sou · GQB390d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Anledningen till att demonstrationsledningen vill framkalla våld från polisens sida är, att man inom de organisationer, som står bakom (Clar- té, FNL och KFML) är helt inriktad på att om- störta det etablerade samhället med våldsamma medel. För att nå dessa mål måste enligt dessa organisationers teorier en revolutionär situa- tion skapas. På lång sikt arbetar man på att undergräva förtroendet för myndigheterna i allmänhet och polisen i synnerhet.539 Ovan har jag berört detta i samband med kopplingen mellan narkotika och FNL- verksamhet. Det finns emellertid skäl att återvända till de före- dragningar som polisledningen representerad av rikspolischefen och chefen för säkerhetsavdelningen, läm- nade denna tisdag . I finns beva- rat handlingar540 med vars hjälp vi kan till stora delar rekonstruera de föredragningar som gjordes. Av handlingarna framgår inte vem av dem som talade först. Jag har dock valt att inleda med föredragning för att sedan övergå till P G Vinges diabilder. Rikspolischefen inledde sin del av föredragningen med att kon- statera att polisen ser ytterst allvarligt på utvecklingen. Det var inte längre små grupper av ungdomar utan stora grupper beredda att med våldsmetoder angripa samhället därtill understödda av vis- sa massmedia. FNL-rörelsen hade nu byggt upp en fast organisa- tion med 80-90 lokala grupper om sammantaget kanske 10-12 000 individer. Vi vet fortsatte , att man är beredd gå fram med större våld än och vad som helst kan inträffa. 539Sammanställning med kommentarer över vissa uppmärksammade demonstrationer under ti- den . PM jämte bilagor ang vissa uppmärksammade demonstrationer. Överlämnades från till statssekreterare 14/11 1968. Säkerhets- polisen, serie F III. Bc P, 1968, vol 5. 540HSC 565/68. Genom mängden demonstrationer var aktivisterna på väg att trötta ut polisen menade . Föredragningen avslutades med en dyster profetia av rikspolischefen: Vill här klart uttala, att polisen kommer med all säkerhet inom närmaste framtiden ställas in- för utomord. stora svårigheter, och vi är oroli- ga för att vi inte kommer att kunna bemästra händelserna i fortsättningen. framförde som tidigare nämnts sin presentation med hjälp av diabilder. Med diabild 1 inledde genom att pres- entera de organisationer han menade var extremistorganisationer. Som rödfärgade olika stora cirklar presenterades här FNL-rörelsen, KFML, Clarté, , Vänsterns Ungdomsför- bund och Rebellrörelsen. Störst cirkel hade reserverat åt FNL-rörelsen följt av VUF. Den hotbild sedan målade upp beträffande FNL-rörelsen låg helt i linje med den som presenterats ovan. pekade på de kinesiska bindningarna i form av ambas- sadkontakter och besök i . Han pekade vidare på indoktrin- eringen i maoistisk riktning genom KFML och studiecirklar. Som nämnts tidigare framfördes även uppgifterna om att narkotika skul- le användas som stöd för indoktrineringen. framhöll också FNL-rörelsens goda möjligheter att sprida propaganda genom tre stora tryckpressar och ett flertal mindre. Därtill fanns även goda kontakter med vissa dagstidningar, bl.a. , samt även med . I likhet med avslutade sin föredragning med att måla upp ett dystert fram-tidsperspektiv: Om utvecklingen - som - fritt får fort- sätta , kommer den marxist-leninistiska (kineskommunistiska) rö- relsen att - i skydd av bl.a. FNL-rörelsen och dess eventuella efterträdare - utvecklas till en förhållandevis stark politisk rörelse, som med bl.a. utomparlamentariska medel kommer att bedriva en alltmer ökande samhällsomstört- ande verksamhet. Icke minst farlig är rörelsen genom att den har så stark förankring hos de unga intellektuella, vilka kan vän- tas bekläda ledande poster inom samhället. Som framgått tidigare fick inte stå oemotsagd i detta. Gene- raldirektör opponerade sig och framhöll att den ideolo- giska debatten måste bedömas på ett mycket nyanserat sätt. Rexed ifrågasatte också Vinges utpekande av och TV som ett medium