sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — PPI används som deflator i nationalräkenskaperna och en miss- visande prisutveckling påverkar direkt volymberäkningarna i natio- nalräkenskaperna. Om den beräknade prisutvecklingen inte tar hän- syn till kvalitetsförbättringar så överskattas prisutvecklingen och därmed underskattas volymtillväxten i . Arbetet med prisindex i producent- och importled, PPI, har emel- lertid bedrivits med betydligt mindre resurser än arbetet med KPI. Nivån har inte varit tillräcklig för att upprätthålla kvaliteten i urvalet av representantvaror och företag. har emellertid resursinsatser på detta område ökats med närmare 1 2001/02:1 Budgetpropositionen . Bilaga 4 Nya riktlinjer för konsumentpris- index. 2002/03:1 Budgetpropositionen . miljon kr genom de ökade anslagen för ekonomisk statistik, vilket dock inte är tillräckligt för att uppnå en god kvalitet i PPI. De största problemen när det gäller PPI avser olika aspekter på urvalet: varuspecifikation, allokering, aktualitet och storlek. En korrekt och tillräckligt snäv varuspecifikation är avgörande för möjligheten att beräkna ett prisindex med tillräcklig kvalitet. Om avgränsningen av specifikationen inte är tillräckligt snäv, finns en risk att det uppmätta priset varierar beroende på variationen i produktionens/importens sammansättning, snarare än på faktisk pris- förändring. Det finns också risk för ett långsiktigt systematiskt fel, eftersom det blir svårt att fånga och kvantifiera kvalitetsföränd- ringar om varans egenskaper och de övriga villkor som gäller för transaktionerna inte är tillräckligt noggrant specificerade. Speciella och svårlösta problem, t.ex. med produkter som består av system som innehåller komplicerade tekniska produkter med inslag av tjänster, har i stor uträckning fått förbli olösta. Andelen sådana produkter ökar. Rådsförordningen om korttidsindikatorer säger att transaktio- nen skall vara specificerad med avseende på alla prisbestämmande faktorer som kvantitet, leveransöverenskommelser, rabatter, service- avtal, garantier och destination. Arbetet med att förfina varuspeci- fikationerna har påbörjats, men är mycket resurskrävande och krä- ver djupgående kontakter med berörda uppgiftslämnare. Allokeringen av urvalet handlar väsentligen om effektiv fördel- ning av prisinsamlingsinsatserna mellan olika varugrupper. Urvalet inom en varugrupp bör vara större ju större betydelsen för totalin- dex är, ju större variabiliteten i prisutvecklingen är och ju lägre kostnaden för mätningen är. Aktualitet är också viktigt för prismätningar av god kvalitet. För att upprätthålla kvaliteten i undersökningen krävs att man i urvalet löpande ersätter företag och produkter som minskat i ekonomisk betydelse med sådana som ökat i betydelse. Arbetet med urvals- komplettering har varit eftersatt länge och med dagens resursinsats är det inte möjligt att upprätthålla en acceptabel kvalitet på urvalet. Den fjärde aspekten handlar om storleken på urvalet. En mer effektiv allokering räcker knappast, utan urvalsstorleken behöver också ökas för att minska urvalsosäkerheten samt i viss mån också för att minska undertäckningen. HIKP och PPP bör anpassas till ändrad respektive ny EU- förordning. På prisområdet finns två genuint internationella pro- dukter, dels det harmoniserade indexet för konsumentpriser, HIKP, dels köpkraftsparitetsundersökningen, PPP. HIKP mäter inflatio- nen på ett europeiskt jämförbart sätt, medan PPP mäter prisnivåer i olika länder. Det senare används även för att göra internationella jämförelser av BNP. HIKP styrs av en ramförordning beslutad av rådet och flera detalje- rade kommissionsförordningar. Prisutvecklingen för egnahem har inte ingått i HIKP, men arbete pågår för att utveckla mät- ningarna, som kommer att skilja sig från de metoder som används i svenska KPI. Likaså skall arbetet med kvalitetsjusteringar harmoniseras. När förordningen avseende HIKP ändras måste även de svenska prismätningarna ändras eftersom