sou · GQB3121d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Med en bestämd omfattning avses omfattningen när skolan är fullt utbyggd. Bestämmelsen i andra stycket punkt 1 är ny. En fristående skola enligt 9 kap. 2 § nuvarande skollag skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå motsvarar den utbildning som etc. skall förmedla. I förslaget ställs samma utbildningskrav på enskilda skolor som på kommunala skolor varför någon bedömning av huru- vida utbildningen motsvarar en grundskolas etc. är irrelevant. Det som prövas är om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildning inom skolväsendet. Andra stycket, punkt 2, motsvarar 9 kap. 6 §, 6 a §, 8 § samt 8 b § nuvarande skollag. Med det offentliga skolväsendet avses läges- kommunen i de fall ansökan avser en enskild förskoleklass, enskild grundskola eller enskild grundsärskola, samverkansområdet när ansökan avser en enskild gymnasieskola eller en enskild gymnasie- särskola, när ansökan avser en enskild specialskola och Sameskolstyrelsen när ansökan avser en enskild sameskola. Tredje stycket är nytt. Godkännandet innefattar även en prövning av förutsättningar att bedriva fritidshem eftersom en enskild som godkänns som huvudman för förskoleklass och för skola där skol- plikt råder även är skyldig att anordna fritidshem för eleverna. Ärenden om godkännande enligt 4 § prövas av i fråga om grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. prövar också ärenden om förskoleklass som anordnas vid en skolenhet med grundskola, grundsärskola, speci- alskola eller sameskola. Ärenden om förskola och om förskoleklass i andra fall än som avses i första stycket prövas av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Första stycket reglerar vilka ärenden om godkännande som Skolver- ket prövar. Nytt är att föreslås pröva ärenden om enskild specialskola, som nu prövar, samt att prövar ärenden om godkännande för enskild same- skola samt fritidshem. Bestämmelsen om förskoleklass som hör till en skolenhet där skolplikt kan fullgöras, motsvarar 2 b kap. 7 § nuvarande skollag. Andra stycket reglerar vilka ärenden om godkännande som kommunen prövar. Kommunen prövar ärenden om enskild för- skola och sådana förskoleklasser som inte förekommer tillsammans med en enskild grundskola eller motsvarande. Innehållet i para- grafen motsvarar 2 a kap. 13 § samt 2 b kap. 6 § nuvarande skollag. Nytt är att enskilda huvudmän som uppfyller kraven för godkännande får anordna förskolor inom skolväsendet med rätt till bidrag från barnens hemkommuner. Enskilda förskolor kommer därmed att behandlas på samma sätt som andra enskilda skolor när det gäller rätten till godkännande och bidrag. Ytterligare bestämmelser om ansökan och ansökningstid regleras i förordning (jämför förordning om statsbidrag till internationella skolor). Övergripande ansvar för utbildningen Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i annan författning. Paragrafen har sin motsvarighet i 1 kap. 12 § nuvarande skollag vilken bestämmelse gäller huvudman för en del av det offentliga skolväsendet. Den nu föreslagna bestämmelsen har utvidgats till att gälla alla huvudmän inom skolväsendet oavsett om de är offentliga eller enskilda. Ledningen av utbildningen och ansvaret för undervisningen Vid skolenheterna skall det finnas rektorer. Det åligger rektorn särskilt att verka för att utbildningen utvecklas. Paragrafen har sin motsvarighet i nuvarande 2 kap. 2 § första stycket med den skillnaden att ledningen av verksamheten flyttats till 8 § samt att kravet på att rektor skall hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet i skolan tagits bort. I förslaget fastslås att vid skolenheterna skall finnas rektorer. Huvudmännen avgör hur organisationen av ledningen vid skolen- heterna skall utformas och hur många rektorer som skall finnas. Rektors ansvarsområde kan bestå av en eller flera skolenheter eller del av en skolenhet, en eller flera skolformer eller delar av en skol- form. Vem som är rektor för den elevgrupp eleven tillhör skall vara tydligt för elever och föräldrar. Det vilar på huvudmannen att se till att rektors ansvarsområde inte görs större än att rektor ges möjlig- het att leda och samordna arbetet vid enheten enligt vad som följer av nästa paragraf och därmed kan ansvara för helheten och genomförandet. Rektorsuppgiften kan inte tas över av skolchefs- nivån i kommunerna. Vidare anges rektors ansvar för att utbildningen utvecklas. Det innebär ett ansvar för att utbildningen utvecklas i enlighet med de krav som skollagen, läroplanerna och andra författningar ställer på skolan. Här ingår också utvecklingen