sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av att torsdagens insats mot Hvitfeldtska gym- nasiet krävt stora personalresurser (se vår bedömning i avsnitt 6.5.7) och då fredagen hade en allvarlig hotbild med hög risk för våldsamma opinionsyttringar förefaller polismyndighetens hante- ring av förstärkningsfrågan oss märklig. ¡Vi är sammanfattningsvis kritiska till hur frågan om polisför- stärkningar hanterats inför i . I polismyndighetens taktiska modell för hur polisen skulle hantera demonstrationer och andra opinionsyttringar i samband med toppmötet spelade dialogen en viktig roll. Inom polismyndigheten tillskapades en dialoggrupp, kontaktgruppen, som bestod av sex personer. Kontaktgruppen fick i uppgift att föra en dialog med arrangörer av och deltagare i demonstrationer i syfte att förebygga och i förekommande fall ingripa mot brott. Under vår kartläggning av polisens dialog med demonstranter har vi gjort följande reflektioner. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ¡Polismyndighetens ansats att genom en dialog etablera samarbete och samverkan med arrangörer och deltagare i demonstrationer och andra manifestationer anser vi vara ett bra initiativ. ¡Mot bakgrund av att kontaktgruppens arbete påbörjades i ett så sent skede, endast ca före , måste resultatet av arbetet ses som en framgång. Arbetet bidrog till att samtliga tillståndsgivna demonstrationer kunde genomföras utan allvarliga störningar. Resultatet av dialogarbetet hade förmodligen blivit ännu bättre om dialogen påbörjats . Det tar tid att bygga upp goda relationer och ett ömsesidigt förtroende, liksom att inom polis- myndigheten förankra kontaktgruppens syfte och mandat. ¡Kontaktgruppens mandat var oklart såväl inom gruppen som i förhållande till demonstrationsarrangörer. Många hade uppfattat att mandatet inte bara gällde demonstrationer utan också händelser som inträffade däremellan. Det oklara mandatet ledde bl.a. till misstroende från demonstrationsarrangörer och andra då polisin- satsen mot Hvitfeldtska gymnasiet genomfördes (se vidare avsnitt 6.5.7) och det skadade därmed relationen mellan parterna. I vår kartläggning av Göteborgshändelserna har ingått att under- söka hur polispersonal utbildats och förberetts inför kommende- ringen samt tillgången till utrustning. I samband med genomförde en enkätundersökning bland de poliser som deltog i kommenderingen. Av 1 800 utdelade enkäter besvarades drygt hälften. I undersök- ningen uppgav av poliserna att de saknade en anpassad utbildning för de arbetsuppgifter som de tilldelats under kommen- deringen. Tre fjärdedelar ansåg att utbildningen inför särskilda händelser bör organiseras på annat sätt. Beträffande utrustningen ansåg av poliserna att de inte tilldelats erforderlig ut- rustning för att kunna genomföra förekommande arbetsuppgifter, att de saknade personlig utrustning och att gruppen/avdelningen saknade utrustning. Resultaten av denna undersökning och vår egen kartläggning föranleder oss att göra följande uttalanden. ¡ Vi har konstaterat allvarliga brister när det gäller svenska polis- mäns utbildning för att kunna ingripa mot folkmassa. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ordentlig enhetlig utbildning på detta område har inte genomförts sedan inför i fotboll 1992 tog ett över- gripande och samordnat initiativ härtill. Den kunskap som då byggdes upp har i stor utsträckning gått förlorad. Vi har också kunnat konstatera andra kunskapsbrister hos de poliser som deltog i kommenderingen. T.ex. saknade många kun- skap om de politiska grupper m.fl. som var i . Förutom bristfällig kunskap har vi konstaterat att poliser vid olika myndigheter arbetar efter skilda taktiska modeller, vilket i medfört samverkanssvårigheter (se vidare avsnitt 6.5.7). hade inför kommenderingen en ambition att ge en adekvat utbildning till deltagande poliser. Det är dock, enligt vår mening, inte möjligt för en enskild polismyndighet att klara en sådan uppgift vid en så omfattande kommendering. Ansvaret för att en