sou · GQB387d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Om omplacering innebär ändrad utbild- ningsort eller tjänstgöringstid, krävs den värnpliktiges skriftliga samtycke; i annat fall hän- skjuts ärendet till . inte haft något att invända mot arkiveringsmetoden. Det har före- kommit handläggningsfel t.ex. på det sättet att flera sökande till en säkerhetsklassad tjänst har underkastats registerkontroll eller att personer anställts utan att resultatet av registerkontrollen avvak- tats. I en årsöversikt avseende subversiv verksamhet angavs att antalet misstänkta infiltrationsförsök hade minskat från 1981 till mellan 15 och 20 åren 1982-85, 1986 och 1987. Av fall skulle sju ha utgjorts av KPML(r):are, 12 av SKP:are, två av SP:are, två av clartéister och ett av en medlem i (den utslocknade) Demokratisk Allians. Av fallen skall nio ha avsett antagning till hemvärnet och sju SUA-arbeten.212 Infiltra- tionsförsök bedömdes också ha avsett anställning vid försvarsmak- ten och krigsplacering. 213 Som en möjlig förklaring till det förhål- landevis stora antalet utfall i samband med ansökan om antagning till hemvärnet har angetts, att detta var ett sätt för sökanden att ta reda på om han fanns antecknad i register. I årsöversikten konstaterades att ca hälften av fall be- rörde f.d. SKP, vilket ansågs som logiskt med tanke på partiets principiella försvarsvänlighet och stora medlemstillströmning un- der . Det anfördes vidare att det borde beaktas att SKP inte längre existerade som en politisk rörelse och att dess efterfölja- re Solidaritetspartiet såväl i teori som praktik tagit avstånd från subversion och revolutionär kamp. Det ansågs därför svårt att ge- nerellt göra någon bedömning av SKP-utfall vid personalkontroll. Rörelsens ändrade inriktning borde leda till en om- prövning från säkerhetssynpunkt. Detsamma torde gälla den gamla studentvänsterrörelsen Däremot såg man med allvar på de fall som ansågs kunna knytas till KPML(r), eftersom partiet hade ett verksamt militärutskott och en uttalad subversiv ambition gentemot försvaret. Av de sju fallen kan därför flera antas vara kopplade till verkliga infiltrations- försök. Samma bedömning gjordes beträffande de båda utfallen avseende SP.215 Några systematiska försök till infiltration från högerextremistis- ka organisationers sida kunde inte konstateras, men det bedömdes tveklöst finnas ett stort intresse för militär utbild- ning och aktivitet bland många unga medlemmar i 212HPM 158, , Utg HPM, 213HPM 153, , Utg HPM, 214HPM 158, , Utg HPM, Det ansågs angeläget att personalkontrollen beträffande högerextremister förbättrades, bl.a. mot bakgrund av Sverige- partiets framfart.216 har antalet utfall vid personalkontroll minskat kraftigt. Säkerhetsavdelningen har inte sett några tecken på infiltrationsförsök. Några sådana omnämns inte heller i det skriftli- ga materialet. Inom hemvärnet är samtliga befattningar säkerhetsklassade. Be- slut om antagning fattas av respektive hemvärnschef. En noggrann prövning skall göras innan någon antas som hemvärnsman. Pröv- ningen innefattar, förutom registerkontroll, intervju med och hem- besök hos den sökande, referenstagning och inhämtande av yttran- de från sökandens hemkommun rörande dennes vandel. Tillhörig- het till en extremistisk organisation eller ett överdrivet vapenintres- se kan utgöra hinder mot antagning. Det uppges inte vara ovanligt att ansökningar om antagning som hemvärnsman avslås som en följd av vad som framkommer vid utredningen. På en del håll, sär- skilt i storstäderna, kan det dock brista i hemvärnschefernas per- sonliga kunskap om de sökande. Försvarsområdesbefälhavaren kan besluta om att avskilja en olämplig hemvärnsman.217 För frivilligorganisationernas del gäller stadgebestämmelser som gör det möjligt att avskilja en medlem som visat sig olämplig. All personal i utlandsstyrkan är placerad i säkerhetsklass. Swed- Int begär registerkontroll beträffande denna personal. Enstaka per- soner, vilka tjänstgjort