av det pedagogiska arbetet vid enheten, något som bör uppmärksammas vid det kvalitetsarbete som skall ske enligt bestämmelserna i 3 kap. 1 §. Rektorn skall leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde. Rektorn beslutar därvid om enhetens inre organisation och fattar i övrigt de beslut som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller annan författning. En rektor får uppdra åt en sådan befattningshavare vid skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i andra stycket. Rektors beslutanderätt enligt särskilda föreskrifter får dock överlåtas till annan endast om det anges särskilt i dessa föreskrifter. Paragrafen är helt ny och behandlas i avsnitt 8.1. Den ersätter nuva- rande bestämmelser i skolformsförordningarna och läroplanerna om rektors uppgifter och beslutanderätt. Genom bestämmelserna i 7 och 8 §§ anges rektors ansvar för skolans utveckling och elever- nas resultat tydligare än vad som framgår av lagstiftningen . Iförsta stycket anges rektors ledningsansvar. Att leda och samordna det pedagogiska arbetet avser generella frågor såsom övergripande organisation av det pedagogiska arbetet, arbetet med elever i behov av särskilt stöd, skolans kontakter med andra t.ex. det lokala näringslivet, formerna för samarbete mellan skolan och hemmen samt kompetensutveckling av personalen. I ledning och samordning ingår också ansvaret för skolans fostrande roll i under- visningen, under raster och skolmåltider samt för tillsynen över eleverna. Hit hör vidare det systematiska kvalitetsarbetet vid enheten och formerna för elevinflytande och föräldramedverkan. Andra frågor gäller att utarbeta gemensamma normer och regler tillsammans med personal, elever och vårdnadshavare. Det lokala genomförandeansvaret vilar på rektorn som tillsam- mans med personalen skall utveckla skolan till en verksamhet som uppfyller de krav som ställs i lagen, läroplaner och andra författ- ningar. Iandra stycket anges rektors beslutanderätt. Genom ordet därvid knyts beslutanderätten till frågor som rör enhetens inre organisa- tion. Det gäller t.ex. beslut avseende personalens olika ansvarsom- råden, övergripande tidsplanering, de samlade timmarnas fördel- ning på ämnen och årskurser samt valbara inslag. Vidare anges i samma stycke att rektor i övrigt fattar de beslut som framgår av föreskrifter i lagen eller annan författning. gäller det enskilda elevers rättigheter eller skyldigheter, t.ex. beslut avseende särskilt stöd, ledighet för enskilda angelägenheter, befri- else från att delta i annars obligatoriska inslag i eller motsvarande skolformer, åtgärder för enskilda elever för att skapa en trygg miljö och studiero samt omprövning av betyg. I tredje stycket öppnas en ny och tidigare inte reglerad möjlighet för rektor att delegera vissa uppgifter och rätten att besluta i vissa frågor. Det bör dock påpekas att sådan delegation inte är tillåten när det i författning anges att rektor skall fatta beslut och det inte särskilt anges att beslutet får delegeras. Exempel på sådant beslut som rektor får delegera enligt förslaget är beslut om åtgärds- program för en elev som behöver särskilt stöd enligt 3 kap. 13 § eller beslut om ledighet enligt 4 kap. 11 §. Trots möjligheten att delegera är det fortfarande rektorn ensam som har ansvaret. Ledningsansvaret får inte delas av flera. Vid skolenheterna skall det finnas lärare som ansvarar för undervis- ningen. Paragrafen är ny. Enligt 7 § skall det finnas rektorer vid skolenhe- terna. Av 8 § följer att rektor har det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot målen för utbildningen. Syftet med denna bestämmelse är att klargöra att lärare skall finnas vid skolenheterna och vilket deras ansvar är. Lärarna ansvarar i sin tur för att undervisningen överensstämmer med målen för utbild- ningen och möter elevernas specifika behov utifrån detta. Ansvars- området omfattar lärares arbete med planering, genomförande, utvärdering och utveckling samt kontaktarbete. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfaren- het har pedagogisk insikt. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 2 § andra stycket. Kravet på att rektor skall ha pedagogisk insikt är av sådan grundläggande natur att det bör framgå av lagen. Övriga kvalifikationer som behövs för rektorsrollen måste bestämmas lokalt av huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att för undervisningen använda lärare, som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Uppgifter som avser betygsättning får endast utföras av lärare som uppfyller kraven enligt 13 eller 14 §. De två första styckena har sin motsvarighet i 2 kap. 3 § i nuvarande skollag vilken bestämmelse gäller för det offentliga skolväsen- det. Motsvarande bestämmelser har efter förslag i regeringens proposition Fristående skolor (prop. 2001/02:35) införts även för fristående skolor (2 b kap.7 § andra stycket 2 samt 9 kap. 8 § 4 och 8 b § 4), vilka bestämmelser trädde i kraft . Bestämmelserna har utvidgats till att gälla även för förskolan och fritidshemmen. fattade beslut om en ny lärarutbildning (prop. 1999/2000:135). Mot bakgrund härav har ändringar gjorts i högskoleförordningen (1993:100) rörande bestämmelser om lärar- examen som innebär att denna examen omfattar även dem som i nuvarande skollag betecknas som förskollärare och fritidspedago- ger. Det saknas därför anledning att bibehålla den nuvarande uppräkningen lärare, förskollärare eller fritidspedagog i paragra- fens första stycke. I stället har valts det gemensamma begreppet lärare. I förskolan har utifrån en helhetssyn på barn och deras behov en verksamhet formats där undervisning och omsorg integreras. Förskolan har lång erfarenhet av arbete i arbetslag med olika yrkes- grupper. Förutom lärare arbetar barnskötare i arbetslagen med undervisning. Kommitténs förslag innebär inte att arbetet i arbets- lag ändras. Enligt 9 § krävs det att en lärare ansvarar för undervis- ningen. Hur arbetsfördelningen i övrigt sker på förskolorna är en fråga som avgörs i första hand av rektor såsom den som har det pedagogiska ledningsansvaret. Som följer av den föreslagna 2 kap. 8 § skall även för förskolor finnas en rektor. Kravet på lärarutbildning gäller endast den som i ett arbetslag har ansvaret för undervisning och får alltså inte tolkas så att skolhu- vudmannen inte skulle få anställa annan personal i förskolorna. Barnskötare är viktiga i förskolan och tillför den ett stort värde. I tredje stycket anges att uppgifter som avser betygsättning får endast utföras av lärare som uppfyller kraven för tillsvidareanställ- ning i 13 eller 14 §. Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.2. Huvudmannen skall sträva efter att för undervisning anställa lärare som har forskarutbildning. Paragrafen motsvarar 2 kap. 3 § tredje stycket nuvarande skollag med den skillnaden att den är begränsad till vissa skol- former och vissa huvudmän. Behörig att anställas som lärare utan tidsbegränsning är den som har svensk lärarexamen, som regeringen med stöd av 1 kap. 11 § högsko- lelagen (1992:1434) har meddelat föreskrifter om, eller motsvarande äldre utbildning, med huvudsaklig inriktning på den undervisning anställningen avser, eller den som har utländsk lärarutbildning och för vilken har utfärdat behörighetsbevis. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från bestämmel- serna i första stycket för skolor med speciell pedagogisk inriktning. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 2 kap. 4 § första stycket 1 och 2 i nuvarande skollag. Behörighetsbestämmelser motsvarande 2 kap. 4 § nuvarande skollag gäller även för godkända eller bidrags- berättigade fristående skolor vid anställning av personal efter det att en lagändring trätt i kraft . Omnämnandet av barn- och ungdomspedagogisk examen har tagits bort eftersom det numera endast skall finnas en gemensam lärarexamen. Hänvisning till motsvarande äldre utbildning kommer då även att omfatta dem som enligt äldre examensregler erhållit behörighet som förskollärare eller fritidspedagog. Bestämmelserna i 2 kap. 4 a–4 d §§ nuvarande skollag som gäller utfärdande av behörighetsbevis och vilka riktar sig till Högskole- verket har tagits bort då de inte ansetts höra hemma i skollagen. Bestämmelser med motsvarande innehåll förutsätts bli intagna i högskolelagstiftningen. Det bör understrykas att av 11 § följer att behörigheten är inte kopplad enbart till anställningstillfället utan gäller under anställningen. Det innebär att rektor ansvarar för att planera verk- samheten så att 13 § kan uppfyllas såväl vid anställningstillfället som . Sista stycket motsvarar bestämmelsen i 9 kap. 16 b § nuvarande skollag. Bestämmelsen föreslås gälla även för offentliga skolor. Den som inte är behörig enligt 13 § får ändå anställas som lärare utan tidsbegränsning om 1.det saknas sökande som uppfyller kraven på behörighet, 2.det finns särskilda skäl, 3.sökanden har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och 4.det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta undervisningen. Lärarutbildningen är ett av statens viktigaste medel för kvalitet och likvärdighet i skolan. Bestämmelserna i denna paragraf har därför överförts. Motsvarande bestämmelser har också införts för fristå- ende skolor; jfr