EU-förordningen gäll- er alla EU-länder. För PPP är en förordning under utarbetande och den kommer att innebära att mätningarna läggs om och görs på andra sätt. mäts t.ex. priser endast i huvudstaden. För att få bättre skattningar för hela landet krävs mätningar som ger underlag för regionala koefficienter. Även i detta fall kommer att vara tvunget att följa den kommande EU-förordningen. Det bör noteras att internationell jämförbarhet är av stort intresse på detta område eftersom PPP används för att jämföra prisnivåer och storleken på BNP per capita i olika länder. Arbetet med att utveckla nya prisindex för den privata tjänste- sektorn bör snabbas upp. SCB har tidigare med några få undantag bara prismätt varor i producentledet. Behovet av att mäta priser för näringslivets tjänsteproduktion har emellertid blivit allt tydligare i takt med att en allt större del av BNP utgörs av tjänster. Närings- livets tjänsteproducerande branscher står för ungefär hälften av det totala förädlingsvärdet (BNP). Behovet av bättre prisindex för den privata tjänstesektorn var också en av de punkter som framkom tyd- ligast vid utredningens kartläggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Bättre sådana index har betydelse för att man skall kunna analysera produktivitetsutvecklingen och infor- mationsteknikens betydelse för denna. De har också betydelse för skattningarna av BNP-utvecklingen. klassar de prisindex som används för deflatering i NR som godkända, acceptabla eller icke-godkända (av typ A, B eller C). har godkända eller acceptabla index för knappt hälften av den privata tjänstesektorn. För den resterande delen använder NR huvudsakligen löneindex. har tagit fram en utvecklingsplan för olika tjänsteprisindex som Enligt den skall ett stort antal index vara i produktion . SCB satsar betydligt mer resurser på utveckling av prisindex för privata tjänster än när utredningen startade . Från ca 2000 har resursinsatsen ökat till ca 2002. Den ökade resursinsatsen har varit möjlig genom ökade anslagen för ekonomisk statistik. Huvud- delen av uppgången i kostnaderna för prisstatistik (se kapitel 3) avser detta område. SCB:s mål är att täcka 80 pro- cent av den privata tjänstesektorn med godkända index vid utgång- en av 2007. Arbetet med att ta fram nya tjänsteprisindex är emellertid myck- et resurskrävande eftersom varje bransch måste behandlas separat och arbetet bygger på mycket kontakter med företag och bransch- organisationer. Med dagens resurser nås inte målet, trots att resur- serna på detta område har ökat avsevärt jämfört med när utred- ningen startade. Arbetet med att utveckla nya prisindex för den privata tjänstesektorn bör därför snabbas upp. Utredningen föreslår också att prisindex utvecklas för import- och exporttjänster. Avsaknaden av sådana index medför att natio- nalräkenskaperna använder alternativ av varierande kvalitet för de- flatering. Enligt plan för utveckling av tjänsteprisindex skall index för import- och exporttjänster finnas i produktion 2006. SCB bör följa denna plan. Kostnaderna för förslagen avseende förbättringar av prisstatisti- ken uppgår sammantagna till . Av dessa kostnader avser förbättringar av konsumentprisindex (KPI), förbättringar av producentprisindex (PPI), anpassning av det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP) och köpkraftsundersökningen (PPP) till ändrad respektive ny EU-förordning, uppsnabbning av arbetet med att ut- veckla nya prisindex för den privata tjänstesektorn (TPI) och utveckling av prisindex för import- och exporttjänster. Hänsyn har vid beräkningen av resursbehovet tagits till det en- gångsbelopp på SCB har beviljats på tilläggsbudget 2 för förbättringar av prisstatistiken och till den nivåhöj- ning av anslaget med SCB har beviljats för förbättringar av KPI. Input-output-statistiken bör förbättras. Det saknas aktuella input-output-tabeller (I/O-tabeller), vilket var en av de brister i den ekonomiska statistiken som kom fram starkast i utredningens kart- läggning av