enhetlig och ändamålsenlig utbildning kommer till stånd måste i stället läggas på centralmyndigheten, dvs. Rikspolisstyrel- sen, som ett led i dess samordningsuppgifter. ¡ Vi har även konstaterat stora brister i polisens utrustning under kommenderingen. När det gäller personlig skyddsutrustning tillgodosåg polis- myndigheten i hög utsträckning de önskemål som fanns från den egna personalen inför kommenderingen. Skyddsutrustningen visa- de sig dock under insatsen vara otillräcklig och en översyn av den har efterlysts. hade i meddelat förstärkande polismyndigheter vilken personlig utrustning som skulle bäras under kommenderingen. Trots detta saknade många förstärkande poliser delar av utrustningen. rela- tivt sena information till myndigheterna kan ha bidragit till detta. Den har förklarats med att polismyndigheten först själv i ett sent skede fick kännedom om vilka myndigheter som skulle lämna förstärkning. Vi konstaterar emellertid att de förstärkande polis- myndigheterna trots den relativt sena informationen borde ha sett till att poliserna utrustats bättre för kommenderingen. Händelserna i ger anledning att generellt överväga polisens utrustning. Vi återkommer till den frågan i avsnitt 7.3. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i 6.5.7Polismyndighetens genomförande av kommenderingen Som vi framhållit inledningsvis ställdes polisen under genom- förandet av kommenderingen inför svåra uppgifter, där dess för- måga och kompetens kom att prövas på ett extraordinärt sätt. I det följande redovisar vi dels de övergripande synpunkter vi har på genomförandet av kommenderingen, dels synpunkter på några av polisinsatserna. ¡ saknar en nationell operativ modell för särskilda händelser med fastlagda ledningsnivåer, enhetligt ordersystem och begrepps- bruk, m.m. Det operativa koncept som i använde vid genomförandet avvek i vissa delar från vad som är brukligt i övriga landet. En del av tiden under kommen- deringen fick därför ägnas åt att informera poliserna från andra län om det operativa systemet. Informationen till de poliser som kom till under genomförandeveckan blev av naturliga skäl knapphändig. Många av de tillresta poliserna har beskrivit det operativa kon- ceptet som svårförståeligt och svårtillämpat. Som exempel har anförts att lednings- och organisationsmodellen medförde en oklar ansvarsfördelning mellan cheferna på fältet. Detta var, enligt kriti- kerna, särskilt påtagligt vid de tillfällen då arbetssituationen var pressad såsom vid insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet på tors- dagen och under de våldsamheter som utbröt i samband med Anti- kapitalistmarschen . Sådan kritik har uttalats också av polismyndighetens egen personal och av chefer som tjänstgjorde som yttre befäl. Vi har tidigare berört kritiken att den ordning som tillämpades inför var trög och stel och att verksamheten var detaljreglerad och toppstyrd. Sådana synpunkter har framförts också när det gäller genomförandefasen av kommenderingen. Kritikerna har bl.a. menat att kommenderingsledningen fattade be- slut som normalt ligger på den yttre ledningen, dvs. inom det minutoperativa arbetet, och att den uppdragstaktik som innebar att yttre chefer fick bestämda uppgifter därför inte fungerade fullt ut. Någon enhetlig modell för ledning och genomförande av kommenderingar vid särskilda händelser finns, som nämnts, inte i Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Erfarenheterna från visar att det finns behov av en sådan nationell modell. ¡En annan brist som påtalats är att det inte fanns en särskild transportenhet med uppdrag att föra gripna och omhändertagna till polishuset respektive . Det är självfallet viktigt att denna del av frihetsberövandet fungerar på ett smidigt sätt. Kritikerna har därutöver efterlyst en dokumentationsenhet med uppgift att säkra dokumentationen och avrapporteringen vid överlämnandet av den frihetsberövade till transportenheten. Det är naturligtvis av stor vikt att dokumentationen av frihetsberövanden fungerar på ett