sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Att långt i förväg förutse nya statistikbehov är mycket svårt. Den viktigaste frågan är i stället hur man kan organisera verksam- heten för att snabbt kunna mäta nya behov när de uppstår. Därvid måste man ställa sig frågor som: vilket förhållningssätt till och beredskap för förändringar i statistikproduktionen bör finnas hos statistikproducenten? Med vilka medel kan förändrade behov snab- bast identifieras och implementeras? Vad krävs organisatoriskt, kunskapsmässigt och operationellt? De statistikansvariga myndig- heterna och SCB i synnerhet måste, menade flera av de vid semina- riet deltagande personerna, bli mer framåtblickande och konti- nuerligt arbeta med uppgiften att anpassa den statistiska beskriv- ningen i takt med samhällsutvecklingen. Ett sätt är att arbeta med omvärldsanalyser i en organiserad form med fokus på frågor som kan komma att innebära behov av föränd- rad eller ny statistik. Det kräver god kompetens inom det ekono- miska området och om samhällsutvecklingen i stort, men även om den tekniska utvecklingen. Dessutom är en internationell utblick viktig. Det behövs sannolikt särskilda resurser knutna till den eko- nomiska statistiken för att klara detta. Särskilt viktigt för att fånga upp förändringar är kontakter med omvärlden. Statistikanvändarna är en viktig kunskapskälla. Prog- ramråd och andra användargrupper kan på ett mer tydligt sätt an- Kartläggning av ekonomisk statistik vändas för mer framåtblickande analyser. Andra typer av användar- grupper, breda såväl som nischade, kan bildas vid behov. Olika bransch- organisationer kan vara lämpliga för fördjupade diskussioner. Sär- skilda användarstudier som den utredningen har genomfört kan göras av SCB med längre intervall och inriktade på framtidsfrågor. Forskarvärlden är också en kunskapskälla som kan användas i detta sammanhang på ett organiserat sätt. En stor resurs för att fånga förändringar är den producerande personalen. I det dagliga arbetet och i kontakterna med uppgifts- lämnare och användare framkommer mycket information om be- hov av förändringar i statistiken. Denna kunskap bör kunna tas till- vara på ett organiserat sätt och viss behovsanalys bör vara en natur- lig del av den löpande verksamheten. En sådan modell kräver sanno- likt kompetensutveckling och i viss utsträckning rekrytering av annan kompetens än . En förstärkning av den analytiska kompe- torde vara nödvändig liksom generella kompetensinsatser och inslag av ny kompetens i olika delar av organisationen. Producenterna är också i vissa fall användare av statistik. Detta är tydligt när det gäller nationalräkenskaperna. I detta beräknings- och sammanställningsarbete identifieras brister, t.ex. på IT- och tjänsteområdena, som också bör ingå i en helhetsbild om förändrings- behoven. Även vid presentation av statistiken kan många frågor om bristande beskrivning av nya företeelser uppmärksammas av media och andra användare. I vissa länder åtföljs publiceringen av national- räkenskaperna av seminarier med utomstående intressenter. Ett så- dant forum skulle även kunna användas för diskussioner om nya behov. SCB har inrättat en analysfunktion vid avdelningen för ekono- misk statistik. Det kan vara en lämplig enhet för styrning och sam- ordning av arbetet kring framtidsfrågor på det ekonomiska statis- tikområdet. Det ovan nämnda projektet om den nya eko- nomin har fått i uppgift att analysera tillgången på och behovet av sådan statistik som kan belysa det nya i ekonomin. När problemet med brister i den statistiska beskrivningen av nya företeelser uppstår kan en lösning, i varje fall på kort sikt, vara att söka efter en ersättning för den information som saknas. Informa- tion kan också finnas dold i olika databaser och inte blivit för- ädlad eller synliggjord. Den eftersökta statistiska beskrivningen kanske kräver en kombination av data från olika källor. En beredskapsåtgärd för att underlätta okända framtida statistik- behov