användarbehoven. De senast publicerade officiella I/O- tabellerna avser 1985. Därutöver har en I/O-tabell tagits fram som uppdragsprodukt och s.k. tillgångs- och användnings- tabeller (T/A-tabeller) publicerats 1995.1 T/A-tabeller av god kvalitet behövs för att stämma av BNP-beräkningar från eko- nomins tillgångs- och användningssida och som underlag för att analysera strukturutvecklingen i ekonomin och göra ekonomiska prognoser. T/A-tabellerna utgör också grunden för input-output- tabellerna. I har BNP beräknats utifrån T/A-tabeller , men dessa har emellertid inte publicerats löpande. I flertalet länder som utredningen studerat har användarna betydligt större tillgång till input-output-statistik jämfört med . EU ställer krav på denna typ av statistik. skall T/A-tabeller avseende åren 1995–1999 samt en input- output-matris i löpande priser avseende 1995 tas fram och levereras till . Arbete pågår vid SCB med att ta fram dessa tabeller och de kommer också att göras tillgängliga för svens- ka användare. Därmed kommer en av bristerna i den ekonomiska statistiken att börja avhjälpas. Kvaliteten i input-output-tabellerna och tillgångs- och använd- ningstabellerna är emellertid beroende av vilket underlag för tabel- lerna som finns tillgängligt. I brist på statistiskt underlag måste tabellerna bygga på antaganden för att få tabellerna heltäckande. Input-output-statistiken bör förbättras främst vad gäller handels- marginaler, importstruktur och insatsstruktur i tjänstesektorn. Ut- redningen gav 2002 SCB i uppdrag att undersöka möjligheterna att få fram bättre underlag på dessa områden för beräkningarna av BNP. Utifrån detta underlag föreslår utredningen att arbetet med att förbättra input-output-statistiken inriktas på följande tre om- råden: 1 T/A-tabellerna kombinerar produkter och branscher medan I/O-tabellerna kombinerar produkter och produkter eller branscher och branscher. T/A-tabellerna är ofta mer detalje- rade än I/O-tabellerna och är underlag för att ta fram de . Se vidare kapitel 6. 1.SCB bör samla in uppgifter om handelsmarginaler. 2.SCB bör samla in uppgifter om importstrukturen i svensk eko- nomi. 3.SCB bör undersöka insatsförbrukningen inom den privata tjänste- sektorn. Uppgifter om handelsmarginaler skulle kunna samlas in på flera olika sätt. Utredningen föreslår att SCB prö- var vilka sätt som ger bäst resultat och därefter beslutar om lämplig ansats. En möjlighet är att uppgifter om handelsmarginaler tas in via SCB:s Sortimentsundersökning, som görs . Den närmaste undersökningen kommer att göras inom detalj- handeln (avseende ), respektive 2004 inom partihandeln (av- seende ). En annan möjlighet är att samla in inköpspriser för olika varor från ett urval av företag samt motsvarande försäljningspriser från ett annat urval av företag. Därmed skulle man kunna uppskatta handelsmarginaler för olika produktgrupper utan att identifiera respektive företags enskilda handelsmarginaler. Därmed skulle SCB kunna undvika att be företagen uppge handelsmarginalen direkt. Med denna ansats skulle man delvis kunna hämta uppgifter om genomsnittliga försäljningspriser från KPI-data eller från företag inom marknadsinformation och marknadsanalys, vilka samlar in data avseende kvantiteter och priser för EAN-märkta produkter från kassasystemen hos ett urval av dagligvarubutiker. En tredje möjlighet är att beräkna handelsmarginaler avseende livsmedel utifrån uppgifter om priser för inhemsk tillgång respekti- ve konsumentpriser enligt KPI för motsvarande livsmedelsproduk- ter. Om resultaten blir lovande torde en utökning av produkturva- let för prisindex för inhemsk tillgång bli nödvändig för framtida beräkningar av handelsmarginaler för livsmedel, eftersom det finns behov av att täcka in ett större urval produkter. I samband med insamling av uppgifter om handelsmarginaler bör SCB undersöka om det finns en regelbundenhet i storleken på han- delsmarginalerna över tiden och om det finns ett samband med konjunkturutvecklingen. Innan fått