säkert och effektivt sätt. ¡Vi har tidigare konstaterat att kriminalunderrättelsearbetet funge- rade väl under planerings- och förberedelsestadiet. Även under genomförandestadiet synes detta arbete ha fungerat väl. Det goda kriminalunderrättelsearbetet och organisationen med två särskilda spaningsenheter med civila poliser knutna till insatschefen respek- tive spaningscentralen bidrog till att ett stort antal personer kunde gripas och senare lagföras. Enligt vår uppfattning har polismyndighetens kriminalpolis- arbete bedrivits på ett framgångsrikt sätt, med undantag av det arbete som föranleddes av tillslaget mot Hvitfeldtska gymnasiet. Vi återkommer med vissa synpunkter på den insatsen. ¡Under våra intervjuer med poliser vid polismyndigheten har det framkommit missnöje med myndighetens psykosociala omhänder- tagande av personalen efter kommenderingen. insatser på detta område har enligt dessa poliser varit otillräckliga. De har bl.a. menat att all personal borde ha fått genomgå en obligatorisk individuell psykologisk debriefing av professionell handledare i omedelbar anslutning till kommenderingen. Det finns enligt uppgift inte några riktlinjer för hur polismyn- digheternas psykosociala omhändertagande av personalen skall bedrivas. En samordning i dessa frågor är önskvärd. Detta är sär- skilt viktigt vid kommenderingar där polismän från flera polis- myndigheter ingår. Polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet Polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet är en av de mest centrala och omdiskuterade händelserna under i . Många frågor har ställts kring insatsens syfte, genomförande och Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vi har mot den bakgrunden valt att studera händel- serna vid skolan särskilt noga. Som framgått av vår redogörelse för händelseförloppet råder bland poliser, demonstranter och övriga iakttagare olika uppfattningar om polisinsatsen. Flertalet är dock eniga om att den i betydande utsträckning kom att påverka det fortsatta skeendet under . Även om uppgifterna så- ledes i stora delar går isär och i vissa delar är oförenliga anser vi oss kunna göra vissa bedömningar. ¡Som vi framhållit i kapitel 2 är det ett viktigt led i värnandet om demokratin att försöka skapa bästa möjliga förutsättningar för medborgarna att sluta sig samman, mötas och bedriva opinions- arbete. Stat och kommun kan till exempel bidra genom att ställa ändamålsenliga mötes- och samlingslokaler till förfogande. Ett annat sätt är att erbjuda övernattningsplatser i offentliga lokaler, såsom skolor, vid politiska möten och andra sammankomster. Vi är därför principiellt positiva till att en kommun tillhandahåller över- nattningsplatser i skolor vid internationella möten av aktuellt slag. Det uppstod inte några problem vid 14 av de 16 uthyrda skolor- na i . Erfarenheterna från Hvitfeldtska gymnasiet visar dock på oklara förhållanden mellan olika aktörer vilket talar för att en sådan uthyrning, för alla inblandades skull, bör ske i mer kon- trollerade former och under klara och entydiga förutsättningar. Det får inte råda några oklarheter mellan parterna om vilka villkor som gäller. Inom delar av polisen ifrågasattes om det var lämpligt att hyra ut centralt belägna skolor som Hvitfeldtska gymnasiet. Polisledningen framförde emellertid inte denna tvekan till den politiska ledningen i kommunen. Vi finner det angeläget att polisen på ett klart och tydligt sätt ger en kommun besked om när den av ordnings- eller säkerhetsskäl bör avstå från att hyra ut vissa skolor. Kommunen bör naturligtvis vara lyhörd för polisens bedömning. ¡Åklagaren beslutade att en reell husrannsakan skulle genomföras på skolan. Mot bakgrund av det underlag som fanns finner vi ingen anledning att ifrågasätta åklaga- rens beslut. Vi är däremot kritiska till hur beslutet kom att verkställas även om vi inser att polisen ställdes inför en svår upp- gift. Vi uttalar oss inte om de rent rättsliga bedömningar som gjordes av polisen. Polisens agerande är föremål för förundersök- ning på initiativ av ombudsmän (). Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i ¡Redan under våren 2001 visade hotbildsrapporter på stor risk för våldsamma opinionsyttringar mot . Enligt kommenderingsledningen stod det också i ett tidigt skede klart att det på Hvitfeldtska gymnasiet skulle komma att finnas personer med anknytning till sådana autonoma grupper som var beredda att störa genom våldsamma aktioner. Mot denna bakgrund borde polismyndigheten ha försökt förebygga att sådana aktioner skulle kunna genomföras och därigenom också förhindra brottslighet. Den kunde t.ex. kontaktat hyresvärd eller bovärd för att diskutera omflyttningar eller låtit polisens kontaktgrupp agera. Under alla förhållanden borde man ha haft en planering för hur problem om de uppstod skulle lösas och ha förberett sig väl inför genomförandet av en eventuell insats bl.a. för att minska olägenheterna för dem som befann sig på skolan men inte kunde misstänkas för något brottsligt. Någon sådan planering och förberedelse förefaller inte ha funnits. Tvärtom synes polisledningen, trots hotbilderna, ha blivit över- raskad av händelseutvecklingen och underrättelserna under första delen av mötesveckan. Pressen att klara säkerheten under topp- mötet och den amerikanske presidentens besök, brister i plane- ringen och otillräckliga förberedelser förefaller ha försatt polisled- ningen i en situation där den inte såg någon annan utväg än ett skyndsamt ingripande. Detta fick enligt vår bedömning karaktär av hafsverk, tog alltför stora resurser i anspråk och orsakade dem som befann sig på skolan oproportionerligt stora inskränkningar i rörel- sefriheten. Vi är kritiska till att det planerings- och förberedelse- arbete som föregick insatsen var så bristfälligt. ¡Det står klart att polisen i vart fall fram till dess att förhandlingarna cirka tog sin början, dvs. , inte aktivt försökte sprida information om anled- ningen till avspärrningen eller om villkoren för att få lämna det avspärrade området. Den som på detta sätt stängs inne har rätt att få information om orsaken härtill samt om när och under vilka förutsättningar han eller hon får lämna området. Polisens brister i detta avseende är allvarliga och bidrog bl.a. till rädsla, ilska och spekulationer bland de instängda. Bristen på information mot- verkade därmed insatsens syfte, dvs. en lugn utrymning av området för att skolan skulle kunna genomsökas. ¡Vid insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet greps 459 personer misstänkta för våldsamt upplopp. Massgripandet ingår i det som är föremål för JO:s prövning. Vi kan dock konstatera att polisen i Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i samband med omhändertagandet av de gripna förefaller ha begått ett antal överträdelser av gällande författningar (se överåklagare beslut ). T.ex. hölls inte förhör inom rimlig tid, överblick saknades om det bland de gripna fanns personer under 15 respektive vilka kräver särskild handlägg- ning och dokumentationen var bristfällig. De gripna hade endast i ringa utsträckning möjlighet att sköta sin personliga hygien och tillgången till dricksvatten var enligt uppgift begränsad. Vi finner detta anmärkningsvärt. Det torde vara ofrånkomligt att ett gripande av 459 personer för- orsakar stora praktiska problem och kräver oerhört stora resurser från polisens sida om den skall kunna leva upp till regelverkets alla krav vad gäller tidsfrister, dokumentation, praktiska arrangemang för de gripna m.m. Även om polisen inför stora händelser måste ha en realistisk planering för hur många platser som kommer att behövas och personal för detta är det ofrånkomligt att den kan hamna i en situation där den inser att de tillgängliga resurserna är otillräckliga för att ett planerat ingripande skall kunna genomföras rättsenligt. Detta kan göra det nödvändigt för polisen att avstå från att gripa alla misstänkta även om man i och för sig anser sig ha tillräckliga skäl för det. Generellt gäller att polisen i en sådan situation