för spridande av aktivistpropaganda. Rexed avslutade sitt inlägg med att, som uttrycker det, med viss underton fråga vad som åsyftades på prognosbilden med bara utvecklingen fritt får fortsätta. I Vinges svar poängterade han att han inte pekat ut och TV som sådant utan bara att företaget ut- nyttjats av vissa aktivister. När det gällde den framtida utveckling- en framhöll att man inom polisen kände stor oro men att man nu informerat om detta och även om bakgrunden. Det var en mycket alarmerande och oroväckande bild som polis- ledningen presenterade . I efterhand framstår de alarmistiska tongångarna som klart överdrivna. Därtill var upp- gifterna om att kinesiska ambassaden tillhandahöll knark till svens- ka ungdomar mycket dåligt underbyggda. invänd- ningar visar också att inte heller i samtiden framstod de hot-bilder och målade upp inför som oantastliga. Inom säkerhetspolisen togs dock hotbilden på största allvar. gavs en anställd vid i uppdrag att upprätta en rikslista över personer med en extrem-istisk väns- terinriktning. Listan skulle omfatta personer med ledar-förmåga, långvarig partiutbildning, anställda vid öststatsam-bassader och f.d. Spanienfrivilliga som fortfarande var aktiva. Efter förslag från sek- tionerna upprättades därefter en förteckning över personer som i ett hotande läge skulle omhändertas. Namnen är inte kända men antalet personer i varje kategori såg ut som följer: Sammanlagt upptog listan 430 personer vilket sedan bantades ned till 400 varav 140 fanns i . 45 av de ursprungliga 430 till- hörde FNL-rörelsen. I samband med ett föreståndarmöte i novem- ber 1969 förklarades att omhändertagande måste ske . Man måste noggrant kontrollera uppgifter om bostad och arbete. Kontroller måste göras. Listan bör revideras varje år.541 Övervakningen fortsätter - och avvecklas FNL-rörelsen som hotbild får sägas ha kulminerat /69. Som en höjdpunkt kan räknas och P G Vinges föredragningar inför . hade telefonavlyssningen av kontoren i och kommit igång. Kontoret på i hade också övervakats från en lägenhet på andra sidan gatan. Mängder av sammankomster och demonstrationer över hela landet kartlades. hade FNL-rörelsen skakats av den s.k. Rebellrörelsens framfart. Arbetet hade därigenom på vissa håll tillfälligt lamslagits. Rebellrörelsen var dock kortlivad och ordningen inom FNL-rörelsen återställdes successivt . omkring 1967-68 genomförde säkerhetspolisen en buggningsoperation mot på i . Inga handlingar som berör detta har påträffats men ett flertal före detta säkerhetspoliser har redogjort för operationen. En tidi- gare anställd vid tekniska roteln har berättat att han var med om att installera mikrofoner vilket gjordes från en angränsande lägen-het. Inspelningarna var dock av dålig kvalitet och det gjordes troligen inte några utskrifter. Hur länge buggningen pågick är inte känt.542 DFFG:s första kongress i kårhuset i övervakades av personal från säkerhetspolisen i samt sektionerna i , och . Uppgifter om kongressen inhämtades genom telefonavlyssning mot FNL- kontoren i och , genom pressen samt genom spaning på plats. De fem säkerhetspoliserna kontrollerade in- och utpasseringen samt noterade vilka bilar som användes i samband med kongressen. Om vad som hände inne i själva kårhuset i form av kongressförhandlingar hade polisen dock ringa kunskap. Den sammanställning som upprättades senare innehåller upp- gifter om beslut som fattats vilket uppenbarligen inhämtats från pressen i efterhand. Dessutom finns en omfattande deltagarför- 541Protokoll från föreståndarmötet i 4-7/11 1969. Akt 5:702/4. 