fram flerårig statistik på området kan detta möjligen göras genom att studera motsvaran- de mönster i länder som redan har tidsserier över handelsmargina- ler. Vidare bör SCB jämföra uppgifter om handelsmarginaler i Sve- rige med motsvarande uppgifter i andra jämförbara länder, exem- pelvis . Utredningen föreslår vidare att SCB prövar olika sätt att få fram uppgifter om företagens användning av importvaror. En möjlighet är att samla in uppgifter om handelns vidareförsäljning av importerade varor via den intermittenta under- sökning av partihandeln, som kommer att göras av SCB 2004. Parti- handelns vidareförsäljning finns till viss del med i dessa undersökningar. Det görs en uppdelning av försäljningen direkt till konsument och till andra företag, men det saknas uppgifter om vil- ken typ av företag i SNI-termer som försäljningen sker till eller om det gäller importerade eller inhemskt producerade varor. Vid Partihandelsundersökningen avseende 1991 ombads de under- sökta företagen fördela försäljningen i procent mellan: Bank, finans- och försäkringsbolag Statliga och kommunala myndigheter Denna uppdelning är en tänkbar utökning i de intermittenta handels- undersökningarna. Uppdelningen kan också eventuellt anpassas be- roende på bransch. En annan möjlighet är att pröva möjligheterna att samla in upp- gifter om importandelar bland de största företagen via direkta in- tervjuer, liknande dem som görs av statistikbyrå. En tredje möjlighet är att samla in uppgifter om import av tjäns- ter för inhemsk produktion från betalningsbalansstatistiken. Från denna källa kan uppgifter om importerade tjänster direkt kopplas till det importerande företagets bransch. I samband med att SCB på uppdrag av tar över insamling- en av statistiken över utrikeshandeln med tjänster, bör det finnas möjligheter att sammanställa uppgifter om importerade tjänster per bransch som underlag för nationalräkenskaperna. Utredningen föreslår också att SCB bör fortsätta arbetet med att undersöka möjligheter att samla in uppgifter om insatsförbrukningen inom den privata tjänstesektorn. Insamling av uppgifterna bör prö- vas så snart en förstudie har gjorts om möjligheterna till insamling. SCB bör även pröva att via direkta intervjuer hos de största före- tagen samla in uppgifter om deras insatsstruktur. Kostnaderna för förbättringarna av input-output-statistiken upp- går till 2004 och därefter till ca 3 miljoner kro- nor . Kostnaderna avser utredningar och prov med olika metoder för att samla in de uppgifter som krävs för att få information om handelsmarginaler, importstruktur och in- satsförbrukning i den privata tjänstesektorn. Kostnaderna därefter avser en ram för löpande insamling av sådana uppgifter. IT-statistiken bör förbättras. Det saknas betydande delar av den IT-statistik som behövs för att analysera betydelsen av IT för den ekonomiska utvecklingen. Vid utredningens kartläggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken var detta en av de brister som framträdde tydligast. Bristen på IT-statistik för- svårar dessutom avstämningen av ekonomins tillgångs- och använd- ningssida vid beräkningen av BNP. Flera länder har kommit längre än när det gäller att ta fram sådan statistik. Det gäller bl.a. , , och . () har haft rege- ringens uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om informations- och kommunikationsteknik, s.k. IKT- statistik. lämnades till regeringen . Efter detta har SCB fått regeringens uppdrag att undersöka före- tagens och hushållens IT-användning m.m. inom ramen för en av samordnad satsning för en samordnad EU-statistik på området. De svenska undersökningarna finansieras dels genom bi- drag från , dels genom som regeringen har ställt till SCB:s förfogande. I hänvisades vissa frågor som rör den ekonomiska statistiken till föreliggande utredning. Den snabba framväxten av IT i och i omvärlden har ökat betydelsen av att kunna beskriva denna sektor. Statistiken behövs bl.a. för att kunna analysera betydelsen av vad som brukar kallas den nya ekonomin. Det gäller inte minst effek- terna av IT på produktivitetsutvecklingen i ekonomin. För sådana analyser behövs uppgifter om bl.a. IT-investeringar i hård- och mjukvara samt kapitalstockar för IT. avseende IT-sektorns produktion samt olika sektorers användning av IT, men också uppgifter om de sysselsattas IT-kompetens och IT-relaterade arbete. Utredningen föreslår följande åtgärder för att förbättra IT-statistiken: 1.SCB bör fastställa en standard för vilka produkter som bör definieras som IT-varor och IT-tjänster. 