sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I huvuddrag innebär det att tjänstemännen ska vara goda rådgivare. Systemet innehåller även rekommen- dationer såsom att banken ska tillhandahålla hjälp med Internet för att på så sätt möjliggöra en snabbare övergång från traditionella bankkontorstjänster till banktjänster över Internet. definition av jämställdhetsbegreppet är att män och kvin- nor ska ges samma förutsättningar både inom och utanför arbets- livet. har varit intresserad av jämställdhetsfrågor allt sedan hon var . Men det var först () som hon började arbeta med jämställdhet i yrkeslivet. har en upprättad jämställdhetsplan. Planen, som utvärderas , föreskriver bland annat att det ska råda jämn könsfördelning (40–) inom varje arbetsgrupp och inom varje funktion. Vid översynen av företaget har det bland annat En studie av näringsidkares syn blivit synligt att vissa tjänster i det närmaste är könsmärkta. Exem- pelvis är kundansvariga framför allt män: Jag känner igen det från juridiken och affärsjuridiken på banken Det har hänt att jag har varit ensam kvinna vid olika utbildningsdagar. Då kan det hända att någon man talar om den där tantjuridiken, som är familjerätten och det kan ju kvinnorna hålla på med. Det är något som jag kan se i banken också När jag talar med kontorschefer om jämställdhet: Hur de ska försöka komma ifrån att man ser det som att kvinnor är de som värnar om andra och som också har lättare att syssla med privatekonomi och frågor som rör privatpersoner. Medan män är tuffa och arbetar med balansräkningar och gör finansieringsanalyser. har jag bara bemötts bättre och bättre, vilket jag till stor del tror beror på att vi har fått en chef som är väldigt intres- serad av jämställdhetsfrågor. Han är verkligen intresserad eftersom han menar jämställdhet är en lönsamhetsfråga. Det är precis så man ska se det; att man inte kan slösa med den begåvningsresursen som finns hos alla kvinnor. Kvinnornas andel uppgår till av alla anställda i banken. På chefsnivå är det precis tvärtom, på de högre mellannivåerna är kanske kvinnor. menar att jämställdhetsklimatet har blivit bättre inom affärs- världen . Delvis förklarar hon det med att tidskrif- ten Veckans affärer lyfter fram de företag som har kvinnliga chefer. Jämställdhet har blivit på modet och för att framstå som ett modernt företag är det många som hoppar på tåget. Men hon tror även att fler och fler har börjat inse värdet av att beslut fattas i två- könade grupper. När företagsledarna kommer till insikt om detta och också ställer krav på jämn könsfördelning, kommer jämställd- hetsarbetet också att kunna genomsyra hela organisationens verk- samhet. menar att storstadsregionerna är mer jämställda än övriga landet. I är banktjänstemännen mer jämställda än i . Personalen i är emellertid mer jämställd än personalen i . har arbetat med företrädare för finans- få cheferna att inse att män och kvinnor inte ska ha givna roller inom banken. Det är till exempelvis vanligt att kvinnor uppmuntras att arbeta med privattjänster och att män upp- muntras att arbeta med företag. En studie av näringsidkares syn kontorschef som sade Ja, precis så är det. Jag har ju och i kundtjänsten och jag har ju tänkt att han ska utvecklas till kund- ansvarig och hon till privatrådgivare. Då sade jag [] tänk om. är av den uppfattningen att det finns en benägenhet att låta männen avancera i större utsträckning än kvinnorna. Det händer inte allt för sällan att män erbjuds möjligheten att bli kontors- chefer, även om de inte har tillräckliga kunskaper på alla nivåer och områden. Kvinnor avfärdas i stället med argumentet att de inte har tillräckliga erfarenheter från företagssidan. menar också att det finns ett väldigt stort intresse för jämställdhet bland de lite yngre kvinnorna vid banken. tycker hon sig ha sett en viss omsvängning bland de äldre manliga rörelsecheferna. Även om det emellanåt förekommer att de yngre männen använder sig av en rätt så grabbig attityd, så menar hon att det har skett stora