kunde vara att upprätthålla långa tidsserier med primärdata Kartläggning av ekonomisk statistik som relativt lätt går att göra uttag ur och kombinera ihop med var- andra så att de ger svar på nya frågeställningar. har förutom data från löpande undersökningar en omfattande datakälla i olika administrativa register med i många fall närmast unika möjligheter att kombinera data med hjälp av id-begrepp och anknytningar. Upprätthållande av stora databaser och långa tidsserier kan sam- tidigt te sig resurskrävande om syftet är användning för eventuella framtida behov. Så länge det inte rör sig om omfattande datainsam- ling bör dock kostnaderna vara måttliga. Ett större problem kan vara att de stora förändringarna i samhället innebär att relevanta jäm- förelser över tiden är svåra att göra. Möjligheterna att kunna möta framtida behov som inte är kända kan också underlättas genom andra åtgärder som förbättrad tillgång till data från företag och myndigheter och utveckling av nya metoder. Tillgången till data och en ökad flexibilitet i data- inhämtandet kan underlättas genom anpassningar av redovisnings- systemen i privat och offentlig sektor. Förenklad och billigare data- inhämtning genom användning av modern teknik gör också statis- tiksystemen mer flexibla. En grov bild av vilka tendenser som kan medföra krav på ny sta- tistik kan vara en annan utgångspunkt för att identifiera nya insat- ser. Exempel på sådana tendenser kan vara den fortsatta globalise- ringen, förändrad stabilitetspolitisk regim som följd av ett EMU- medlemskap, den accelererande tekniska utvecklingen och tjänste- näringarnas expansion. För en statistikmyndighet finns problem behäftade med de olika ansatser som diskuterats. En grundläggande fråga gäller resurserna. Mer och snabbare statistik är svårt att åstadkomma inom oföränd- rade ramar. Även ur det här diskuterade perspektivet finns det där- för skäl att granska möjligheterna att ta bort existerande statistik och ersätta gammal med ny statistik. Det kan ske genom nedlägg- ning av undersökningar eller genom att datainsamlingen fortsätter för att hålla tidsserierna intakta, men att bearbetningen upphör. Nedläggning av existerande statistik bjuder dock mot- stånd från någon användargrupp. Dessutom är statistikproduk- tionen inom det ekonomiska området till allra största delen upp- bunden av olika EU-åtaganden. Kartläggning av ekonomisk statistik Svårigheten att kunna se in och i förväg kunna identi- fiera nya behov av statistik innebär att ansträngningarna måste in- riktas dels på kunskapsinhämtning och analys av omvärlden, dels på understödjande och förebyggande insatser i statistiksystemen när det gäller åtkomst och inhämtning av data från uppgiftslämnarna samt lagring och åtkomst av inhämtade data och registerdata. En nödvändig kontinuerlig omvärldsanalys innebär bevakning av den ekonomiska utvecklingen och av samhällsutvecklingen i stort. En sådan analys kan inte inskränka sig till att enbart fokusera på svenska förhållanden utan måste i olika omfattning även ha ett internationellt perspektiv. Ett sådant arbete kräver en kompetent organisation. Särskilt avdelade resurser med bred ekonomisk och statistisk kompetens torde behövas inom en analysfunktion, som leder och samordnar arbetet med att identifiera nya krav på föränd- ringar i statistiken. Strategier för kunskapsinhämtning från omvärl- den och från den interna organisationen måste tas fram. När det gäller understödjande och förebyggande åtgärder i statistik- systemen är åtkomsten av data av vikt. Åtgärder bör vidtas så att ut- tag och möjligheter att kombinera data i olika databaser och regis- ter underlättas. Därmed kan förutsättningarna öka för att redan existerande data kan ge svar på nya frågor. En annan åtgärd är att göra statistiksystemen flexiblare så att insamling av nya data snabb- are kan introduceras. En anpassning av redovisningssystemen i pri- vat och offentlig sektor är en väg. Användning av modern teknik vid datainsamling gör också statistiksystemen mer flexibla. 