542Hjort, och Lampers, : Buggning och andra former av teknisk avlyssning. teckning som upprättades med hjälp av uppgifter från egen spaning och telefonavlyssning.543 Utan källa på insidan var det svårt för sä- kerhetspolisen att få någon mer kvalificerad information om vad som inträffade på de slutna kongresserna. Inför kongressen var läget ett annat. Kongressen 1969 ägde rum under midsommarhelgen i ABF-källaren i Folkets Hus på i . Efter kongressen upprättade säker- hetspolisen en mycket detaljerad sammanställning av vad som före- varit i källaren till i . Bl.a. får vi här referat av inledningsanförande samt av olika debatter och rapporter som redovisades under kongressen. Som källor upp- ger rapporten förtroliga meddelaren 5:73/301 , press samt övervakning m m. Som bilaga finns dessutom ett internt protokoll från kongressen dock utan angivelse hur säkerhetspolisen kommit över det.544 Det är uppenbart att säkerhetspolisens sammanställning innehåller uppgifter som varken återfinns i pressen eller i någon rapport från . Det har knappast heller varit möjligt att in- hämta uppgifterna genom vanlig spaning. Frågan är alltså vad för- kortningen m m döljer? En tidigare anställd vid tekniska rotel har inför berättat att han var med om att bugga en kon-gress i Fol- kets Hus i . Det var en väldigt varm helg, Tandberg- bandspelaren kärvade och fick bytas ut, minns G som då var an- ställd vid tekniska rotel. Tillsammans med ytter- ligare en person lyckades han dock få med hela kon-ferensen ge- nom två installerade mikrofoner. Själva satt de i ett angränsande hotellrum och tog upp inspelningen.545 Det förefaller troligt att den buggningsoperation som här beskrivits avsåg just DFFG:s kon- gress i midsommaren 1969. får FNL-rörelsen som hotbild trots allt sägas vara på nedgång. Övervakningen fortsatte dock men omfattningen sy- nes ha avtagit. Det finns exempelvis inga rapporter bevarade från bevakning av på . ökade antalet deltagare i FNL-demonstrationerna. hölls den dittills största manifestationen med bortåt 8000 demonstrant- er. Demonstrationen saknade tillstånd men genomfördes i god ord- ning med, enligt pressuppgifter, 700 poliser som ledsagare. 543Sammanställning över DFFG:s 1:a kongress, hållen i Kårhuset i . Säkerhetspolisen, , Handl tillhörande reg, vol 154. 544Sammanställning angående i under midsommarhelgen 1969. 25/9 1969. Säkerhetspolisen, , Handl tillhörande reg, vol 154. 545Uppteckning från samtal nr 133 den 13/9 2000. säkerhetspolisen synes en mera begränsad övervakningsinsats ha genomförts.546 senare hölls DFFG:s tredje kongress, den här gången i . Någon övervakningsrapport från detta tillfälle har inte påträffats men det förefaller troligt att någon form av bevak- ning genomfördes. I alla händelser inkom en stor mängd interna kongresshandlingar, bl.a. ett 77-sidigt beslutsprotokoll, från en käl- la med anknytning till en av FNL-grupperna i Dalarna.547 Inom sä- kerhetspolisen fanns nu delade meningar om det meningsfulla i att övervaka FNL-rörelsen. Den säkerhetspolis som ansvarat för mycket av spaningen ansåg att protokollet borde kopi- eras och skickas ut i sin helhet till de olika sektionerna. Han avslu- tade sin skrivelse i ärendet med en kommentar som förefaller aningen bitter: Eftersom FNL-aktivitet tycks vara helt ointressant för åtskilliga i detta hus borde kanske chefen för byrå B tillfrågas. Inom byrå B ansåg chefen för bearbetningsroteln dock att det var helt orimligt att skicka ut så mycket för läsning till sektionerna varför detta stoppades.548 midsommaren 1971 i var föremål för övervakning. Spaningen tycks dock ha inskränkt sig till att notera registreringsnummer på de bilar som stod parkerade utanför kon- gresslokalen. Efter det att bilarnas ägare identifierats skickades uppgifterna ut till respektive sektion för kännedom.549 Från kont- akten i inkom även en del interna handlingar från kongressen. Av dessa framgick att bland motionerna fanns fle- ra förslag på åtgärder för att hindra kartläggning av verk- samheten och medlemmarna.550 Den sista centralt upprättade övervakningsrapport gällande FNL-rörelsen som finns bevarad gäller demonstrationen på FNL:s elvaårsdag . finns inga över- vakningsrapporter bevarade i FNL-akten. Eftersom akten utsatts för hård gallring går det dock inte med säkerhet att fastställa när den sista övervakningsinsatsen gjordes av säkerhetspolisen i . Helt klart är dock att spaningen trappades ned väsentligt vid 546PM ang De Förenade FNL-gruppernas ej tillståndsgivna demonstration den 6/5 1970. Rps/Säk 7/5 1970. Akt 250:09/12 löpnr 2 J. . 