2.SCB bör vidareutveckla prisindex för IT-produkter, både vad gäller IT-varor och vad gäller IT-tjänster. 3.SCB bör ta fram och redovisa beräkningar över kapitalstockar för IT. 4.Underlaget för beräkningarna bör förbättras genom att SCB startar insamling av uppgifter om IT-investeringar. 5.SCB bör producera löpande statistik över hushållens och före- tagens användning av IT. 6.SCB bör ta fram och redovisa satelliträkenskaper för IT- sektorn. Utredningen föreslår således att SCB bör fastställa en standard för vilka produkter som bör definieras som IT-varor och IT-tjänster. I huvudsak bör den definition av IT-sektorn (branscher) på femsiff- rig SNI-nivå som används kunna utgöra en utgångspunkt för denna standard. bör SCB följa det internationella arbetet på området och vid behov anpassa den svenska standarden till internationella riktlinjer. SCB uppdaterar den befintliga listan över IT-varor. Utifrån den nya listan bör en översättning göras till den produktklassificering som national- räkenskaperna använder. Därefter kan de IT-varor som ingår i natio- nalräkenskaperna (NR) identifieras. En definition av IT-tjänster och IT-varor bör kunna användas både för NR och för annan stati- stik. En lista på IT-tjänster utarbetas oberoende av vad som kan särskiljas i NR . För att definiera IT-tjänster skulle Classification of Products by Activity (CPA) samt den svenska utbyggnaden delning efter Näringsgren (SPIN) kunna användas. Vidare skulle SCB kunna ta hjälp av och branschorganisa- tioner för att komma fram till en korrekt definition av IT-tjänster. IT-produkter bör också kunna identifieras inom statistiken över utrikeshandeln med både varor och tjänster, utifrån den definition som SCB tar fram. Vid SCB:s prisprogram bör prisindex för de IT-produkter som kan identifieras i nationalräkenskaperna vidareutvecklas, bl.a. enligt rekommendationer. En utveckling på området har redan kommit igång vad gäller prisindex för IT-tjänster, t.ex. för data- konsulter, men en utveckling av redan befintliga prisindex inom PPI-systemet, som kan kopplas till IT-produkter, bör också kom- ma till stånd. Det gäller även export- och importprisindex för IT- produkter. Utveckling av prisindex är särskilt svårt på detta områ- de, vilket hör samman med karaktären på många IT-produkter. De är ofta en blandning av både varor och tjänster, som dessutom ut- vecklas snabbt. Man bör ändå hitta en metod för att i möjligaste mån mäta så renodlade produkter som möjligt, alltså antingen vara eller tjänst. SCB bör ta fram och redovisa beräkningar över IT-kapitalstockar. I detta fall handlar det främst om att få fram uppgifter med till- räcklig kvalitet. SCB har på uppdrag av utredningen tagit fram vissa tidsserier på IT-kapitalstockar för studien av IT-kapitalets bidrag till produktivitetsutvecklingen. Kvaliteten på dessa serier kan emeller- tid ifrågasättas. Den är beroende av kvaliteten på tillgängliga upp- gifter om bl.a. investeringar, priser och avskrivningstider, vilken inte alltid är så god. Det kommer att krävas ett betydande arbete för att få fram tidsserier avseende IT-kapitalstockar med god kvalitet. Att utnyttja erfarenheterna från andra länder är väsentligt i detta arbete. För att förbättra underlaget för kapitalstocksberäkningarna bör SCB genomföra ett utvecklingsprojekt avseende insamling av upp- gifter om IT-investeringar i företag, både i hårdvaror och i mjukva- ror. Detta är en förutsättning för att kunna starta en årlig