i sista hand tvingas åberopa nöd (jfr 24 kap. 4 § brotts- balken) ¡Många demonstranter har omvittnat att polisen i samband med ingripandet mot Hvitfeldtska gymnasiet uttalat sig nedsättande och kränkande om dem. Det är naturligtvis aldrig acceptabelt att polisen använder ett olämpligt språkbruk. ¡Kommenderingschefen har framhållit att just insatsen mot Hvitfeldtska var en förutsättning för att polisen kunde klara sina uppgifter utan värre konsekvenser under president besök och EU-dagarna. Det går inte att med säkerhet uttala sig om hur den fortsatta utvecklingen hade blivit om något ingripande mot Hvitfeldtska inte hade ägt rum. Vi kan i och för sig konstatera att såväl president besök som mötet på kunde genomföras utan incidenter. Å andra sidan fick händelseutvecklingen på Hvit- feldtska ett antal negativa konsekvenser för det fortsatta skeendet under toppmötet. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i x Det tärde kraftigt på polisresurserna, vilket fick allvarliga följder främst (se vår bedömning rörande Antikapitalist- marschen – – ). x Det skadade relationerna till demonstranterna. Polisledningen valde att inför ingripandet inte från början använda sig av kon- taktgruppen. Det, liksom att förhandlingarna senare bröts, ledde till ett minskat förtroende för den fortsatta dialogen. x Genom ingripandet förhindrades demonstranter att utöva sin mötesrätt eftersom den s.k. motkonferensen och andra möten inte kunde hållas som planerat. Ingripandet upplevdes som provoce- rande inte bara av de gripna utan också av många andra. x De enskilda poliserna utsattes för utomordentligt svåra påfrest- ningar såväl fysiskt som psykiskt. En dåligt förberedd insats ökar risken för våldsamma konfrontationer och därmed också faran för enskilda poliser och andra berörda personer. ¡ Under vår utredning har vi bland demonstranter mött ett par frågor rörande insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet, som varit föremål för omfattande spekulationer. Den första frågan är huruvida insatsen var planerad av polisen . Vi har konstaterat att insatsen överhuvud- taget inte förefaller ha planerats eller förberetts. Det finns enligt vår bedömning inte något som talar för att ingripandet vilade på en utarbetad plan. Den andra frågan är huruvida påverkat den svenska polisen vad gäller beslutet om ingripande mot Hvitfeldtska gymnasiet. Inför varje statsbesök förekommer kontakter mellan berörda utländska säkerhetstjänster, Säkerhetspolisen och den lokala polismyndigheten för att bl.a. ansvarsfördelningen skall ut. Så skedde också inför den amerikanska presidentens besök i . Detta är ett naturligt led i säkerhetsarbetet. De beslut som fattas är den svenska myndigheten ansvarig för. Vi har inte funnit några belägg för att insatsen mot Hvitfeldtska gym- nasiet tillkommit på initiativ av de amerikanska myndigheterna. Det stod i ett relativt tidigt skede klart för kommenderingsled- ningen att kunde förväntas bli den svåraste dagen för polisen. En rad olika aktioner var att vänta Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i och kvällen i syfte att stoppa, fördröja eller på annat sätt störa EU- toppmötet. Det kom också underrättelser om en aktion mot polishuset. Kommenderingsledningen och insatschefen hade att disponera polisresurserna mot den bak- grunden. ¡Som vi tidigare framhållit hade insatsen mot Hvitfeldtska gym- nasiet tärt kraftigt på polisresurserna (se vår bedömning rörande den insatsen). Enligt kommenderingschefen medförde insatsen mot skolan att hotbilden i ett visst läge var starkare än dimensioneringen av polisresurserna. Under lyckades polisen inte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet på . Det kan antas att ytterligare polisresurser och en bättre användning av de tillgängliga hade kunnat begränsa det våldsamma upploppet. ¡De våldsamheter som utbröt i samband med Antikapitalist- marschen ca och händelseutvecklingen därefter visar att alltför få av de poliser som fanns tillgängliga hade tillräcklig ut- bildning