547Se protokoll och andra handlingar från kongressen i 19-21/6 1970 i Akt 250:09/12 löpnr 2 J och 2 L. . 548Se anteckningar på skrivelse från Rps/Säk, , till , Rps/säk 8/10 1970. Akt 250:09/12 löpnr 2 L. . 549Rps/Säk, , till Rps/säk, , 16/8 1971. Säkerhetspolisen, , Handl tillhörande reg, vol 154. 550Rps/Säk, , till Rps/säk, 14/9 1971. Akt 250:09/12 löpnr 2 K. . Detta betyder inte att FNL-rörelsen var helt ute ur hotbilden men den hade förändrats och kretsade nu enbart kring frågan om DFFG:s samröre med . Helt klart är också att hotbilden såg olika ut på olika håll i landet. Vid de konferenser som hölls diskuterades ofta inriktningen av verk- samheten och däribland hur FNL-rörelsen skulle betraktas. Ofta var det sektionen i som framhöll FNL- rörelsen som ett hot. Som exempel kan nämnas säkerhetspolisens regionträff i 6-7 september 1972 där sektionschefen hävda- de att FNL-rörelsen har varit och är en lutionärer.551 Sektionen i hade dock svårt att få gehör för sina synpunkter och var övervakningen centralt sett helt avslutad. I omgångar gallrades nu en stor mängd handlingar. Bl.a. försvann i stort sett alla personregistreringar som gjorts i an- slutning till FNL-akten. Att hotbilden förändrades var en följd av flera saker. FNL- rörelsen tonade efterhand ned den revolutionära retorik som in- ledningsvis spelat stor roll. De demonstrationer som genomfördes saknade visserligen fortfarande ofta tillstånd men genomfördes i bättre ordning och möttes inte heller av lika kraftiga polisinsatser som . började FNL-rörelsens paroller att om- fattas av allt större grupper av det svenska folket. DFFG hade ock- så närmat sig andra grupper som arbetade för och mot- sättningen till SKfV var inte längre lika skarp. under- tecknades och lämnade den siste amerikanske soldaten . Efter krigets slut ombildades DFFG till som sedermera upplöstes 1979. Övervakningen på lokal nivå FNL-rörelsen hade sin centrala ledning baserad i . De flesta medlemmarna av DFFG:s arbetsutskott hade också sin hem- vist i eller . Tillika bildades den första arbets- gruppen i . Det är också till huvudstaden som de flesta klassiska FNL-manifestationerna kan knytas. Som exempel kan nämnas 1965, US Trade Center hela 1967, FNL:s sjuårs- dag och Foresta 1968. Perspektivet kan där- för tendera att bli alltför Stockholmscentrerat. FNL-rörelsen har naturligtvis också en lokal historia liksom en lokal övervakningshi- 551 Protokoll från Regionsträff (Bergslagsregionen + DE, EN och UV) i 6-7/9 1972. Akt 5:720/6 löpnr 3. Problemet med att skriva denna lokala över-vakningshistoria är att källmaterialet på lokal nivå inte bevarats i den utsträckningen att en mera fullständig bild av verksamheten kan ges. FNL-akten i är mycket hårt gallrad. Åtskilliga hundra sidor makulerades , däribland många handlingar som berörde lokala förhållanden. Av bevarade handlingar framgår t.ex. att sidan 95 i FNL-akten som avsåg handlingar från säkerhets- polisen i en gång bestod av 188 handlingar. gallring återstod endast ett 20-tal. De lokala sektionerna har visser- ligen haft egna arkiv men även dessa är i de flesta fall gallrade. Det är alltså svårt att ge en mer sammanhängande bild av den över- vakning som bedrevs ute i landet. Jag har därför valt att avstå från detta med två undantag. När det gäller och finns källmaterial bevarat som möjliggör en inblick i de lokala över- vakningsmiljöerna. I samband med IB-affären 1973 avslöjades att den hemliga militära underrättelse- och säkerhetstjänsten i samarbete med säkerhets- polisen låtit agenten infiltrera olika organisationer på vänsterkanten. Framför allt gällde det Palestinarörelsen, KFML och FNL-rörelsen i . Genom att säkerhetspolisen arkiver- ade rapporter i en akt under namnet går det att i stort rekonstruera infiltrationen av FNL-rörelsen i . sysslade med amatördykning och fick även