attitydförändringar bland männen . De allra flesta fäder vill utnyttja sin rätt till för- äldraledighet. gör inte något särskilt för att uppmuntra männen att utnyttja sin rätt till föräldraledighet, men de som kommer upp till det så kallade maxtaket för föräldrapenningen kompenseras med det överskjutande beloppet. kan de anställda vid erhålla så kallade hushållstjänster: städning, hemtjänster och hjälp med att hämta barn från skola och daghem. Hushållstjänsterna får utnyttjas under maximalt mot en ersättning om . framhåller att jämställdhet inte är något som endast kan bedrivas i arbetslivet, utan att jämställdhet måste bedrivas parallellt i privat- och yrkeslivet. Hon ger ett exempel på hur bristande jäm- ställdhet i hemmet påverkar yrkeslivet: Ett tag drev jag något som hette Nätverk för småbarnsmödrar och bjöd in alla småbarnsmödrar som hade varit föräldralediga under sin anställning i banken. Det kunde vara bortåt 200 personer. Det kom kanske in 40 anmälningar. Men det var väldigt många som fick förhinder så ofta vara vi inte mer än 10, 15 ibland 20 stycken. Anledningen till att så många föll ifrån var just bristande jämställdhet i hemmen. Kvinnorna kunde inte komma ifrån. Det kunde till exempel vara så att lille hade fått hosta. var kvinnorna förhindrade att delta vid sammankomsterna eftersom mannen skulle på tjänsteresa, eller skulle spela fotboll, eller göra något helt annat. En studie av näringsidkares syn Vid ett sådant möte talade vi om att vara hemma med sjuka barn. Då sade jag att det handlar om att man bestämmer att mitt jobb är lika viktigt som ditt. Jag berättade att när mina ungar var små så brukade jag och min man dela . Det kunde vara så att den ena hade möte så fick den sticka till jobbet tidigt och komma hem tidigt, så att den andra kunde sticka till jobbet och arbeta sent. Det var ganska sällan som någon av oss var borta . Då var det en tjej som sade att hon alltid var hemma när barnen är sjuka, eftersom hen- nes man tjänade mycket mer än hon. Då sade jag har du den inställ- ningen så kommer han alltid att tjäna mycket mer än du. har emellanåt fått kritik från just kvinnor som tycker att hon ställer för höga krav på dem. Men vidhåller att jäm- ställdhetsarbetet börjar i hemmet och att om det inte är jämställt i hemmet finns det inte mycket banken kan göra för att underlätta jämställdhetsarbetet. 8.12.5Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom bankvärlden tror inte att det är någon i banken som har funderat på att belysa företag ur jämställdhetssynpunkt i kreditkommittén. Men hon framhåller att är väldigt angeläget om att fram- stå som en modern bank. Mot bakgrund av detta är hon förvissad om att banken mycket väl kan komma att bejaka ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. menar att det inte är ute- slutet att det här [jämställdhetsmärkning] blir nästa grej. förespråkar en självkritisk hållning från bankernas sida: Jag har tänkt en hel del på det här att det är lätt att uppfatta det som att killar har en större substans i det de säger. Ställs det emot det att det finns kvinnliga företagare som tycker att det är svårt att komma till banken då måste man reflektera över vad substans egentligen står för. Vi [banken] tycker ju inte att vi är sådana [som beviljar män lån i större utsträckning än kvinnor]. så säger jag att vi inte kan ägna oss åt navelskåderi. Om det är så att det finns de som är där ute som menar att kvinnor missgynnas av banken. Det kanske finns något subtilt som vi inte märker själva. Då tänker jag jaha, ju fler kvinnliga kontorschefer och ju fler kvinnliga kundansvariga vi får, som är vana att tänka kvinnligt – om man nu kan tala om att tänka kvinnligt, desto lättare är det att förstå kvinnors sätt att presentera kvinnors affärs- idéer. En studie av näringsidkares syn Men jag undrar om det går tillräckligt fort och jag undrar om man kan höja kunskapen om kvinnligt företagande, om det nu är så att det skiljer sig. Kvinnors sätt att starta företag är mer försiktigt. Jag tycker