sou · GQB378 · 2003-01-01 00:00:00 — Uppkomna kostnader i samband med införandefasen bör belasta de myndigheter och institutioner som är ansvariga för berörda IT- system och så även kostnader för de masslagringsanläggningar som behövs hos olika arkivmyndigheter. Resurser som avsätts inom respektive verksamhets IT-budget som en satsning på långsiktigt bevarande. För och landsarkivens vidkommande skulle det behövas två anläggningar till en kostnad av vardera . Behovet av två anläggningar bottnar i att säker- hetsexemplaren av banden av säkerhetsskäl förvaras på annan ort. Därtill kommer driftkostnader i form av kostnader för licenser, band etc. och driftspersonal. Det exakta resursbehovet behöver utredas särskilt eftersom det är beroende av vilka datamängder man kommer att hantera. Här finns en rad samordningsvinster att göra om man går samman kring en gemensam teknisk plattform och kan göra en samordnad upphandling eller hyra ut lagringsutrymmen till mindre myndigheter som inte har ekonomiska möjligheter att bygga upp något eget. Alternativet kan också vara att köpa tjänster av något välrenommerat datalagringsföretag under förutsättning att arkivmyndigheten kan bibehålla kontrollen över den lagrade infor- mationen. En kostnad som är svår att beräkna gäller migrering av information mellan de tekniska generationerna. Med en medel- livslängd på hård- och mjukvara på mellan tre och får man räkna med löpande nyinvesteringar med denna periodicitet. EU- kommission efterlyser kostnadsmodeller på detta område och förhoppningen är att sådana tas fram inom ramen för någon av de satsningar som görs i deras regi. Avslutningsvis måste man dock påpeka konsekvenserna om man gör bedömningen att det inte finns resurser för att åstadkomma de nödvändiga insatserna som beskrivs i rapporten. Man måste då överväga att dra ner på ambitionsnivån när det gäller den elektro- niska förvaltningen och begränsa satsningarna på stora digitalise- ringsprojekt för tillgängliggörande, eftersom vi inte kommer att ha möjlighet att bevara resultatet av dessa verksamheter för framtiden. Risken finns att investeringarna annars får betraktas som er eller mindre bortkastade. Följden blir också att man tvingas fatta beslut om att den digitala informationen i något skede kommer att gallras (förstöras). 1/ vp . Annual performence Plan. Fiscal Year 2003. Tillgänlig via reporting/2003_performance_plan.html 2/ OSEK – Offentlighets- och sekretesskommittén Direktiv: 1998:32, Justitidepartementet 3/ testamente, utfärdat . (RPB nr 920). /ra/di__magnusdotter.html . 4/ Lagra information på CD-R för framtiden. SP RAPPORT 1999:26. ISSN 0284- 5172. 5/ Ensuring the Longevity of Digital Information. Scientific American ():s 24-29. 6/ , . 7/ Byte counters. , 19/10 2000. 8/ Öppenhet och minne. SOU 1988:11. s 65ff. 9/ Långtidslagring av elektronisk vårdinformation i XML-format. 10/ Som exempel kan nämnas artikel ABM som demokratiskt skyddsnät i rapporten från ABM-forum 2000. 11/ Beskrivningen av utvecklingen i bygger i stora delar på rapporten bevara och tillhandahålla handlingar i digital form av Bilaga 2 SOU 2002:78 , i Rapporter till 19. Nordiska Arkivdage , s. 151ff, 2000. För en mer detaljerad redovisning se även och rapporter i samma publikation. 12/ Willing to change. Archives at the Threshold of the Digital . 13/ Att mottaga, bevara, och tillhandahålla arkiv i digital form inom arkivverket. , 1999, och Samverkan med enskild och offentlig sektor om överföring och förvaring av ADB- upptagningar, , dnr 50-1280-99. 14/ En förändrad roll för arkivmyndigheterna. Per , och , Arkiv samhälle och forskning 2001:1, s117ff 15/ Workshop on Electronic Archiving. Skrifter utgivna av Svenska 15. 16/ Långsiktigt bevarande av elektroniska dokument – metoder och överväganden. 17/ E-plikt – att säkra det elektroniska kulturarvet. 18/ ABM – samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer Lägesrapport till . Tillgänglig via 2002-09- 05 19/ En sammanhållen elektronisk förvaltning (2002:07) Statskontoret, . Tillgänglig via 2002- 09-05 20/ Beskrivningen av utvecklingen i bygger framför allt på rapporterna till Nordiska Arkivdagar i . publicerade i Rapporter till 19. Nordiska Arkivdage , 2000. Medan information om de senaste årens utveckling bygger på rapporter till det Nordiska på den 24-25/5 2002. 21/ An Overview of the Current Digital Preservation Resaarch and Practices. 22/ E-Government Strategy Information tillgänglig via 23/ eEurope: creating cooperation for digitisation. 24/ : Strategies for Long-Term Access , , Inc., 01-Jan-1999. 25/ Preservation of with Self-Validating, Self- Instatiating Archives. , , , , 30(3), 54-63, 2001. 26/ the Archives of the Future. D-Lib Magazine, February 2001, Volume 7 Number 2. 27/ Reference Model for an (). Tillgänglig via: 650.0-R-2.pdf . 28/ Preservation Metadata for Digital Objects: A Review of the State of the Art paper:by the OCLC/on Preservation Metadata. 31,2001. 29/ ICA/CDS - : ISAD(G) och ISAAR(CPF). Tillgängliga via: 2002-09- 05 30/ Library of Congress. Encoded Archival Description (EAD) Tillgänglig via: 31/ Nationell Arkiv Databas ().