under sin värnplikt utbildning som dykare. Det var i den egenskapen han kom i kontakt med IB och började utföra en del uppdrag.552 satt på ett kondi- tori i när en för honom okänd yngling gick fram till honom. Ynglingen tillhörde en FNL-grupp i och var ute för att värva medlemmar. Kunde möjligen vara in- tresserad? ställde sig inte avvisande men bad att ynglingen skulle lämna namn och adress för vidare kontakt. På den lapp som 552 Lampers, : Det grå . En berättelse om IB. Forskarrapport till Säker- hetstjänstkommissionen. fick av ynglingen som intet ont anande var i färd med att värva en infiltratör stod namnet kontaktade nu den ansvarige för IB:s verksamhet i för att utröna om detta möjligen kunde vara av intresse. Denne bollade ärendet vidare och genom , chef för , togs kontakt med säkerhetspolisen i . Ett avtal mellan IB och Rps/Säk kom till stånd där säkerhetspolisen skulle få ta del av rapporteringen i utby- te mot att man delade på omkostnaderna.554 började Ek- berg, eller Motivet som hans täcknamn inom IB löd, att gå på medlemsmöten i FNL-grupp. Redan vid det första be- söket i FNL-lokalen fanns inbrott i tankar: Lokalen består av 3 rum fulla av stencil- eringsapparater, flygblad, böcker, tidningar, brev, manuskript m.m. Kan vara en guldgruva för en ensam person. Det är dock ganska risk- fyllt med inbrott då medlemmar kommer och går nära nog dygnet runt.555 Uppenbarligen kastade sig in i rollen som FNL-aktivist med liv och lust. Redan efter ett av sina tidigaste FNL-möten del- tog han i att skriva antiimperialistiska slagord på ett plank.556 Ef- ter varje möte skrev en rapport som skickades till IB:s re- presentant i . Denne såg sedan till att säkerhetspolisen för- sågs med kopior. I rapporterna avhandlade allt möjligt som framkommit under möten och övrig samvaro med vänsterkretsarna i . kunde exempelvis meddela att man inom FNL-rörelsen i var övertygad om att telefonerna var avlyssnade.557 Över huvud taget lämnade en hel del in- formation om det allmänna läget och om stämningar inom Göte- borgsvänstern. hade således rapport lämnats om de olika fa- ansåg kunde skönjas inom i . I rapporten urskiljer tre grupper, nämligen rödgar- disterna, hippiesgruppen och normala FNL-anhäng-are. 553Betr kontaktman inom i . Rapport från 18/4 1968. Källa löpnr 16. skulle senare bli känd litteraturvetare men det är en annan historia. 554Lampers, : Det grå . En berättelse om IB. 555Rapport av 4/5 1968. Citerad efter Lampers, : Det grå brödra- skapet. 556Lampers, : Det grå . 557Betr FNL i . Källa löpnr 2. överhängande delen av medlemmarna kunde hänföras till den tredje kategorin, de normala FNL-anhängarna. Denna grupp bestod en- ligt mestadels av studenter och intellektuella men även en del vanliga arbetare.558 Rapporten är intressant, kanske inte så mycket för sitt innehåll som för att den inarbetades i säkerhetspoli- sens tredje kvartalsrapport . I kvartalsrapporten använde sä- kerhetspolisen helt och hållet terminologi men utvidgade den till att gälla hela FNL-rörelsen.559 En annan typ av rapporter bestod av listor med namn och adres- ser som påträffats, eller lånats som , skriver på FNL- kontoret i kunde också förvarna om olika de- monstrationer och andra aktioner som planerades i . För utgjorde kontakten med FNL-gruppen en bra grund för vi- dare infiltration i vänstergrupperna i . Det var i de poli- tiska grupperna t.ex. KFML som de verkliga godbitarna fanns konstaterade i ett brev i augusti 1968.561 invaldes han som medlem i KFML. var med om att bilda i . Att tagit sig vidare in i vänsterorganisationerna i betydde dock inte att FNL-gruppen var ointressant. levererade han en rapport över läget inom de tolv regioner som DFFG delats in i. Rapporten spreds sedan till samt-liga säker- hetspolisens sektioner.562 1969 genomfördes en operation mot på i . gick med hjälp av nyckel in i FNL- lokalen tillsammans med och fotograferade av en mängd interna handlingar såsom protokoll och korrespondens. Ma- terialet levererades till både säkerhetspolisen och IB och finns beva- rat i akten i . Utanför höll två andra IB-anställda vakt utrustade med walkie-talkies för att kunna varna och om någon skulle vara på ingång. I sam- band med IB-affären motiverade operationen med att det fanns indikationer på främmande verk- Rapport från källa 20/5 1968. Källa löpnr 16. 