kommentaren till paragrafen ovan. Av redaktionella skäl har bestämmelserna tagits upp i en särskild paragraf. Någon saklig förändring av bestämmelsernas innebörd är inte avsedd. Genom paragrafens utformning avses att förtydliga de fyra förutsättningar som måste föreligga för att huvudmannen skall kunna göra undantag från de behörighetskrav som uppställs i 13 § vid tillsvidareanställning av lärare. Med särskilda skäl avses att det i några fall kan vara befogat att, för att kunna vinna en god kraft till undervisningen, bortse från bristen på formella meriter. Med motsvarande kompetens avses ämneskunskaper på samma nivå som inom reguljär lärarutbildning. Skäl att anta att personen i fråga är lämpad att sköta undervisningen föreligger om sökanden har fullgjort väl vitsordad tjänstgöring, visat god förmåga pedagogiskt och metodiskt samt har kunskap om måldokumenten. Den som inte uppfyller kraven enligt 13 eller 14 § får anställas för att utföra läraruppgifter för högst i sänder. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 5 §. I paragrafen tydliggörs att den avser anställning för läraruppgifter. Syftet med bestämmelsen är att garantera kvalitet och möjliggöra avsteg från anställningsskydd just för att kunna höja kvaliteten då det är god tillgång på lärare. Skälen till att bestämmelser med denna innebörd intogs i nuva- rande skollag var att en rätt att anställa någon för begränsad tid strider mot reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) och att avsteg från dessa regler kräver uttryckligt stöd i lag. Elevhälsan är främst förebyggande. Den skall omfatta omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. För elevhälsans verksamhet skall det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. Bestämmelsen om elevhälsan som ett verksamhetsområde är ny. I första stycket anges elevhälsans syfte och de i elevhälsan ingående insatserna. Förslaget har redovisats i avsnitt 10 och bygger på förslagen i propositionen om hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). Elevhälsan är främst förebyggande och har till syfte att bidra till skapandet av miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. Det nuvarande begreppet skolhälsovård ersätts av vad som ingår i elevhälsans medicinska insatser enligt intentionerna i propositio- nen. Liksom skolhälsovården har de medicinska insatserna till uppgift att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa samt verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovården omfattar , gymnasie- skolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Skolhälsovård får också anordnas för eleverna i förskoleklassen. Fr.o.m. skall eleverna i förskoleklassen erbjudas skolhälsovård. Även kommer de medicinska insatser inom elevhälsan enligt förslaget nedan i 17 § att omfatta nu nämnda skolformer. Övriga insatser inom elevhälsan skall däremot stödja och främja alla elever. Andra stycket föreskriver att det för elevhälsans verksamhet skall finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. Det är huvudmannen eller skolan som själv avgör omfattning och inriktning på personalens sammansättning och kompetens utifrån lokala behov och förutsättningar vilka kan variera över tiden. Huvudmannen kan själv anställa denna personal eller ordna detta på annat sätt. Huvudmannen skall erbjuda varje elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan minst tre allmänna hälsokontroller. Dessa skall vara jämnt fördelade . Eleven skall dessutom mellan de allmänna hälsokontrollerna erbjudas kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall erbjudas minst en allmän hälsokontroll. Elever som avses i första stycket får vid behov anlita elevhälsan för enkla sjukvårdsinsatser. För medicinska insatser enligt första och andra stycket skall det finnas skolläkare. Bestämmelsen har sin motsvarighet i bestämmelserna om skolhäl- sovård i 14 kap. 2–5 §§ i den nuvarande skollagen. Skolhälsovård skall efter förslag i propositionen 2001/02:14 även anordnas för förskoleklassen, vilket träder i kraft , (SFS 2002:158). De medicinska insatserna i första stycket avser hälsokontroller i förskoleklassen, och motsvarande skolformer där skolplikten kan fullgöras. I skollagens lydelse angavs att eleverna skulle genomgå allmänna hälsokontroller, en gång per stadium. Efter att stadiein- delningen tagits bort och förskoleklassen fr.o.m. också omfattas av skolhälsovården anges att hälsokontrollerna, tre till antalet, skall vara jämt fördelade . Den första kontrollen skall äga rum under första läsåret. För de elever som deltar i utbildningen i förskoleklassen skall den första allmänna hälsokontrollen