i ingripande mot folkmassa. Piketpoliserna och övriga specialenheter fick utnyttjas hårt. ¡Händelseutvecklingen ger också anledning att överväga vilken kroppsutrustning och annan personlig utrustning poliser skall ha tillgång till vid ingripanden av aktuellt slag. Enligt polisen utsattes radiokommunikationssystemet för kraf- tiga störningar och var helt utslaget. Det är troligt att ut- vecklingen hade blivit en annan om polisen haft tillgång till ett modernt radiosystem. Händelserna visar också på ett behov av särskilt anpassade insats- fordon. ¡Även med beaktande av radiostörningarna tyder händelserna vid och i södra delen av på att samträ- ningen mellan piketpoliser, hundförare och ryttare behöver för- bättras. ¡Liksom vid insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet synes polisen ha misslyckats med att ge de personer som spärrades in på Viktoria- bron tillräcklig information om orsaken härtill, vilket är anmär- kningsvärt med tanke på den begränsning av rörelsefriheten som insatsen innebar för de instängda. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i inleddes Reclaim The Streets gatufest på Vasa- platsen. Det förekom folksamlingar såväl på som i dess närområde, bl.a. i . därefter utbröt oroligheter i som övergick till våldsamt upplopp. I samband därmed ansåg sig några poliser tvungna att använda sina tjänstevapen. Vid tillfället förfogade insatschefen över ca 700 poliser. ¡Radiokommunikationssystemet utsattes vid insatsen för stör- ningar och var i princip helt utslaget. In- satschefen fick på grund av störningarna svårt att upprätthålla kontakten med sina avdelningschefer och att leda insatsen. Han försökte skapa sig en bild av situationen och tvingades att ge order till polisenheterna med hjälp av mobiltelefon och ordonnanser. Flera poliser som vi talat med, däribland kommenderingschefen och insatschefen, har uppgett att våldsamheterna sannolikt hade kunnat begränsas och skottlossningen undvikas om polisen haft en störningsfri radio. Enligt vår mening visar händelserna att behovet av ett nytt modernt radiosystem är akut. ¡Händelserna runt ger, i likhet med våldsamheterna på , anledning att diskutera vilken personlig kroppsskyddsutrustning och annan personlig utrustning poliser skall ha tillgång till vid ingripanden mot folk- massa. De visar på ett behov av särskilt anpassade insatsfordon. Polisinsatserna på och mot genomförde polisen två större insatser, dels på och dels mot . Tingsrättens dom rörande insatsen mot har ännu inte vunnit laga kraft. Vi anser oss dock oförhindrade att göra följande bedöm- ningar. ¡ Med anledning av information om att en icke tillståndsgiven demonstration skulle anordnas på omringade polisen, i syfte att förhindra ordningsstörningar, en folksamling på platsen. I samband med insatsen kontrollerade polisen om det i folksam- lingen fanns personer som hade begått brott under mötesveckan. Under insatsen skedde därför en selektering av de omringade per- sonerna. Den kom att dra ut . Många har beskrivit att informationen från polisen var bristfällig (se vice chefsåklagaren Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Vi finner det anmärk- ningsvärt att polisen även i detta fall brustit i sin informations- skyldighet. Vidare väcker det förvåning att polisens platschef inte i rimlig tid fick besked av kommenderingsledningen om den rättsliga grunden för insatsen. Han såg sig tvingad att på eget initiativ avbryta insatsen. ¡Vi har beträffande insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet kritiserat polismyndighetens omfallsplanering. Även vad gäller har vi konstaterat att sådan planering saknats. Detta medförde bl.a. att polismyndigheten var tvungen att inleda verkställandet av beslutet om husrannsakan med att eftersöka en ritning över skolbyggnaden. Därmed fick de boende information om att en polisinsats var aktuell. Av olika skäl kom denna att fördröjas åtskilliga timmar. När insatsen sedan ägde rum skedde den med stor kraft. Polisens tillvägagångssätt väcker förvåning.