i utlandsstyrkan, har sänts till- baka till med anledning av att de gett uttryck för ett rasis- tiskt eller på annat sätt oetiskt synsätt.218 217Fobef i skrev ett brev till samtliga hemvärnsmän inom fo:t och förklarade att om en hemvärnsman deltog i nazistiska aktiviteter, skulle det få till följd att försvaret inte längre hade förtroende för honom. I HPM 567, , Utg PM, , underströk säkerhetsavdelningen vikten av att myndigheter som fattade be- slut om antagning av hemvärnsmän etablerade goda kontakter med berörda kommunala nämnder för att skapa förutsättningar för utförliga och väl underbyggda yttranden i dessa ärenden. SHPM 176/5131, 26.10.1999, , utgör en skrivelse från Registernämn- den till MUST rörande en person som sökt antagning till hemvärnet. När mannen ansökt om FN-tjänstgöring hade lämnat ut uppgifter om honom ur register enligt vilka han hyste sympatier för VAM. I samband med den nu aktuel- la registerkontrollen hade kommunicerat uppgifterna med mannen, som förnekat dessa. Sedan hållit säkerhetssamtal med mannen, bedömde att registeruppgifterna torde varit felaktiga. Registeruppgifterna utlämnades därför inte den- na gång. hemställde att Försvarsmakten i eventuellt förekommande regis- ter över registerkontrollerade personer antecknar vad som sålunda förekommit. 218Försvarsmaktens skrivelse till regeringen 28.5.1997, 20 300:67389 Utredningsdetaljen har fortsatt sitt arbete med sådana personer som är anställda inom försvaret och som bedöms utgöra säkerhets- risker enligt samma principer som . Främst är det fråga om officerare men det förekommer även reservofficerare och civilan- ställd personal. Endast i enstaka fall föranleds riskbedömningen av att den anställde själv är engagerad i ett ytterlighetsparti eller har någon nära anhörig som är engagerad i ett sådant parti. Sammanlagt rör det sig om högst några hundra personer (tid- vis väsentligt färre) som är föremål för uppmärksamhet av detta slag. Sådana personer följs ofta upp i samverkan med bl.a. säkerhetspolisen. Utredningsdetaljen håller också regelbundet säkerhetssamtal med personerna i fråga.219 En förrådsman i skyddsklassad befattning vid P 7/Fo 11 som öppet visade sin tillhörighet till KPML(r) omplacerades ef- ter personalkontroll av säkerhetsskäl. Han väckte talan mot staten med yrkande att omplaceringen skulle förklaras sakna rättsverkan mot honom. Såväl tingsrätten som Arbetsdomstolen lämnade kä- romålet utan bifall. Arbetsdomstolen konstaterade att beslutet om omplacering var ett arbetsledningsbeslut och att den principiella utgångspunkten är att arbetsgivaren kan fatta sådana beslut efter fritt val. Endast den omständigheten att staten anfört säkerhets- aspekter som skäl för omplaceringen utgjorde inte skäl för domsto- len att ingå i en närmare prövning av det sakligt berättigade i om- placeringsbeslutet. Domstolen fann inte heller något stöd för att omplaceringsbeslutet skulle ha dikterats av osakliga skäl eller att omplaceringsfrågan eljest skulle ha handlagts godtyckligt.220 Åtgärder mot högerextremism inom försvaret I en specialorientering redovisades de åtgärder som vidta- gits för att stävja tendenser till rasism och högerextremism inom försvaret. hade den högsta militärledningen i en stor dagstidning gått ut med en vädjan om bekämpning av rasism. I två fall hade officerselever som kunde knytas till kretsar av rasistisk, våldsfixerad ungdom avskilts från sin tjänst. (En av dessa torde ha uppträtt i pressen som medlem av den i massmedierna uppmärk- sammade gruppen Gardet.) En värnpliktig som deltagit i 30 no- 219HPM 623, 2.12.1985, Synpunkter kring personalärenden och utredning, vari anges med vilka intervall och på vilket sätt berörda personer skulle följas upp, Säk/U HPM, 220HPM 1090, 6.12.1983, Utg HPM, och ADD 1986:28 vember-firandet i och som förekommit på en tidningsbild med armen höjd till Hitlerhälsning hade omplacerats till en mindre känslig befattning. Vapenintresserad och våldsfixerad ungdom be- dömdes söka sig till