insamling av de önskade uppgifterna. Utredningen föreslår vidare att SCB bör producera löpande sta- tistik över hushållens och företagens användning av IT. Som redan nämnts har SCB fått regeringens uppdrag att undersöka företagens och hushållens IT-användning m.m. delvis finansierat med bidrag från . En löpande statistik beräknas kosta . Satelliträkenskaper avseende produktion och användning av IT bör utvecklas för att underlätta för statistikanvändare att analysera betydelsen av IT-produktion och IT-användning i ekonomin. Den- na typ av satelliträkenskaper säkerställer att uppgifter om produk- tion och användning av IT redovisas i ett konsistent ramverk. ger också möjligheter att koppla produktion av IT till arbetskraften och användning av IT till företagen och hushållen. Arbetskraftens utbildning och kompetens har visat sig ha stor betydelse för genomslaget av IT-användningen och påverkan på produktivitetstillväxten. SCB bör därför möjliggöra en koppling även mellan uppgifter från den regionala arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) och nationalräkenskaperna, bl.a. uppgifter om produk- tion, sysselsättning och kapitalstockar. Detta behövs för att kunna ta hänsyn till personalens kunskapsnivå i samband med produktivi- tetsberäkningar och effekter av IT-användning. Kostnaderna för förbättringarna av IT-statistiken uppgår sam- mantagna till . Av dessa kostnader avser prisindex för IT-produkter, IT-kapitalstockar och IT- investeringar, löpande statistik över företagens och hushål- lens IT-användning och satelliträkenskaper för IT. Kapitalstocksberäkningarna bör förbättras när det gäller underlag och presentation. Flera tunga användare, bl.a. Finansdepartemen- tet, och , betonade i utredningens kartläggning av användarnas syn på den svenska ekonomiska statisti- ken (SOU 2001:34) problemet med att det saknades aktuella kapital- stocksberäkningar. har personal vid NR arbetat med att ta fram bransch- visa kapitalstocksberäkningar, som avser ett 80-tal branscher och perioden –2001. Delar av de nya beräkningarna kommer att publiceras 2003. Utredningen bedömer emellertid att det finns behov av både bättre statistikunderlag och ökade personalresurser för vidareutveckling av kapitalstocksberäkningarna. Utredningen före- slår följande åtgärder: 1.SCB bör ta fram bättre underlag för kapitalstocksberäkningar- na. 2.SCB bör ta fram officiella rapporter om kapitalstocksberäk- ningar samt analyser av beräkningsresultaten. Aktuella kapitalstocksberäkningar behövs bland annat för att kun- na beräkna bidraget till produktionstillväxten från användningen av kapital. Kapitalstockar behövs för att exempelvis ta reda på om det inträffat produktivitetslyft i olika branscher i samband med intro- duktion av ny informationsteknologi. De behövs också för att kunna göra en uppdelning av samtliga faktorers bidrag till produk- tionstillväxten, dvs. för att kunna beräkna förändringar i den totala faktorproduktiviteten. har vidare påpekat att de avskrivningstider som används för de nuvarande kapitalstocksberäkningarna kan vara inaktuella. För att kunna underhålla beräkningarna behövs aktuellt empiriskt underlag för skattningar av livslängder och avskrivnings- takter. Det utvidgade investeringsbegreppet (dvs. utöver byggnader och maskiner också bl.a. programvaror och databaser) ställer också krav på nya beräkningar. Det finns även behov av att få IT-relate- rade stockar (datorer, programvara etc.) särredovisade. Även för analyser av ekonomins långsiktiga tillväxtförmåga har utredningen funnit att det finns behov av aktuella kapitalstockar. Genom att följa nettonationalproduktens (NNP) tillväxt i relation till BNP-tillväxten kan ekonomins långsiktiga tillväxtutsikter ana- lyseras. NNP motsvarar BNP minus kapitalförslitning. Erfarenhe- ter från andra länder av empiriska undersökningar av företags kapi- talförslitning, exempelvis undersökningar i , Storbri- tannien och , tyder på att det är väsentligt att analysera kapi- talförslitningen.