sou · GQB35d1 · 2003-01-01 00:00:00 — 6 § 6 För dagar i en sjuklöneperiod enligt 7 § som arbetstagaren gått miste om lön och andra anställ- ningsförmåner till följd av ned- sättningen i arbetsförmågan gäller 1. att sjuklön inte utges för för vilken sjuklön kan utges enligt 8 § första stycket, och 2. att sjuklönen för de därpå följande dagarna utgör av anställningsför- månerna. Om arbetstagaren till följd av bestämmelserna i första stycket 1 gått miste om sjuklön från arbetsgivaren för sammanlagt , utgör sjuklönen för dag som avses i denna punkt av den lön och andra anställ- 6 Senaste lydelse 1997:569 ningsförmåner som arbetstagaren gått miste om till följd av ned- sättningen i arbetsförmågan. Om avvikelse från vad som följer av första stycket 1 föreskrivs i 15 §. första dag arbetstagarens ar- första dag arbetstagarens ar- betsförmåga är nedsatt på grund betsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom och de därpå föl- av sjukdom och de därpå föl- börjar inte om arbetstagaren inte inte avhåller sig från arbete åt avhåller sig från arbete åt arbets- period börjar dock senast dag börjar dock senast dag för vilken för vilken arbetstagaren erhåller arbetstagaren erhåller sådan re- sådan reseersättning som avses i seersättning som avses i andra period som börjat löpa bryts om börjat löpa bryts om anställ- Som sjukperiod anses sådan tid under vilken arbetstagaren i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 4 §. Sjukperioden om- fattar också tid då arbetstagaren för att underlätta återgång i arbetet i stället för sjuklön erhåller ersättning för resor till och från arbetet. Detta gäller även dag med reseersättning då sjuklön inte skulle ha utgivits enligt 6 § första stycket 1. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiod avslutats skall sjuk- löneperioden omfatta endast så många dagar att den tillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigare sjukperioden utgör . Vid tillämpning av 6 § skall beaktas Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiod avslutats skall sjuk- löneperioden omfatta endast så många dagar att den tillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigare sjukperioden utgör . Vid tillämp- ning av 6§ skall beaktas dagar i 7 Senaste lydelse 2000:382 dagar i den tidigare sjuklöne- den tidigare sjuklöneperioden. Arbetsgivaren skall till den allmänna anmäla sjukdomsfall som har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön, om sjukperioden och anställningen fortsätter efter sjuklöneperio- dens utgång. Anmälan skall göras från denna tidpunkt. I en anmälan enligt första stycket skall arbetsgivaren lämna sådana uppgifter om arbetstagarens in- komstförhållanden och arbetstid hos honom som har betydelse för beräkningen av sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om all- män försäkring. Om anmälningsskyldighet vid inträffad arbetsskada finns före- skrifter i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Skydd mot kostnader för sjuklön En arbetsgivare vars samman- En arbetsgivare vars samman- kalenderår inte beräknas övers- kalenderår uppgår till högst 160 tiga 130 gånger det för året gäl- gånger det för året gällande pris- 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om allmän för- säkring kan hos den allmänna sig hos den allmänna försäk- ning för kostnader för sjuklön sjuklön enligt denna lag. enligt 17 a §. beräkningen av de sammanlagda derna bortses från avgifter enligt lagen (1994:1920) om 8Senaste ledelse prop. (1994:1920) om allmän löne- män löneavgift samt från skatt avgift samt från skatt enligt enligt lagen (1990:659) om sär- lagen (1990:659) om särskild skild löneskatt på vissa för- löneskatt på vissa förvärvs- värvsinkomster. Regeringen föreskriver när - mare villkor för försäkringen. En arbetsgivare som avses i 17 § och vars kostnader för sjuklön enligt 6 § överstiger ett belopp som utgör av den årliga sjuklönekvoten för samtliga ar- betsgivare erhåller, efter ansökan hos , ersättning för överskjutande del av sjuklöne- kostnaden. Ersättning lämnas inte för sjuklönekostnad till den del sjuk- lönen överstiger av högsta belopp för sjukpenning- (1962:381) om allmän försäkring. Regeringen föreskriver närmare villkor för rätt till ersättning för Ärenden enligt 10, 13, 14, 16 och 20 §§ samt 24 § andra stycket och 27 § andra stycket prövas av den allmänna försäkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall avgöra ett ärende avseende sjukpenning till arbetstagaren. Är arbetstagaren inte försäkrad för sjukpenning, skall ärendet handläggas av den kassa inom vars område arbetsgivaren är registrerad hos skatte- myndighet för inbetalning och redovisning av arbetstagares skatt. Om arbetsgivaren inte är registrerad enligt vad som sagts, prövas frågan av den försäkringskassa inom vars område arbets- 10 Senaste lydelse 1999:817 givaren är bosatt. I övriga fall görs prövningen av allmänna försäkringskassa. Behörig att ta emot anmälningar Behörig att ta emot anmälningar och uppgifter från arbetsgivaren ärenden om försäkring enligt 17 § ärenden om ersättning enligt 17 är den försäkringskassa som avses och 17 a §§ i första stycket andra meningen. kassa som avses i första stycket Om arbetsgivaren inte är registre- ren inte är registrerad enligt vad tillämpas första stycket tredje och kassan får uppdra åt en annan för- den enligt 10, 13, 14, 16, 17 och 20 §§ samt 24 § andra stycket och ärenden enligt 10, 13, 14, 16, 17, 27 § andra stycket. 