FBU eller hemvärnet, varför det angavs som väsentligt att ägna uppmärksamhet åt politiska tendenser inom des- sa organisationer. Högerextrema tendenser hos värnpliktiga och yngre befäl bedömdes som en allvarlig fråga som måste hanteras handfast och med gott omdöme. All personal inom försvaret borde ges information om nazismens ideologi och historia. En klar mar- kering mot rasism borde göras.221 Ett led i denna strävan är den utbildning i etik och moral som ges vid officershögskolorna.222 tog Rådet för insyn i Försvarsmakten i en skri- velse till regeringen upp frågan om ökade möjligheter att avskilja anställda och värnpliktiga, som av moraliska eller etiska skäl be- dömdes olämpliga, från tjänstgöring inom Försvarsmakten.223 Bak- grunden till skrivelsen var bl.a. att Arbetsdomstolen i en dom ogil- tigförklarat uppsägning av en aktiv officer, som var medlem i en motorcykelklubb misstänkt för kopplingar till kriminell verksamhet224, och uppgifter om fall av rasistiska åsikter hos enstaka soldater under grundutbildning och inom internatio- nell tjänstgöring. Med anledning av insynsrådets skrivelse uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att, med avseende , redovisa dels hur stort problemet var, dels hur frågan hanterades av de mili- tära myndigheterna och att redogöra för sin syn på hur dessa frågor borde hanteras i framtiden.225 I sitt svar226 konstaterade inledningsvis att det endast förelegat ett fåtal fall där personer som tjänstgjort inom myndigheten visat sig olämpliga på grund av moraliska eller etiska skäl, men att även sådana enstaka fall medfört kraftigt negativa ef- fekter vad gällt allmänhetens förtroende för Försvarsmakten. Det var därför mycket viktigt att man hade möjlighet att agera mot per- soner som visade sig olämpliga i aktuellt hänseende. Särskilt beto- nades vikten av officerares oförvitlighet. 221HPM 080, , SäkU PM. Om Gardet, se SHPM 038, , där Gardet be- tecknas som en underjordisk, militant grupp, och HPM 080, , SäkU PM där det sägs att gruppen vid tiden för den mediala uppmärksamheten inte existerade och att det mes- ta tydde på att Gardet var en lyckad PR-bluff. 222HPM 796, , SäkU PM, 223Skrivelse till regeringen 10.12.1996, dnr Fo96/3272/MIL 225Regeringsbeslut 10.4.1997, Fo96/3272/MIL (delvis) 226Skrivelse till regeringen 28.5.1997, 20 300:67389 Orsaken härtill är officersyrkets speciella karaktär. I en krigssi- tuation skall officeren deltaga i och leda landets försvar. Han/hon har härvid rätt och skyldighet att bruka de yttersta våldsmedel samhället förfogar över. I fredstid skall officeren, stödd på en pliktlag, utbilda ungdomar i bruk av vapen för lan- dets försvar. Officersrollen ställer enligt Försvarsmaktens upp- fattning därmed speciella krav. Den är ej förenlig med moraliska och etiska värderingar som bygger på en icke demokratisk sam- hällssyn. Det är därmed ej heller möjligt att omplacera en olämplig officer till annan befattning med bibehållen ställning som officer. Beträffande problemets omfattning konstaterades att det var omöj- ligt att ange hur många anställda och värnpliktiga som hade rasis- tiska eller på annat sätt oetiska värderingar. Några fall där anställd personal blivit föremål för åtgärder på grund av tillhörighet till ra- sistiska organisationer var inte kända. Men två civilanställda hade av ålagts disciplinpåföljd för att de fällt rasistiska uttalanden. Beträffande en värnpliktig som var med- lem i en rasistisk organisation hade Försvarsmakten hos hemställt om ändrad uttagning, men hade inte vidtagit någon åtgärd med hänsyn till att den värnpliktige endast utnyttjat sin grundlagsenliga yttrandefrihet och föreningsrätt. Bland frivil- ligorganisationernas personal fanns ett fåtal fall kända där med- lemmar tillhört eller gett uttryck för sympatier med rasistiska eller nationalsocialistiska organisationer. Även inom hemvärnet var någ- ra enstaka sådana fall kända. Beträffande frivilligorganisationerna och hemvärnet förelåg det emellertid inte