559Kommunistisk verksamhet i . Akt 5:721d 1-28, löpnr 9. av adressbok, lånad på , , Gbg. I Källa löpnr 2. 561Lampers, : Det grå . 562Rapport nr 1 från . Handl tillhörande reg vol 154. samhet inom FNL och att IB visste att den alltmer tilltagande terrorismen gick in där.563 När det gäller kopplingar till främmande makt fanns utan tvekan goda kontakter med den kinesiska ambassaden i . Av vilken art är dock oklart. När det gäller Elmérs utsaga om anknyt- ning till terrorism framstår detta mer som en efterhandskon- struktion baserad på den allmänna situationen 1973 än den hotbild som FNL-rörelsen kan ha utgjort . Visserligen hade uppgifter inkommit om att grupper från Clarté, VUF och FNL-rörelsen skulle ha erhållit gerillautbildning på Kuba.564 Mer än rykten var det dock inte. En annan fråga som utreddes var huruvida operationen mot var att betrakta som ett inbrott eller inte. Från IB:s sida hävdades att man tog sig in med hjälp av en nyckel lånat i kraft av sin förtroendeposition inom . Av Ek- bergs rapportering framgår också att han till- frågats och tackat ja till att arbeta på FNL- kontoret.565 I en rapport skriver vidare att han har tillgång till nyckel.566 I förhör inför Säkerhetstjänstkom- missionen har uppgivit att han i regel kopierade de nycklar han fick låna genom att göra ett avtryck i en plastisk massa.567 Om det var en sådan kopia som användes eller om och gick in med en lånad nyckel förblir oklart och framstår i efterhand inte heller som den viktigaste frågan. De handlingar som företog och som kan ha varit brottsliga ledde inte i något fall till åtal. Åklagaren bedömde efter utredning att brott ej kunde styrkas, eller i de fall där brott möjligen skulle kunna styrkas, att dessa var preskriberade. framstår genom sin rapportering i serien på många sätt som en klassisk pojkboksagent. Han levererar regel- mässigt skisser av de lokaler han besöker som underlag för kom- mande operationer. Han drar sig inte för att delta i olagliga aktio- ner som bombhot mot flygplan. På så sätt är han betydligt mer ak- tiv som infiltratör än den avsevärt mer tillbakadragne Kandidaten som verkade i (se vidare kapitel 8). I en mening påminner om , som dock inte var infiltratör i vanlig mening. 563Lampers, : Det grå . 564Rapport nr 4 från källa 31/7 1968. Akt 250:09/12, löpnr 2 F. . 565Rapport angående vänstergrupperna i nr 35. Vietnamdemonstration den 17/11 1968. Källa löpnr 1. 566Rapport i löpnr 2. 567Lampers, : Det grå . likhet med fotograferar eller lägger beslag på i stort sett allt han kan finna i de lokaler han verkar i. Efter aktionen mot FNL-lokalen ägnade Ek- berg FNL-rörelsen ett alltmer förstrött intresse. Det var istället andra grupper som KFML, SDS i och Palestinarörelsen som ansågs mer intressanta att infiltrera. Det förtjänar också att på- pekas att synes ha agerat på IB:s uppdrag och med godkännande av IB:s ledning. När det gäller säkerhetspolisens sektion i finns ett gott källmaterial bevarat i i . Bland de be- varade handlingarna finns bl.a. en rapport gällande FNL- gruppernas insamling till som skickades ut som bilaga till Vietnambulletinen nr 3/1968. Med rapporten fanns sju sidor med namn på personer och organisationer som lämnat bidrag till in- samlingen. Varje sida bestod av fyra spalter med ungefär 140 rader med namn eller organisationer. Sammanlagt torde alltså bortåt en 4 000 insamlingsposter på detta sätt ha kommit till säkerhetspolisens kännedom. Av anteckningar som gjort på listorna framgår att sek- tionen i gjorde slagning i registret på de personer som bodde inom sektionens arbetsområde. En del fanns redan registre- rade medan vissa andra inte gick att identifiera.