17 a och 20 §§ samt 24 § andra stycket och 27 § andra stycket. handläggning av ärenden enligt 10, 10, 11, 13, 14, 16, 17 och 20 §§ 11, 13, 14, 16, 17,17 a och 20 §§ samt 24 § andra stycket och 27 § samt 24 § andra stycket och 27 § föreskrifter i lagen (1962:381) om föreskrifter i lagen (1962:381) om 18 kap. 46 och 47 §§ om Riks- 18 kap. 46 och 47 §§ om Riks- 20 kap. 2 a § om provisoriskt 20 kap. 2 a § om provisoriskt 20 kap. 3 § tredje stycket om 20 kap. 3 § tredje stycket om 20 kap. 4 § om återbetalnings- 20 kap. 4 § om återbetalnings- 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 5 § om preskription, 11 Senaste lydelse 1998:96 20 kap. 6 § om förbud mot ut- mätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 § första-tredje styckena och 9 § om skyldighet att lämna uppgifter, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 a § om undantag från sekretess. 28 § De föreskrifter om omprövning och ändring av beslut som finns i 20 kap. 10 och 10 a §§ lagen (1962:381) om all- män försäkring skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut enligt 10 eller 13 §, 14 § andra meningen, 16, 17 eller 20 § eller 24 § andra stycket, samt beslut att inte avge yttrande enligt 27 § andra stycket. Vidare skall föreskrifterna i 20 kap. 11--13 §§ samma lag om överklagande av försäkringskassas eller domstols beslut tillämpas på motsvarande sätt i fr åga om beslut enligt 10 § första stycket 2, 13 §, 14 § andra meningen, 16 eller 20 § eller 24 § andra stycket, samt beslut enligt 17 §, om beslutet innebär att arbetsgivaren inte får teckna försäkring. I övrigt får beslut enligt denna lag inte över- klagas. 20 kap. 6 § om förbud mot ut- mätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 § första-tredje styckena och 9 § om skyldighet att lämna uppgifter, 20 kap. 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder, 20 kap. 9 a § om undantag från sekretess. De föreskrifter om omprövning och ändring av beslut som finns i 20 kap. 10 och 10 a §§ lagen (1962:381) om all- män försäkring skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut enligt 10 eller 13 §, 14 § andra meningen, 16, 17, 17 a, eller 20 § eller 24 § andra stycket, samt beslut att inte avge yttrande en- ligt 27 § andra stycket. Vidare skall föreskrifterna i 20 kap. 11--13 §§ samma lag om överklagande av försäkringskassas eller domstols beslut tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut enligt 10 § första stycket 2, 13 §, 14 § andra meningen, 16, 17 a, eller 20 § eller 24 § andra stycket. I övrigt får beslut enligt denna lag inte över- klagas. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om sjuklöneperiod som påbörjas efter ikraftträdandet. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 14 § och 5 kap. 18 a § årsredovis- ningslagen (1995:1554) skall ha följande lydelse. Uppgift skall lämnas om medel- antalet under räkenskapsåret an- ställda personer med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och Om företaget har anställda i mellan kvinnor och män delad på kvinnor och män. anställda och fördelningen mellan ställda och fördelningen mellan kvinnor och män i varje land Företag som avses i 3 kap. 8 § lämna uppgift om genomsnittlig lysningar i 5 kap. 2-7 och 10 - upplysningar i 5 kap. 2-7 och 25 §§ tillämpas även på koncern- dantag för uppgift om sjukfrån- varo i 5 kap. 18 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter . lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs 5 kap. 4 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall ha följande lydelse. Ett ärende som skall avgöras av en allmän försäkringskassa och avser någon som är bosatt i skall avgöras av den försäk- ringskassa inom vars verksamhetsområde den enskilde var folk- bokförd föregående år. Om den enskilde inte var folkbokförd i föregående år, skall ett ärende avgöras av den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde den enskilde är bosatt vid årets ingång. Sker bosättningen , skall ärendet avgöras av den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde bosätt- ningen sker. Beslut om förseningsavgift enligt 22 kap. 4 b § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall fattas av den som skall avgöra ett ärende som av- ser den person som omfattas av rehabiliteringsunderlaget. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980) dels att 2 kap. 26 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 2 kap. 27 a §, av följande lydelse procent av avgiftsunderlaget och På ersättning till personer som vid månadens ingång inte om- fattas av bestämmelserna i lagen till x,xx procent. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser om arbetsgivaravgifter gäller fortfarande i fråga om ersättning som betalas ut före ikraftträdandet. förordning om högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna förordning finns bestämmelser om ersättning för sjuklönekostnader enligt 17 a § lagen (1991:1047) om sjuklön. 2 § Ersättning enligt 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön betalas ut endast efter skriftlig ansökan från en arbetsgivare av den all- männa försäkringskassa som anges i 25 § andra stycket samma lag, om ansökan har inkommit till året efter det att sjuklönekostnaden uppkom. Ansökan skall göras på blankett som fastställs av Riksförsäk- ringsverket. 3 § Vid beräkning av en arbetsgivares sammanlagda lönekostna- der skall, utöver vad som anges i 17 § lagen (1991:1047) om sjuk- lön, bortses från arbetsgivarens lönekostnader för arbetstagare som omfattas av ett beslut enligt 13 § samma lag. 4 § Den som ansöker om ersättning skall styrka sin rätt till ersättning. 5 § lämnar ersättning för en arbetsgivares kostnader för sjuklön enligt 6 § lagen (1991:1047) om sjuklön, om arbetsgivarens sjuklönekvot överstiger av den genom- snittliga sjuklönekvoten för samtliga arbetsgivare. Med sjuklönekvot avses den årliga sjuklönesummans andel av den totala årliga lönesumman. fastställer år- ligen den procentsats (sjuklönetaksprocent) som skall anses mot- svara av den genomsnittliga sjuklönekvoten för samtliga arbetsgivare. Sjuklönetaket för en arbetsgivare utgörs av sjuklöne- taksprocenten multiplicerad med den totala årliga lönesumman. 6 § Ersättning lämnas för den del av sjuklönekostnaderna som överstiger sjuklönetaket. Ersättning lämnas även för arbetsgivarens avgifter enligt social- avgiftslagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löne- avgift samt skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, till den del avgifterna och skatten är hän- förliga till den utbetalda sjuklön som skall ersättas. 7 § Arbetsgivarens kostnader för sjuklön till arbetstagare för vilka beslut enligt 13 § lagen (1991:1047) om sjuklön gäller ersätts enligt den lagen. Ersättning utbetalas årsvis i efterskott, om inte annat följer av 8 §. 8 § skall på ansökan av en arbetsgivare lämna förskott på ersättning enligt denna förordning, om kostnaderna för sjuklön före årets utgång överstiger arbetsgivarens beräknade sjuklönetak. 9 § I en ansökan om förskott skall anges beräknad årlig löne- summa, dittills utbetald sjuklön och de övriga uppgifter som kan påverka rätten till ersättning. 10 § En arbetsgivare som har fått förskott enligt denna förordning skall året efter det för vilket förskottet har betalats ut lämna en ansökan enligt 2 §. Har en ansökan inte inkommit inom nämnda tid, skall arbetsgivaren återbetala vad han erhållit som förskott enligt denna förordning. 11 § får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpning av denna förordning. Denna förordning träder i kraft , då förord- ningen (1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt lagen 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön upphör att gälla. Förordningen (1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt lagen 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall tillämpas till och med utgången av för försäkring som har tecknats före den tidpunkten. Efter den tidpunkten gäller förordningen i fråga om ersättning för sjuklönekostnader för sjuklöneperioder som påbörjats innan försäkringen upphör att gälla. 1Utredningens uppdrag och arbetsformer Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) har haft uppgiften att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Uppdraget har varit att förutsättnings- löst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabilitering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i administrationen av dessa system. HpH har också haft uppgiften att föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabili- terande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Insatser och system ska bli enklare, effektivare och fungera bättre som en enhet. Utgångspunkter för utredningens förslag har varit att ökade insatser på arbetsplatserna skall syfta till att så långt som möjligt förhindra långvarig, passiv sjukskrivning. som individen får nödvändig