3 Den ekonomiska statistiken I detta kapitel beskrivs kortfattat det svenska statistiksystemet med särskild inriktning på den ekonomiska statistiken (avsnitt 3.1) samt omfattningen av och resurserna för SCB:s ekonomiska statistik (avsnitt 3.2). Vidare redovisas hur produktionsförutsättningarna har förändrats i samband med den tekniska utvecklingen, globalise- ringen, strukturella förändringar i näringslivet m.m. (avsnitt 3.3). Problem i samband med valutaomräkning redovisas i avsnitt 3.4. har ett decentraliserat statistiksystem där ca 25 olika myn- digheter är s.k. statistikansvariga myndigheter med ansvar för olika delar av den officiella statistiken. SCB har samordningsansvaret för den officiella statistiken och för internationell rapportering. För den ekonomiska statistiken är det SCB som har ansvar för huvuddelen. Det gäller bl.a. nationalräkenskaper, priser, korttidsindika- torer för industrin, räkenskaper för kommunerna, utrikeshandel, företagsstatistik och sysselsättning. , , , , , och har an- svar för andra delar av den ekonomiska statistiken, se appendix över hur statistikansvaret fördelas. Det decentraliserade statistiksystemet infördes i 19941. Det innebar att ansvaret för vissa delar av statistiken, vilka tidigare hade legat på SCB, lades ut på andra myndigheter. För den ekono- miska statistiken var förändringarna inte så stora. fick ansvaret för hushållens inköpsplaner (HIP) samt in- vesterings- och kommunenkäter (ansvaret för de två senare har emellertid senare flyttats tillbaka till SCB). 1 Bakgrunden till denna förändring redovisas i SOU 1994:1 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken. dessutom producent när det gäller den s.k. Konjunkturbarometern. Vid decentraliseringen fick dåvarande ansvaret för statis- tik avseende nyföretagande, konkurser och utlandsägda företag. Ti- digare hade fått ansvar för finansmarknads- statistiken, där finansräkenskaperna ingår. är en myndighet direkt under och ligger därmed utanför det officiella statistiksystemet. har uppdragit åt SCB att svara för produktionen av statistik över tjänste- handeln med utlandet och vissa andra delar av betalningsbalansen samt av statistik avseende bankernas balansräkningar, värdepapper samt in- och utlåningsräntor. För huvuddelen av dessa områden övergår statistikproduktionen till SCB . Ansvaret för statistiken över offentliga sektorns finanser är upp- delat på flera myndigheter. Det finns ingen utpekad myndighet med samlat ansvar för statistik över offentliga sektorns finanser. Eko- nomistyrningsverket (ESV) ansvarar för den statliga sektorns finan- ser. publicerar statistik om statens upplåning. SCB samlar in och sammanställer data över socialförsäkringssyste- met och kommunernas räkenskaper. SCB gör också beräkningarna av hela den offentliga sektorn inom ramen för nationalräkenskaper- na. Ansvaret för lönestatistik flyttades 2001 över till det då nybilda- de Medlingsinstitutet1. lades en rapport2 fram där ansva- ret för olika delar av IT-statistiken föreslås fördelas mellan ett antal olika myndigheter, däribland SCB. Vid SCB:s avdelning för ekonomisk statistik arbetar ca 300 perso- ner. Avdelningen är uppdelad i nio ämnesområden: nationalräken- skaper, industri, tjänstenäringar, finansmarknad, priser, industri- indikatorer, utrikeshandel, forsknings- och informationsteknik samt offentlig ekonomi. Dessutom finns program/funktioner för företags- register, statistiska metoder, analyser och IT-utveckling. Kostnaderna för den ekonomiska statistiken uppgick till ca . I detta belopp ingår kostnaderna för all anslags- finansierad verksamhet vid avdelningen för ekonomisk statistik. 