utgifter, vilka markeras högre upp i tabellen, löpande nettoinkomster av andra finansiella tillgångar och skulder, nominell värdeförändring på reala och finansiella tillgångar samt justering av värdet på reala och finansiella tillgångar och skulder till följd av inflationen. Tillgången till uppgifter att basera statistiken på kan naturligtvis medföra begränsningar i hur väl den kan komma att motsvara de principiellt föredragna definitionerna. Allmänt sett är tillgången till administrativa data från skatteförvaltningen och andra myndigheter mycket god i och andra nordiska länder. Det är en stor fördel för dessa länder och bidrar till en jämförelsevis god kvalitet på inkomststatistiken och till att hålla kostnaderna för uppgifts- lämnandet nere. är det förknippat med problem av olika slag att basera statistiken på administrativa data. De administrativa uppgifterna är beroende av de regelverk som styr respektive område. De uppgifter som de administrativa rutinerna ger upphov till motsvarar inte alltid de uppgifter som behövs för att göra relevant statistik av god kvalitet. Regelverken kan dessutom ändras ofta, vilket medför brott i statistiken och svårigheter att följa utvecklingen över tiden. Inkomststatistiken begränsas i stor utsträckning av denna typ av problem. Särskilt gäller det redovisningen av kapitalvinsterna. Det fortsatta utredningsarbetet vid SCB får visa hur långt man kan komma i att åstadkomma en redovisning av kapitalinkomsterna grundad på de principer, som redovisas ovan. Betydande avsteg och förenklingar kan behöva göras. Det är då viktigt att det tydligt beskrivs vad som ingår respektive inte ingår i den använda definitionen av disponibel inkomst i förhållande till det på eftersträvade begreppet. Utredningen menar att det vore en stor fördel att införa för- ändringarna i inkomstbegreppet för att undvika problem med jämförbarheten över tiden. När ett nytt inkomst- begrepp införs i den officiella inkomststatistiken är det dessutom viktigt att det görs tillbakaräkningar som möjligt. De nya definitionerna bör i möjligaste mån tillämpas bakåt i tiden för att få jämförbarhet med äldre statistik. Långa tidsserier är ett av de krav som kom fram tydligast i utredningens kartläggning av an- vändarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) bygger på intervjuer. Därför kan man använda det s.k. kosthushållet som hushållsbegrepp, dvs. personer som bor i samma bostad och har gemensam ekonomi och kosthushållning. Urvalet till HEK dras bland de individer som ingår i , vilket gör att detaljrikedomen i registerdata kan kombineras med uppgifterna för det mer verklighetstrogna hushållsbegreppet i HEK. har HEK genomförts med separata urval . Fr.o.m. datainsam- lingen planeras en panelansats, dvs. att samma hushåll ska ingå i undersökningen . En panelansats i HEK skulle ytterligare förbättra möjligheten att följa inkomstutvecklingen för olika typer av individer och tas därför upp bland utredningens förslag till förbättringar av inkomststatistiken. Behovet av underlag för longitudinella studier av inkomster tillgodoses i stor utsträckning genom databasen . I finns uppgifter om ca 1 000 variabler för ca 300 000 personer. Data- materialet kompletteras dessutom med urvalspersonernas familjer och totalt blir det 725 000 personer. Data för urvalspersonerna finns . Från början var uppdragsfinansierad, men är den anslagsfinansierad. Hushållsbegreppet är upp- byggt utifrån registerdata (den s.k. RTB-familjen, se avsnitt 3.1), vilket innebär att en sambofamilj utan gemensamma barn inte kan redovisas som ett hushåll utan redovisas som två ensamstående. Införandet av ett lägenhetsregister (se avsnitt 3.3) skulle avsevärt förbättra möjligheterna att genomföra longitudinella studier över individer och deras hushåll. Slutligen föreslår utredningen att den officiella inkomststati- stiken kompletteras med en snabbare preliminär statistik, som publiceras senast i augusti året efter inkomståret. Skälet till detta är att statistiken över hushållens inkomster av flera användare anses ha för lång eftersläpning när den publiceras och att det torde vara möjligt att snabba upp statistiken väsentligt genom att utnyttja preliminära taxeringsuppgifter. Inkomststatistiken baseras huvudsakligen på taxeringsuppgifter från . Snabbheten i statistiken är därför beroende av när taxeringsuppgifterna blir tillgängliga. ut- nyttjas de slutliga taxeringsuppgifterna för att framställa inkomst- statistiken. Dessa slutliga uppgifter är tillgängliga efter inkomstårets slut och statistiken kan då redovisas efter inkomstårets slut. Detta har således ansetts vara en alltför lång eftersläpning. Det finns emellertid preliminära uppgifter, som är tillgängliga efter inkomstårets slut. Dessa kan utnyttjas för att göra en preliminär inkomststatistik än den slutliga, efter inkomstårets slut. Försök med framställningen av en sådan preliminär inkomststatistik pågår vid SCB på uppdrag av . Förutsatt att dessa försök faller väl ut bör sådan preliminär inkomststatistik tas fram som en del av den officiella statistiken. Det kan i sammanhanget nämnas att tekniken med att redovisa både preliminär och slutlig statistik är vanligt förekommande i till skillnad från i . Den ekonomiska statistiken i är överlag betydligt snabbare än motsvarande EU-statistik och statistiken i enskilda EU-länder. Den i ofta förekommande redovisningen av preliminär statistik som komplement till den slut- liga är en av orsakerna till att statistiken där är så mycket snabbare. -Kosthushåll bör användas som standardbegrepp i den årliga undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) och