medicinsk behandling skall alla möjligheter prövas att anpassa arbetsplatsen till individens situation. Långvarig sjukskrivning får inte bli en ytterligare börda som försvårar en redan besvärlig situation. Sjuk- försäkringen måste göras till ett aktivt instrument samt bli mer för- säkringsmässig och ge incitament till snabb återgång i arbete. För- säkringen skall även i fortsättningen ge ekonomisk trygghet under de perioder då hälsotillståndet inte medger arbete. HpH lägger inga förslag som syftar till att minska förmåner och villkor för den enskilde. Däremot hävdas rätten till ett anpassat arbete som ett bättre alternativ än fortsatt passiv lång sjukskrivning. HpH har haft i uppdrag att redovisa åtgärder både . Direktiven redovisas i sin helhet i bilaga 1:1. lämnade utredningen delrapporten lingsplanens uppläggning och inriktning – delrapport från utredningen handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. (se bilaga 1:2). Utredningens uppdrag och arbetsformer lämnade utredningen delrapporten i en handlingsplan (se bilaga 1:3). Olika utredningar samt interna arbetsgrupper i har lämnat eller kommer att lämna förslag som har en koppling till HpH:s frågor. Nedan redovisar utredningen de arbeten som omnämns i utredningens direktiv med en åtföljande kort kommentar till vad som pågår inom respektive område. betänkande Den framtida arbetsskade- försäkringen (SOU 1998:37) avser att lägga förslag till vissa förändringar inom arbetsskadeförsäkringen. De områden som närmast är föremål för diskussion är bevisreglerna, vissa organisa- toriska frågor, kompensation för karensdagen samt indexering av arbetsskadelivräntor. har remitterat RFV:s rapport av arbetsskadeförsäkringen och promemorian Bevisregler i arbetsskadeförsäkringen som utarbetats av en projekt- grupp inom departementet. På grund av att översynen av arbets- skadeförsäkringen pågått parallellt med utredningen har HpH inte haft möjlighet att närmare diskutera arbetsskadeförsäkringens utformning. HpH anser dock att den fortsatta översynen av arbets- skadeförsäkringen bör anpassas till de förslag HpH här lägger. Det bör i detta sammanhang också övervägas att lägga arbetsskade- försäkringen utanför statens budget och låta den bli en fristående försäkring som administreras av arbetsmarknadens parter. Utredningen om översyn av socialförsäkringens administration, betänkande – Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64) HpH har arbetat med utgångspunkten att sjukförsäkringen fram- gent skall utformas som en statlig, för hela landet gemensam myndighetsorganisation. Organisationsfrågorna kan dock inte ses isolerat från hur försäkringssystemet utformas. Gränsdragningen mellan och arbetsförmedlingen vad gäller ansvaret för arbetslivsinriktad rehabilitering kommer också att i hög grad påverka den framtida organisationen. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, betän- kande Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) HpH diskuterar i mot denna bakgrund olika aktörers ansvar för rehabilitering och föreslår tydligare ansvarsgränser samt en tydli- Utredningens uppdrag och arbetsformer gare samordnarroll för genom att en obligatorisk rehabiliteringsplan skall upprättas och en koordinator utses i varje fall. Utredningen om sjukförsäkringen (S 1999:11), delbetänkande Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121) HpH fördjupar vissa av förslag i detta betänkande med författningsförslag och författningskommentarer. Utredningen för översyn av processuella regler inom socialför- säkringen m.m. (S 1998:06) Denna utredning hade till uppgift att göra en samlad översyn av de processuella regler som gäller för olika förmåner inom socialförsäk- ringen. I uppdraget ingick också att kartlägga tillämpningen av nuvarande bestämmelser. Utredningens slutbetänkande En hand- läggningslag – förfarandet hos försäkringskassorna (SOU 2001:47) lämnades den 2 juli 2001och innehåller bl.a. förslag om en generell handläggningslag som skall gälla för de allmänna försäkrings- kassorna, och . Projektet om reformerad förtidspension Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39) och Aktivitetsersättning (Ds 2000:40) tillstyrkte i betänkande 2000/02:SfU15 regeringens förslag (proposition 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension). fattade beslut i enlighet med förslaget . Begreppet förtids- pension ersätts av sjukersättning och tidsbegränsad sjukersättning. Försäkrade får aktivitetsersättning som alltid är tidsbegränsad. Nya regler för beräkning av ersättning införs. Förändringarna träder ikraft . betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) En folkhälsoproposition är planerad . HpH menar att det är viktigt att sätta mål för folkhälsoarbetet och att sprida kunskap om folkhälsa. HpH