äga rum i förskoleklassen. Styckets tredje mening är utan någon förändring hämtad från nuvarande 14 kap. 3 § första stycket sista meningen. Styckets sista mening motsvarar nuvarande 14 kap. 4 § skollagen med den justeringen att bestämmelsen där om att eleverna i gymna- siesärskolan skall också erbjudas särskilda undersökningar som föranleds av deras funktionshinder tagits bort. Se vidare avsnitt 10.3.2. Andra stycket om enkla sjukvårdsinsatser motsvarar nuvarande 14 kap. 5 § skollagen. Hur långt dessa medicinska insatser sträcker sig är en fråga för skolhuvudmannen utifrån avsatta resurser och andra lokala förhållanden. Det förebyggande arbetet skall vara det primära och sjukvårdsinsatser får inte bli av sådan omfattning att de inkräktar på detta. Tredje stycket har delvis sin motsvarighet i nuvarande 14 kap. 2 § tredje stycket. Kommitténs överväganden återfinns i avsnitt 10.3.2. Huvudmannen skall se till att personalen ges möjligheter till kompe- tensutveckling. I bestämmelsen läggs fast huvudmannens ansvar för att se till att de anställda ges möjlighet till kompetensutveckling. Bestämmelsen har i viss mån sin motsvarighet i nuvarande 2 kap. 7 § första meningen i skollagen vari föreskrivs att varje kommun och landsting skall se till att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen. Bestämmelsen har emellertid omformulerats för att bättre spegla den ordning som råder och som kommer till uttryck både i den reglering av kompetensutveckling som finns inom ramen för nuvarande avtal på lärarområdet och i regeringens propo- sition om en förnyad lärarutbildning. Bestämmelsen avser att tydlig- göra att skolhuvudmannen skall ge förutsättningar, bl.a. ekonomiskt och tidsmässigt, för kompetensutveckling. Det närmare innehållet i kompetensutvecklingen är emellertid främst en fråga för de profes- sionella i skolan att besluta om. Den som erbjuds en anställning inom sådan verksamhet som regleras i 5–10 kap. skall till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Utdraget skall vara högst gammalt. Regeringen meddelar före- skrifter om innehållet i ett sådant utdrag. Den som inte har lämnat ett registerutdrag enligt första stycket får inte anställas. Trots bestämmelserna i 19 § får den som erbjuds en för- nyad anställning hos samma arbetsgivare anställas utan att han eller hon lämnat ett registerutdrag enligt 19 § första stycket. På begäran av den som lämnat ett registerutdrag skall detta återläm- nas i original. Genom de tre föreslagna bestämmelserna om registerkontroll förs det sakliga innehållet i lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg (registerkontrollagen) över till den nya skollagen. Någon saklig förändring i förhållande till vad som gäller är inte avsedd. Bestämmelserna i den föreslagna 19 § motsvarar 1 och 2 §§ registerkontrollagen. Den lagen gäller inte för personal inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux, särvux, och sfi. Den nu föreslagna bestämmelsen innebär inte någon förändring i detta avseende. De verksamheter inom vilka det enligt 19 § gäller ett krav på registerkontroll när personal erbjuds anställning är således förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan och fritidshem. Registerkontrollagen omfattar förutom de ovan uppräknade verksamheterna även familjedaghem, öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och fristående skolor. Inte heller i detta hänseende är någon faktisk ändring i förhållande till vad som gäller avsedd. Bestämmelser om vad som skall gälla för dessa verksamheter - vilka inte ingår i skolväsendet och på vilka bestämmelserna i det före- slagna 2 kap. därför inte är direkt tillämpliga - har i kommitténs förslag till skollag samlats i ett särskilt kapitel, 17 kap. Av bestäm- melser i 17 kap. framgår att föreskrifterna om registerkontroll är tillämpliga även när personal erbjuds anställning inom familjedag- hemsverksamhet eller i öppen förskola eller öppen fritidsverksam- het (17 kap. 4 §). Detsamma gäller för personal vid fristående skola (17 kap. 11 §). Bestämmelserna i 20 och 21 §§ motsvarar 3 § respektive 4 § lagen om registerkontroll. 3 kap. Allmänna föreskrifter för utbildning inom skolväsendet Varje huvudman skall systematiskt följa upp och utvärdera sin verk- samhet och på basis härav upprätta en skriftlig kvalitetsredo- visning. Denna redovisning skall innehålla dels en bedömning av i vilken utsträckning de nationella målen för utbildningen har förverk- ligats, dels en redogörelse för vilka åtgärder som kommer att vidtas för ökad måluppfyllelse. Vad som föreskrivs i första stycket för varje huvudman gäller även för varje skolenhet.