i den kom- mande EU-harmoniserade urvalsundersökningen EU-SILC. -Bostadshushåll bör användas som standardbegrepp i den totalräknade inkomststatistiken om och när förslagen i rapporten hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB har genomförts. -Jämförande studier av inkomststatistik baserad på kosthus- håll respektive bostadshushåll bör genomföras. -Hushållens ideella organisationer bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som statistik- ansvarig myndighet och löpande undersökningar bör genom- föras . -En översyn och sambearbetning bör göras av de två Med- delanden i samordningsfrågor (MIS) som behandlar hushåll och familj. Skäl för utredningens förslag I dagens inkomststatistik används tre olika hushållsbegrepp. Dessa tre är kosthushåll, familjeenhet och RTB-familj. I urvalsundersök- ningen Hushållens ekonomi (HEK) är kosthushållet huvudbegrepp. Det äldre begreppet, familjeenhet, används för att möjliggöra längre tidsserier än vad som är möjligt med kost- hushållsbegreppet. I den totalräknade inkomststatistiken används uteslutande RTB-familjen som hushållsbegrepp. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam ekonomi och kosthushållning. I ett kosthushåll ingår t.ex. hemmavarande barn som är . Familjeenhet är ett snävare begrepp än kosthushåll. Den viktigaste skillnaden är att ungdomar, som har fyllt men fortfarande bor kvar hos föräldrarna, räknas som en egen familjeenhet. En RTB-familj baseras på folkbokföringen och utgörs av maximalt två genera- tioner där personerna har relationer med varandra och är folk- bokförda på samma fastighet. Det största problemet med detta begrepp är att en sambofamilj utan gemensamma barn inte kan redovisas som ett hushåll utan redovisas som två ensamstående. Utredningen föreslår att kosthushåll även fortsättningsvis an- vänds som huvudbegrepp inom HEK och att detta hushållsbegrepp även används i den kommande EU-SILC. Skälen till detta är att kosthushållet kommer närmast det hushållsbegrepp som man bör sträva efter, när det gäller att ta fram en relevant statistik över inkomster och inkomstfördelning. Det är också det begrepp som internationellt rekommenderas i den kommande EU-harmonise- rade urvalsundersökningen Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). (), () och Statis- tiska centralbyrån (SCB) redovisade i en gemensam rapport hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB ett förslag till hur hushålls- och bostadsstatistiken skulle kunna förbättras utan att man skulle behöva genomföra traditionella Folk- och Bostadsräkningar. innebär bl.a. att ett lägenhetsregister inrättas och att folkbok- föringen utvidgas till att även innehålla uppgift om lägenhet. Rapporten föreslår att de nödvändiga förberedelserna för stati- stiken genomförs fram till och med och att statistik avseende börjar redovisas . Ett lägenhetsregister skulle innebära en möjlighet till stora för- bättringar för den totalräknade inkomststatistiken. I stället för RTB-familjen skulle man kunna skapa bostadshushåll. Med bostads- hushåll avses den person eller grupp av personer som är folkbok- förda i samma kommun och som bor i samma bostadslägenhet. Ett bostadshushåll kan således omfatta flera familjeenheter, RTB- familjer eller kosthushåll. Utredningen föreslår att bostadshushållet bör användas som standardbegrepp i den totalräknade inkomststatistiken om och när förslagen i den nämnda rapporten genomförs. Skälen till detta är att bostadshushållet kommer så nära det ideala hushållsbegreppet som man kan komma med de uppgifter som då kommer att finnas till- gängliga. Det torde däremot inte bli möjligt att baserat på administrativa data gruppera ihop individer till det ännu mer rele- vanta kosthushållet. Utredningen föreslår vidare att jämförande studier bör göras av inkomststatistik baserad på kosthushåll respektive bostadshushåll. I och med att det inte går att basera även den totalräknade inkomststatistiken på kosthushåll är det väsentligt att få kunskap om hur användningen av de två begreppen kosthushåll och bostads- hushåll inverkar på statistiken. Sådana studier kan göras baserade på urval redan innan förslagen rörande lägenhetsregister och folkbok- föring på lägenhet genomförs. Nationalräkenskapernas hushållssektor innehåller, som har nämnts i avsnitt 6.2, både de egentliga hushållen och hushållens ideella organisationer (HIO). I och med att ingår i HIO har HIO:s andel av den totala hushållssektorn blivit betydligt större. Det innebär att det är svårt att dra slutsatser om de egentliga hushållens inkomster från natio- nalräkenskapsdata. Enligt Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95) skall HIO redovisas som en egen sektor. Nationalräken- skaperna saknar dock vissa avgörande data över hushållens ideella organisationer för att kunna göra denna redovisning. Utredningen föreslår att hushållens ideella organisationer bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. Enligt det europeiska nationalräken- skapssystemet ENS 95, vilket även måste följa, skall hus- hållens ideella organisationer redovisas som en egen sektor i nationalräkenskapssystemet. Detta kräver att det finns ett underlag med acceptabel kvalitet. Svarsfrekvensen i de undersökningar som genomförts på frivillig väg har varit mycket låg. Det är väsentligt för att nationalräkenskaperna skall kunna hålla en tillräckligt god kvalitet att man kan få in de uppgifter som behövs. Undersök- ningarna bör därför förenas med en skyldighet att lämna upp- gifterna. De genomförda undersökningarna visar att behovet inte kan tillgodoses genom ett frivilligt uppgiftslämnande.