understryker också individens eget ansvar för sin hälsa. Utredningens uppdrag och arbetsformer verksam- hetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv – en handlingsplan för åtgärder på arbetsmiljöområdet (Ds 2001:28) Denna rapport har tillsammans med HpH:s junirapport i en handlingsplan varit ett viktigt underlag för regeringens 11-punktsprogram för hälsan i arbetslivet. Regeringen beslöt om direktiv för utredningen . Utredaren och sekretariatet förordnades att påbörja arbetet fr.o.m. . överlämnades en första delrapport uppläggning och inriktning – delrapport från utredningen handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. lämnades en andra delrapport i en handlingsplan. Båda rapporterna finns som bilagor till detta slutbetänkande. Arbetet har bedrivits i nära samarbete med utredningens sak- kunniga och experter. Sammanlagt har elva sammanträden med experter och sakkunniga ägt rum. Därutöver har förekommit täta enskilda kontakter med flertalet experter och sakkunniga. Utredningen har eftersträvat en öppenhet i utredningsarbetet gentemot alla intresserade, inte minst allmänheten. I den andan har utredningen använt en hemsida med adressen . Hemsidan initierades av den tidigare (S 1999:11). Utredaren har haft möten med den statsrådsgrupp som har till uppgift att samordna regeringens arbete med hälsofrågorna. Utre- daren och sekretariatet har träffat företrädare för myndigheter, företagshälsovård, organisationer och försäkringsbolag. Utred- ningen har också haft överläggningar med representanter från LO, SAF/, , , , , och . Utredningen deltog även i en av statsrådsgruppen anordnad runda- bordskonferens . Samråd har skett med andra utredningar och arbetsgrupper t.ex. vad gäller åtgärder inom arbetsmiljöområdet, arbetsskadeför- säkringen, folkhälsofrågor, reformerad förtidspension och översyn av processuella regler. Utredningen har besökt socialdepartementen i och för att diskutera försäkringssystem, förebyggande arbete Utredningens uppdrag och arbetsformer I studerade utredningen även One- piloterna, ett försöksprojekt som erbjuder människor i arbetsför ålder såväl ersättning som hjälp med arbete. Syftet med att i modernisera välfärdssystemet i form av Onepiloterna är att minska bidragsberoendet. HpH:s slutliga handlingsplan bygger i huvudsak på tidigare presenterat material och gjorda undersökningar. Inom några områden har utredningen dock funnit det angeläget att fördjupa kunskapen och analysen. Utredningen ansåg det nödvändigt att undersöka företagshälsovårdens förutsättningar att möta en ökad efterfrågan från arbetsgivare och försäkringskassa. Regeringen uppdrog, efter förslag från HpH, åt Statskontoret att utreda hur ett mer effektivt utnyttjande av företagshälsovården skall kunna medverka till att förbättra hälsan på arbetsplatserna och påskynda arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppdraget har utförts i nära kontakt med HpH. HpH har också uppdragit åt Statskontoret att utvärdera köp av tjänster. För att fördjupa kunskapen om långtidsfriska och långtidssjuka tillsatte utredningen en speciell expertgrupp. Gruppen har bestått av professorerna från , docenten/sakkunnige , , utredaren , och från docenten , ergonomie magistern Per och professorn . Forskarrapporterna redovisades för HpH:s sakkunniga och experter vid ett tvådagarsseminarium . Rapporterna har också presenterats vid ett speciellt anordnat presseminarium. Civilekonomen har för utredningens räkning redogjort för möjligheterna att ålägga företag att i sin årsredovis- ning ange uppgifter om sjukfrånvaro och fil.kand. har beskrivit kvoteringssystemet för handikappade på arbetsplatser i och . har varit utredningen behjälplig med administrativ service. 2 I huvet på en utredare Under har jag kontinuerlig tagit del av faktamaterial och analyser om sjukfrånvaro och förtidspension presenterade av medarbetare, sakkunniga, experter och forskare. Jag har haft för- månen att vid möten med olika aktörer och intressenter och i fördragningar inför olika politiska företrädare få presentera och diskutera detta vida samhällsområde. Denna slutrapport är en syntes och summering av detta arbete. En statlig offentlig utred- ning har sina egna former och i övriga delar av detta betänkande presenteras fakta, analyser och förslag enligt den modell som gäller för statliga utredningar. I detta avsnitt har dock utredaren tillåtit sig, att i en vidare form, mera resonemangsvis presentera och for- mulera några av de huvudsakliga utgångspunkterna för de förslag som läggs. Denna presentation är ett försök att också i denna slut- liga rapport ge underlag för en fortsatt öppen attityd till de svåra frågor som utredningsarbetet har hanterat. 2.2Situationen är allvarlig – strukturella och samlade åtgärder är nödvändiga