själv att det är kanonbra, man lånar absolut inte mer pengar än man behöver och ambitionen är ju den att göra rätt för sig. Egentligen är kvinnor de idealiska bankkunderna. Men det är kanske så att kvinnor har en struktur som ser annorlunda ut än mäns, och att det är därför som kvinnor inte uppfattas ha någon struktur. Om det är så, då måste vi arbeta med våra attityder. menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning inom bankvärlden både måste ställa krav på att banken uppfyller vissa kriterier som båtar för att verksamheten är jämställd och att kundkontakterna sköts jämställt, eftersom jämställdhet är ett be- grepp som rör relationer mellan män och kvinnor. Om det inte är möjligt att se helheten i jämställdhetsarbetet kommer systemet inte att ses som trovärdigt, utan bli mer en läpparnas bekännelse än någonting annat. 9Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Sammanfattning av kapitel 9 I det här kapitlet redogör vi för en kvantitativ studie över konsu- menters intresse för frivillig jämställdhetsmärkning. Sammantaget visar studien att intresset för att köpa och/eller ta del av jämställdhetsmärkta varor och/eller tjänster är mycket stort. Störst intresse visade konsumenterna för att placera pengar i banker som lånar ut pengar till kvinnor och män på lika villkor () och att ha möjlighet att köpa receptfria läkemedel som är utprovade på både kvinnor och män (). Så många som uppgav att de kunde tänka sig att köpa produkter och/eller tjänster som produceras/utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan. 9.1En kvantitativ studie av SCB om konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Utredningen fick bland annat i uppdrag att bedöma konsumen- ternas intresse för en frivillig jämställdhetsinformation/märkning. 1 Vi har valt att göra detta genom en kvantitativ studie i vilken vi ger exempel på ett par produkter och tjänster som vi menar skulle kun- na vara föremål för just jämställdhetsmärkning. uppdrog vi åt SCB att belysa frågan hur konsu- menter ser på frågan och möjligheten att jämställdhetsmärka varor, tjänster och verksamheter. Vid vår studie av hur företrädare för olika näringsverksamheter ser på frågor om jämställdhet och jäm- ställdhetsmärkning tydliggjordes även att det inte bara råder brist på kunskap om innebörden av vad som avses med jämställdhet. Det är även så att inte många känner till hur utprovning av exempelvis 1 Dir. 1999:13, sid. 1. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning läkemedel och krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten går till. är det också så att många saknar kunskaper om vad en jämställdhetsplan ska innehålla. Populationen är den mängd objekt som vi vill kunna dra slutsatser om. I undersökningen är det personer som är folkbokförda i som utgör populationen och ingår i SCB:s register över totalbefolkningen (RTB). Populationen uppgår till 6 148 157 personer. Från RTB drogs ett obundet slumpmässigt urval (OSU) om 2 010 personer. Sex personer i urvalet visade sig vara övertäckning, vilket innebär att de faller utanför undersökningspopulationen. De vanligaste orsakerna till detta är att personen har flyttat utomlands eller har avlidit sedan urvalet drogs. Efter att övertäckningen tagits bort från urvalet kvarstod ett nettourval om 2 004 personer. Tabell 1 Population och urval Undersökningen genomfördes som en postenkät som skickades ut till de utvalda personerna . Undersökningen är en del i en s.k. omnibusundersökning, dvs. en undersökning där flera kunder delar på frågeutrymmet i en och samma enkät. I en- käten har SCB ett antal fasta bakgrundsfrågor – frågor som alltid ställs om dem som besvarar enkäten i dessa underökningar. Frågeblanketten omfattade elva sidor och innehöll totalt 35 frågor, varav åtta är SCB:s fasta bakgrundsfrågor. Antalet frågeställningar om jämställda konsumentval är tio. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Datainsamlingen genomfördes augusti–oktober . Enkäten sändes ut . Det sändes ut en påminnelseblankett . sändes ytterligare en påminnelse om enkäten jämte en ny en- kät. En tredje påminnelse sändes ut (vilket motsvarar efter att den första enkäten sändes ut). Då hade totalt 1 108 svar kommit in, vilket motsvarar . En beskrivning av inflödet vid de olika utsändningstillfällena redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Resultat av datainsamling per utsändningstillfälle Ett av de stora osäkerhetsmomenten i en statistisk undersökning är bortfallet. Ambitionen är emellertid att ha så litet bortfall som möj- ligt. Av olika anledningar kan man dock inte undvika bortfall. De vanligaste orsakerna är att urvalspersonerna inte vill vara med i undersökningen eller att de inte är möjliga att nå. En redovisning av bortfallet visas i tabellen nedan. Andel (%) Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning För att i någon mån belysa hur väl de svarande i undersökningen kan anses representera hela urvalet jämförs i tabell 4–9 de svarande med hela urvalet då det gäller fördelningen på några av bakgrunds- variablerna. Tabell 4 Urval och svarande fördelat på kön Tabell 5 Urval och svarande fördelat på civilstånd Tabell 6 Urval och svarande fördelat på ålder 20 – 29 år 30 – 39 år 40 – 49 år 50 – 59 år 60 – 69 år 70 – 79 år SOU 2002:30 Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Tabell 7 Urval och svarande fördelat på medborgarskap Tabell 8 Urval och svarande fördelat på födelseland Tabell 9 Urval och svarande fördelat på inkomst Ingen (0) Av tabellerna blir det synligt att det är en viss skillnad på fördel- ningen bland urvalet och bland de svarande. Störst skillnad är det i gruppen civilstånd, där gruppen gifta är överrepresenterad bland de svarande. I övrigt är svarandebenägenheten störst hos kvinnor, hos äldre samt de högre inkomstklasserna. Om de som inte svarat skiljer sig åt mot dem som har svarat då det gäller undersökningsvariablerna blir det en skevhet i resultaten. För att reducera bortfallsskevheten finns det vikter som beräknas med hjälp av så kallad kalibrering. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Databeredningen genomfördes vid enkät- funktion i . Samtliga inkomna svar avregistrerades och av- identifierades. Efter avslutad databeredning vid enkätfunktionen genomfördes så kallad kalibrering vid . Mot bakgrund av att det fortfarande råder stor osäkerhet inför vad som aves med jämställdhet valde vi att i enkäten inledningsvis in- troducera begreppen jämlikhet och jämställdhet enligt följande: Jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter att -ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende -vårda hem och barn -delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. Jämlikhet innebär i stället att alla människor har lika värde oavsett klass, kön, ras, etnicitet, religion, social tillhörighet, sexuell lägg- ning. Det betyder att jämlikhetsbegreppet är väsentligt större än jämställdhetsbegreppet, som endast relaterar grupperna män och kvinnor till varandra. Varje fråga inleddes med en kort upplysning om hur olika frågor behandlas och förhåller sig till kvinnor och män. Enkäten syftade således inte till att belysa vilka kunskaper konsumenter har om hur provning av läkemedel och krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten går till, eller vad en jämställdhetsplan ska innehålla. Det vi ville få svar på var i stället hur konsumenter väljer om de har tillräckliga kunskaper om produkter, tjänster och verksamheter.2 Vi redovisar resultaten i det följande genom att inledningsvis upprepa den fråga som ställdes i enkäten. Därefter belyser vi i tabell- form hur många – både kvinnor och män – som besvarade frågan och hur svaren fördelar sig i procent mellan de olika svarsalter- nativen. Därefter illustrerar vi hur svarsalternativen fördelar sig mellan kvinnor och män.3 2Angående enkäten, se bilaga 6. 3På grund av utrymmesskäl kommer vi inte att redovisa samtliga tabeller från SCB. Men i de fall det finns signifikanta skillnader inom någon grupp kommer vi att belysa detta i den kommenterande texten. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Fråga 1: Handlar Du varor som är miljömärkta? Ja, i princip alltid Tabellen visar att så många som av de tillfrågade handlar miljömärkta varor . Siffran är påtagligt hög, vilket kan förklaras med att drygt tre fjärdedelar uppger att de handlar miljö- märkta varor . Men det framgår även att så många som en femtedel av konsumenterna alltid handlar miljömärk- ta varor. Av tabellen går det också att utläsa att konsumenter över lag är väl medvetna om att det finns miljömärkta varor och att de emel- lanåt också gör medvetna val när de gör sina inköp. För Utredningens del är detta en högst intressant upplysning, eftersom en förutsättning för att införa ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning är att konsumenterna är så medvetna om vad det finns för valmöjligheter att de kan överväga om de önskar handla jäm- ställdhetsmärkta varor. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Av diagrammet blir det tydligt att det endast är små skillnader mellan kvinnor och män när det gäller frågan om de handlar miljömärkta varor. Det är fler kvinnor än män som alltid handlar miljömärkta varor. När det i stället gäller dem som handlar miljömärkta varor ibland gäller i stället motsatsen, då är det fler män än kvinnor som gör sådana inköp. Skillnaden mellan de kvinnor och de män som aldrig gör miljömärkta inköp är i princip obefintlig. Det är män och kvinnor som väljer att aldrig köpa sådana varor. För Utredningens del är detta av central betydelse. Ofta brukar det framhållas att det finns stora skillnader i åsikter mellan kvinnor och män. Bland annat brukar det framhållas att kvinnor är närmare naturen och på så sätt också väljer att göra mjukare val. Detta är således något som vår studie inte kan ge belägg för. Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Fråga 2: Skulle Du kunna tänka Dig att be Din läkare att för- skriva läkemedel som var utprovade för både kvinnor och män? Kvinnors och mäns kroppar kan emellanåt reagera olika på olika läke- medel. är endast ett fåtal läkemedel testade på kvinnor när de kommer ut på marknaden. Det har hänt att läkemedel som har varit testade och godkända har lett till biverkningar hos just kvinnor. Nära tre fjärdedelar av de tillfrågade uppger att de kan tänkta sig att be sin läkare förskriva läkemedel som är testade på både kvinnor och män. Av dem kan lite drygt en tredjedel () med all säkerhet be sin läkare att förskriva läkemedel som är utprovade och godkända för både män och kvinnor. I princip lika många kan even- tuellt tänka sig att uppmana sin läkare att skriva ut sådana läkeme- del (). Knappt en femtedel () kände sig osäkra på om de skulle kunna tänka sig att påverka sin läkare i det här avseendet. är övertygade om att de aldrig skulle be läkaren om att förskriva läkemedel som är utprovade på både män och kvinnor. För Utredningens del betyder detta att det borde finnas en marknad för jämställdhetsmärkta receptbelagda läkemedel. Så många som skulle eventuellt kunna tänka sig att be sin läkare att förskriva läkemedel som är testade och godkända för både kvinnor och män. Frågan är emellertid mer komplicerad än att det går att ge ett entydigt svar utifrån dessa siffror. Det finns flera studier som beskriver hur patienter känner sig underordnade och också står i beroendeställning till sin läkare. Siffrorna bör således ställas i rela- tion till siffrorna i tabellerna 12 och 13 (frågorna 3 och 4 i enkä- ten). Ofta brukar relationen läkare–patient beskrivas som hierar- Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Det är möjligt att fler skulle kunna tänka sig att uppmana sin läkare att förskriva vissa preparat om förhållandet mellan patient och läkare blev både mer jämlikt och jämställt. Diagrammet illustrerar hur kvinnor och män tror att de kommer att förhålla sig till läkemedel som är testade och godkända på både kvinnor och män. Skillnaden mellan de kvinnor och de män som är övertygade om att de kommer att