några rättsliga problem med att avskilja en olämplig medlem från verksamheten. I skrivel- sen redovisades också fall rörande anställd personal med anknyt- ning till kriminella motorcykelklubbar och åtgärder mot dessa. Problem ansågs uppkomma främst i fråga om den tillsvidarean- ställda personalen. För att kunna skilja en tillsvidareanställd från anställningen enbart på grund av medlemskap i en organisation be- dömdes det behövas en grundlagsändring. Det var inte heller en framkomlig väg att omplacera en olämplig officer till en annan be- fattning. Praktiskt taget alla befattningar som yrkesofficer innebar nämligen kontakt med värnpliktiga eller tillgång till känslig infor- mation om förvaring av vapen, ammunition, sprängmedel m.m. Om det fanns en befattning att omplacera till, skulle detta för övrigt troligen anses som en så ingripande åtgärd att omplaceringen skulle betraktas som ett skiljande från anställningen. Det saknades därför verktyg för att Försvarsmakten skulle kunna agera mot anställda som visat sig olämpliga på grund av etiska eller moraliska skäl. En möjlighet att komma till rätta med problemet angavs vara att reger- ingen fick en vidgad möjlighet att besluta att skilja en anställd från anställningen eller förflytta denne till annan myndighet.227 framställning ledde inte till några lagstiftningsåt- gärder. I ett remissyttrande till regeringen har Försvarsmakten återkommit till behovet av att det skapas möjlighet att skilja perso- ner med aktivt medlemskap i vissa organisationer eller som öppet företräder odemokratiska eller rasistiska organisationer eller grup- peringar från en anställning i försvarsmakten eller från möjligheten att ges utbildning inom försvaret.228 Vid säkerhetsavdelningen har man fortsatt att föra ett register, det s.k. arbetsdiariet, över inkomna handlingar, sökbara på namnen på vederbörande personer, företag och organisationer eller på händel- ser. På korten antecknas även en rubrik (ärendebeteckning) och handlingens diarienummer, så att den underliggande handlingen skall kunna återfinnas. Beslut om anteckning i diariet fattades tidi- gare av cheferna för respektive SäkI men anteckning sker numera i samtliga fall då en särskilt hemlig PM (SHPM) upprättas. Tillgången till diariet är begränsad till en snäv krets av högre be- fattningshavare inom avdelningen. I diariet finns registerkort främst över utländska medborgare som misstänks bedriva underrättelseverksamhet mot lik- som över utländska underrättelseorganisationer och vissa utländska fartyg. Men där finns också kort över svenska medborgare, organi- sationer och företag. Det gäller försvarsanställda beträffande vilka utfall har förekommit vid registerkontroll eller om vilka har in- kommit rapporter som kan tyda på att vederbörande utgör en sä- kerhetsrisk. Också beslut av kan 227Möjligheter för regeringen att skilja en anställd som bedöms olämplig från arbetsuppgif- ten finns redan enligt 31 § lagen (1994:260) om offentlig anställning, förutsatt att det är nödvändigt med hänsyn till landets bästa; jfr även 8 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställ- ning rörande förflyttning av anställd till annan myndighet. 228Yttrande över betänkandet Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot ho- mosexuella, m.m. Straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88), , 20 710:61772, föranleda upprättandet av ett registerkort. Vidare upprättas kort över svenska medborgare som utsatts för kontaktförsök av ut- ländska underrättelsetjänster. upprät- tades registerkort även över svenskar med anknytning till ytterlig- hetsorganisationer och fredsrörelser, såvida de intog en ledande ställning i organisationen eller direkt eller indirekt hade kontakt med östambassader eller terroristorganisationer. Bland registrerade organisationer kan nämnas Fredstramparna, Föreningen och Framtid och Fristadsrörelsen. Även beträffande vilka utfall förekommit vid registerkontroll antecknas i diariet. uppges varken