1SOU 1998:141 Medling och lönebildning. Slutbetänkande från Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut. 2SIKA Rapport 2001:5 IKT-statistik. Förslag till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikationsteknik. Kostnader används här som ett mått på de resurser som har stått till förfogande. Ekonomisk statistik i en något vidare mening produceras också av andra avdelningar vid SCB. Kostnaderna för de delar av arbets- marknadsstatistiken som också kan räknas till den ekonomiska sta- tistiken uppgick till . Denna del av statistiken omfattar arbetskraftsundersökningarna, statistik som grundas på kontrolluppgifterna, företagsbaserad sysselsättningsstatistik, statis- tik om vakanser och uppbördsstatistik. Även vid avdelningen för befolknings- och välfärdsstatistik framställs ekonomisk statistik (inkomst- och förmögenhetsstatistik, hushållens ekonomi (HEK), hushållsbudgetundersökningen (HBS)), liksom vid avdelningen för miljö- och regionalstatistik (byggnadsprisindex, faktorprisindex för byggnader samt statistik över boende, byggande och bebyggelse). Kostnaderna för dessa avdelningars delar av den ekonomiska statis- tiken uppgick till 17 respektive . För en kort beskrivning av några av de viktigaste statistikprodukterna hänvisas till appendix. Resurserna för den ekonomiska statistiken har ökat under 1990- talet, men det beror huvudsakligen på att statistikproduktion har förts över till SCB. överfördes ansvar och medel (ca ) för produktionen av statistik över export till och import från EU, den s.k. Intrastat-undersökningen, till SCB från . I samband med en omorganisation flyttades programmet för offentlig ekonomi till avdelningen för ekonomisk statistik, vilket innebär att kostnaderna för avdelningen ökade med ca . Om man följer de statistikprodukter som avdelningen för ekonomisk sta- tistik producerade över tiden kan man se att resurserna räknat i fasta priser har minskat med ca till 2001, vilket motsvarar . Antalet arbetade timmar har minskat med 20 700 , vilket motsvarar . Se dia- gram 3.1 och 3.2. De tre största områdena inom den ekonomiska statistiken är natio- nalräkenskaper, priser och utrikeshandel. Tillsammans svarar de för över hälften av kostnaderna inom avdelningen för ekonomisk statistik. Bortsett från medel för Intrastat-undersökningen som har tillförts SCB har kostnaderna för statistik över utrikeshandeln varit relativt oförändrade . Även kostnaderna för statistik över priser har, sett över perioden som helhet, varit oförändrade med en nedgång och en uppgång därefter i fasta pri- Nationalräkenskaperna har ökat kontinuerligt och förbrukade 2001 mer resurser än . De flesta andra ämnesområden/program har fått se sin resursanvänd- ning (uttryckt som kostnader) minska , se diagram 3.4. Till stora delar beror detta på en nödvändig och medveten om- prioritering inom SCB och inom den ekonomiska statistiken. I samband med att ingick i 1994 och blev medlem i EU 1995 blev den svenska statistiken en del av det euro- peiska statistiksystemet. EU:s förordningar inom statistikområdet blev därmed gällande som en del i svensk lagstiftning. Det har inneburit att betydande insatser har fått göras för att implementera då gällande och därefter beslutade EU-förordningar inom ramen för totalt sett minskande reala resurser. Detta innebar bl.a. en full- ständig omläggning av nationalräkenskaperna till det Europeiska Natio- nalräkenskapssystemet (ENS 95). En annan viktig förändring var att Intrastat-förordningen trädde i kraft i samband med medlemskapet 1995. Kostnader för ekonomisk statistik på SCB. Miljoner kr, pris- och kostnadsnivå Den prickade kurvan är i möjligaste mån jämförbar över tiden. –Intrastat fördes över från till SCB (16 milj. 1999 och 2000 resp. 15 milj. 2001). –Programmet för offentlig ekonomi flyttades till avdelningen för ekonomisk statis- tik 1997 (3-4 milj. ). –gjorde SCB investeringsenkäter för 2,3 milj. –utfördes prismätningar i för 1,3 respek- tive 1,4 milj. kr. Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader (60 pro- cent) och konsumentprisindex (). Antal arbetade timmar för ekonomisk statistik på SCB Anm. Intrastatundersökningen, offentlig ekonomi, investeringsenkäten, Öresunds- uppdraget ingår ej. Intervjuartimmar ingår ej eftersom det bara finns uppgift om dem . uppgick intervjuartimmarna till 18 000, varav ca 85 pro- cent hänförde sig till KPI. Kostnader för delar av den ekonomiska statistiken Miljoner kr, pris- och kostnadsnivå Anm. I utrikeshandeln ingår kostnader för Intrastat . I priser ingår inte Öre- sundsuppdraget. Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader () och konsumentprisindex (). Kostnader för den övriga ekonomiska statistiken Miljoner kr, pris- och kostnadsnivå Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader () och konsumentprisindex (). I utredningsdirektiven konstateras att som behoven av ekonomisk statistik har ökat, har förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, globaliseringen, konkurrensfrämjande avregleringar på ett flertal områden och strukturförändringar inom näringslivet är faktorer som försvårar den statistiska mätningen. Nya varor och tjänster och kombinationer av varor och tjänster relaterade till informationsteknologin introduceras i snabb takt som kvalitets- och prisförändringarna i många fall är svåra att särskilja. Verksamhetsformer förändras, både inom och mellan näringsgrenar och samhällssektorer. Om statistiken inte förmår att spegla detta skapas en missvisande bild av den ekonomiska utvecklingen. Globaliseringen av näringslivet och de snabba förändringarna av strukturen mellan och inom företag innebär också att företagen har svårt att lämna underlag enligt statistikens avgränsningar och defi- nitioner. Bortfall är också ett stort och växande problem på vissa områden. Sådana mätproblem i den ekonomiska statistiken är inter- Informationssamhället erbjuder emellertid också nya möjligheter när det gäller uppgiftsinhämtande och kvalitets- kontroll. Informationstekniken kan användas för att underlätta upp- giftslämnandet för företagen och därigenom förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. Enligt direktiven skall utredningen belysa förändrade produktions- förutsättningar, särskilt vad gäller insamling av uppgifter, och disku- tera alternativa källor och produktionsmetoder. Inom SCB pågår arbete inom dessa områden. Den följande diskussionen i detta av- snitt bygger till stor del på dessa erfarenheter. Utredningen har ock- så tagit del av erfarenheter och utvecklingstendenser från de länder som utredningen har studerat (se kapitel 4). Omvärldsförändringar och effekter på statistikverksamheten Det svenska näringslivets struktur förändras i snabb takt. Ett antal olika fenomen, mer eller mindre besläktade med och kopplade till varandra, medför att de begrepp, klassifikationer och standarder som är statistikinsamlingens hjälpmedel blir föråldrade eller irrele- vanta. Många av de förändrade förutsättningarna hänger ihop med globaliseringsprocessen, men det finns också en rad andra föränd- rade förutsättningar som spelar in. Det svenska näringslivets ökande samhörighet med utländska aktörer (närstående företag, kunder, leverantörer, etc.) har pågått . Detta fenomen har vuxit i betydelse , framför allt genom att även tjänstesektorn har blivit internationa- liserad på ett helt annat sätt . För mindre än var tjänstesektorn i stort sett helt hemmamarknadsbaserad. in- går även tjänsteföretag i stora globala koncernbildningar med trans- aktioner över gränserna i en ständigt ökande omfattning. har även tillverkningsindustrins internationalisering ökat genom gränsöverskridande uppköp, samgåenden och andra former av ex- pansion. Denna globaliseringstrend påverkar möjligheten att samla in statistiska data på flera olika sätt. Globaliseringsprocessen innebär bl.a. att förändringstakten i närings- livsstrukturen har ökat väsentligt. Ombildningar, utflyttningar, ned- läggningar och skapande av nya företag sker i ett tempo som är så snabbt att statistikinsamlingen inte hinner anpassas i tillräcklig utsträckning. Man kan inte från en undersökningsomgång till en annan vara säker på att ett och samma undersökningsobjekt (med samma identitet) har samma innehåll i form av verksamhet. Det innebär en ökad