be sin läkare att förskriva sådana läkemedel och de som tror att de kommer att be sin är i princip obetydlig. Störst skillnad mellan könen finns i den grupp som uppger sig inte veta huruvida de kommer att be sin läkare att förskriva de aktuella läkemedlen. fler män () än kvinnor () hade kryssat för att de inte visste om de skulle be sin läkare att förskriva läkemedel som är utprovade på både män och kvinnor. Om de personer som uppgivit att de aldrig kommer att föreslå sin läkare att förskriva de aktuella läkemedlen slås samman med den osäkra gruppen, blir skillnaden mellan könen (av männen respektive av kvinnorna). En för- till den stora skillnaden mellan män och kvinnor kan vara att fler män än kvinnor känner sig trygga med de läkemedel som Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning finns på marknaden och att de därmed inte finner anledning att påverka sin läkare att förskriva de läkemedlen. För Utredningens del är det emellertid av största intresse att så många som nära fyra femtedelar av alla kvinnor och drygt två tredje- delar av alla män tror att de kommer att uppmana sin läkare att förskriva läkemedel som är utprovade på både män och kvinnor. Fråga 3: Skulle Du kunna tänka Dig att på köpa recept- fria läkemedel som var utprovade för både kvinnor och män? Drygt fyra femtedelar menar att de skulle kunna tänka sig att köpa receptfria läkemedel som är utprovade för både kvinnor och män på . Av dem är mer än hälften övertygade om att de säkert skulle kunna tänka sig att köpa sådan medicin på . av de tillfrågade uppger att de inte skulle kunna tänka sig att göra det. Det är ungefär lika många män som kvinnor som menar att de kan tänka sig att köpa receptfria läkemedel som är utprovade för både kvinnor och män på . De personer som menar att de över huvud taget inte kan tänka sig att köpa sådana läkemedel är till övervägande del desamma som det saknades flera uppgifter om, såsom om de har hemmavarande barn, eller om det finns barn i hushållet, vilken form av bostad de bor i (eget ägande av villa, radhus, kedjehus, eller bor i bostadsrätt eller hyresrätt), eller var de bor. Gruppen är vidare överrepresente- rad av personer som har annan utbildning än folkhögskola, real- skola, gymnasium (1–2 eller 3–) eller har universitetsutbildning. Majoriteten består vidare av personer som antingen är projektan- ställda eller som det saknas uppgifter om vilken sysselsättning de har. Därutöver är det något fler personer som antingen är lång- Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning tidsarbetslösa eller pensionärer som är avogt inställda till att köpa sådan medicin. För Utredningen är det emellertid av stort intresse att så många som kan tänka sig att köpa sådana läkemedel på apote- ken. I den gruppen ingår även flera långtidssjukskrivna. Diagrammet illustrerar att det i princip inte är några skillnader alls mellan kvinnor och män när det gäller frågan om de skulle kunna tänka sig att köpa receptfria läkemedel på apotek. Det saknas helt skillnader mellan könen bland dem som är övertygade om att de kan komma att köpa sådana läkemedel (vardera) samt dem som är osäkra på om de kommer att välja sådana läkemedel (vardera). Det är något fler kvinnor än män som menar att de kanske kan tänka sig att välja just sådana läkemedel (33 respek- tive ). Den grupp som består av personer som menar att de aldrig skulle kunna tänka sig att köpa sådana läkemedel består av fler män än kvinnor (). Konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning Fråga 4: Skulle Du kunna tänka Dig att köpa naturmedicin som var utprovad för både kvinnor och män? På samma sätt som gällde för de två tidigare frågorna som rör läke- medel är det en övervägande majoritet (fyra femtedelar) som kan tänka sig att köpa naturmedicin som är utprovat på både män och kvinnor. Det är lika många som inte kan tänka sig att be sin läkare att förskriva läkemedel, som är utprovad på både män och kvinnor som inte heller kan tänka sig att köpa sådan naturmedicin (sex pro- cent).