extremistorganisationer eller ledande företrädare för sådana organisationer registreras. Diariet används som sökingång, t.ex. vid förfrågningar inom Högkvarteret eller från . (Förekomsten av diariet är känd av befattningshavare vid .) Diariet hade alltjämt under 1990- talet även en larmklockefunktion. Nya anteckningar på register- korten signerades nämligen av chefen . Om den nya anteck- ningen sammanställd med de tidigare tydde på att personen utgjor- de en säkerhetsrisk, kunde det föranleda åtgärder, t.ex. i form av ett säkerhetssamtal med den berörde eller kontakt med . Någon sådan funktion uppges registret inte längre ha. Också i samband med säkerhetsprövning kontrolleras om perso- nen finns antecknad i diariet. Uppgifter som på detta sätt kan åter- finnas, t.ex. om alkoholism, vägs in i totalbedömningen. kan sådana uppgifter medföra att en förnyad registerkontroll inte be- döms erforderlig. Om en förnyad registerkontroll företas, men inte ger utfall, uppges emellertid ingen särskild hänsyn tas till vad som framkommit vid tidigare kontroll (och uppgifterna från det tidigare utfallet lämnas inte ut). Registerkorten (men inte underliggande handlingar) gallras fort- löpande, t.ex. med anledning av att personen i fråga avlidit. Men ännu omkring dök det upp kort som gallrades. uppges en systematisk gallring av diariet ha skett, varvid bl.a. sådana kort som endast innehöll uppgift om politisk organisationstillhörighet skall ha rensats ut. Vid en inventering omfattade arbetsdiariet drygt 25 000 registerkort, varav närmare 21 000 avsåg utländska medborgare och ca 3 300 svenska medborgare. Övriga kort avsåg bl.a. företag, orga- nisationer och rörelser samt utländska underrättelse- och terrorist- organisationer. företogs en omfattande gallring av diariet, varvid bl.a. gallrades kort avseende personer som var eller äld- re och kort med uppgifter om personer tillhörande revolutionära organisationer, vilka inte längre bedömdes utgöra något hot. Åt- skilliga kort som endast rörde medlemskap i , KPML(r), Sveri- gedemokraterna m.fl. partier gallrades liksom vissa kort beträffande personer med anknytning till APK och VPK, vilka registrerats av andra skäl än sin politiska övertygelse, t. ex. på grund av kontakter med utländska underrättelseofficerare. Efter gallringen fanns drygt 17 000 kort kvar, varav ca 2 400 rör- de svenska medborgare. har ingen systematisk gallring skett. Diariet uppges nu omfatta ca 20 000 kort. En stickprovsun- dersökning av diariet som kommissionen företagit gav vid handen att det inte innefattade kort på personer enbart på grund av deras medlemskap i en politisk organisation eller ens le- dande ställning inom en sådan organisation. Däremot fanns där kort med namn på politiskt verksamma personer på grund av (misstänkta) kontakter med medborgare i öststater eller terrorist- misstänkta. Beträffande en tidigare plogbillsaktivist fanns också an- tecknat bl.a. hans anknytning till ett politiskt ungdomsförbund. Mest anmärkningsvärd var en anteckning om en ledande person inom en fredsorganisation med anledning av att han skulle ha gjort ett uttalande mot . Politiska partier som t.ex. APK eller KFML(r), SKP eller VPK eller rörelser som plogbillsrö- relsen eller VAM var inte registrerade. Däremot fanns kort över och Svenska Freds- och Skiljedomsföre- ningen, något som förklarades kunna sammanhänga med den kart- läggning av fredsrörelserna som gjordes omkring . I samband med att FUN inspekterade säkerhetsavdel- ningen visade chefen för diariet. FUN skall emellertid inte haft några invändningar mot diariet, eftersom det inte innehöll någ- ra sakuppgifter, och skall bara ha anmärkt att det var konstigt att det inte var upplagt på data. Genom förordningen (2001:703) om viss behandling av person- uppgifter inom Försvarsmakten och har ar- betsdiariet fått en rättslig reglering. Där föreskrivs bl.a. att För- svarsmakten, i den omfattning som är nödvändig för att bedriva sä- kerhetsskyddsverksamhet, skall föra ett