risk för både över- och undertäckning i statistiken. Koncerner kan, även om verksamheten totalt sett är oförändrad, skifta verksamheter mellan de olika ingående juridiska enheterna, så att de har bytt bransch och storleksklass mellan två ur- valsdragningar. Risken för över- och undertäckning eller att man helt enkelt undersöker fel företag har därmed ökat väsentligt. Dessutom innebär den höga förändringstakten att nomenklatu- rer och klassifikationer snabbt blir föråldrade. När nya varor och tjänster introduceras finns ingen plats för dessa i existerande no- menklaturer. Det finns en växande risk att statistiken inte förmår att belysa nya fenomen för att standarder och klassifikationer inte kan anpassas till de nya förutsättningarna i tillräckligt snabb takt. När nomenklaturer och klassifikationer väl ändras uppstår dess- utom besvärande brott i tidsserier. I takt med att produkterna som företagen erbjuder förändras för- åldras också den gamla indelningen i varor och tjänster, som har varit en av grundbultarna i de flesta olika klassifikationer och stan- darder. De moderna produkterna är komplexa och innehåller ofta både varor och tjänster. Värdet av produkten bestäms av denna kom- bination. De basstationer som tillverkar består exempelvis av en varudel men också av en tjänstedel i form av alla de speciali- serade och kundanpassade programvaror som behövs för att statio- nen skall fungera. Det gör det svårt att fördela värdena i pro- duktions- respektive utrikeshandelsstatistiken på vad som är varor och vad som är tjänster. Problemen ställs på sin spets när globala koncerner skickar kom- ponenter till dessa komplicerade produkter mellan enheter i olika länder och när värderingen och klassificeringen kan vara helt av- hängig av i vilket skede av produktionsprocessen produkten eller de enskilda komponenterna befinner sig när de passerar gränsen. Blandningen av varor och tjänster gör också att mätningar av pri- ser och produktivitet försvåras. När produkterna är individuellt an- passade till kundens behov är det mycket svårt att mäta kvantiteter och priser per styck. Det behövs förfinade prismätningsmekanis- mer för att spegla prisutveckling i förhållande till kvalitetsutveck- ling. På samma sätt kan det vara med vissa produktivitetsmått. När volymerna är svårmätta blir begrepp som producerad volym per ar- betad timme också svårmätta. Även här finns det behov av mer för- finade mått och mätmetoder. En annan effekt av globaliseringen är att de stora företagen ofta har en global organisation och tänker globalt. Statistiken, med natio- nalräkenskaperna som slutprodukt, är nationellt fokuserad. Det inne- bär att det är produktion, sysselsättning etc. i som är det primära intresset. För företag som är globalt organiserade är det ett växande problem att rapportera data som är nationellt avgränsade. Problemet för statistiken är uppenbart när det gäller t.ex. data av- seende produktion och import/export. Ett begrepp som orderin- gång kan också förlora sin relevans om produktionen senare visar sig ske i utlandet. Den ökande specialiseringen, vilken innebär att de globala kon- cernerna koncentrerar vissa verksamheter till vissa länder beroende på konkurrensfördelar som tillgång till utbildad arbetskraft, löne- läge etc., gör också att klassifikationer som bransch kan förlora en del i intresse. Det är naturligtvis fortfarande av intresse att mäta vilka aktiviteter som utförs i , men när dessa utförs i ett större, globalt sammanhang faller en del av bilden bort om man snävt inriktar sig på aktiviteten i sig. Om exempelvis forskning koncentreras till medan till- verkning och utveckling av de produkter som är resultatet av denna forskning läggs någon annanstans, kommer det i statistiken att se ut som om det svenska näringslivet i stor utsträckning består av forsk- ning. Detta är då i sig sant, men det vore naturligtvis mer intressant om man kunde koppla ihop detta faktum med vilken aktivitet som nyttjar forskningsresultaten.