säkerhetsregister. Ett sä- kerhetsregister har till ändamål att ge underlag för beslut eller be- dömningar i frågor som syftar till att förhindra säkerhetshotande verksamhet som riktas mot Försvarsmakten, andra myndigheter el- ler någon annan som Försvarsmakten enligt säkerhetsskyddsför- ordningen har tillsyn över. Ett sådant register får endast innehålla personuppgifter 1.om personen kan misstänkas för att ha utövat eller kom- ma att utöva verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terrorism, 2.om uppgifter förekommer i samband med att en person har genomgått registerkontroll enligt säkerhetsskyddsla- gen (1996:627) 3.om det kan antas att personen bedriver annan säkerhets- hotande verksamhet än som avses i 1, och det finns sär- skilda skäl till att registret skall innehålla uppgiften, eller 4.om personen har lämnat uppgifter om säkerhetshotande verksamhet. Det skall av registret framgå på vilken grund registrering skett. I registret får antecknas endast 2.uppgifter om de omständigheter och händelser som ger anledning att anta att den registrerade har betydelse för myndighetens verksamhet att förhindra säkerhetshotande verksamhet, 3.upplysningar om varifrån den registrerade uppgiften kommer och om uppgiftslämnarens trovärdighet, och 4.hänvisning till de ärenden där uppgifter om den registre- rade behandlas. Personuppgifterna skall gallras senast efter den senast införda uppgiften om den registrerade. Om det finns särskilda skäl, får dock uppgifterna stå kvar . Arbetsdiariet skall nu läggas över till data. I samband härmed kommer en gallring att ske. Uppgifter har även lämnats om ett inofficiellt register som för- des vid säkerhetsavdelningen . En be- fattningshavare vid SäkI lade förra hälft upp ett personregister på en löstagbar hårddisk på en icke nätuppkopplad dator. I detta förde han in uppgifter dels om anställda vid myndig- heter under Försvarsdepartementet beträffande vilka utfall skett vid registerkontroll, dels om värnpliktiga med kopplingar till VAM och dels om svenskar som deltagit på kroatisk sida i inbördesstri- derna i (Pluton ). Registret skall ha omfattat knappt 500 personer, sökbara på namn och personnummer. Befatt- ningshavaren utnyttjade registret i samband med registerkontroll för att se om det tidigare förekommit utfall. Ett särskilt syfte var att förhindra att högerextremister antogs till FN-tjänstgöring. gistret var känt av chefen för säkerhetsavdelningen. Sedan befatt- ningshavaren slutat övertogs registret av hans efterträdare. I sam- band med nästa byte på befattningen förstördes hårddisken, sedan namnen på och medlemmar av Pluton förts över till arbetsdiariet. Den militära säkerhetstjänstens huvuduppgift är att förhindra sä- kerhetshotande verksamhet, främst olovlig underrättelseinhämt- ning, inom försvarsmakten. och långt in hade säkerhetstjänsten även en larmklockefunktion, dvs. den skulle bidra med uppgifter som tydde på att en väpnad konflikt kunde vara förestående. har uppgiften uppfattats så att säkerhetshotande verksamhet som mer eller mindre nära berört försvaret, t.ex. försvarsnegativ propaganda och kommunistisk verk- samhet inte bara vid krigsviktiga industrier utan också i samhället i stort, ansetts vara förhållanden som den militära säkerhetstjänsten borde ägna uppmärksamhet. Och detta särskilt som man inte ansåg att säkerhetspolisen gjorde tillräckligt för att följa upp sådana före- teelser. Detta ledde till långvariga och ibland inflammerade revir- strider med polisen. Under har emellertid den militära säkerhetstjänsten av allt att döma hållit sig inom de ramar som gällt för verksamheten och samarbetet med säkerhets- polisen har löpt friktionsfritt. Underlaget för den militära säkerhetstjänstens verksamhet, som fram till omkring var starkt koncentrerad till försvarssta- ben, utgjordes främst av uppgifter från säkerhetspolisen. Men man hade också egen inhämtning huvudsakligen genom öppna källor och rapportering inom försvarsmakten och från andra myndighe- ter.