sou · GQB387d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Till grund för registret låg ursprungligen endast uppgif- ter som utlämnats av statspolisen i samband med personalkontroll eller spontant. Det omfattade dels ett nummerregister, dels ett för- bandsregister. Personerna indelades i följande tre kategorier efter bedömande av vederbörandes användbarhet inom försvaret med hänsyn till den säkerhetsrisk denne ansågs utgöra. Vederbörande bedöms icke vara lämpad för krigsplacering vid ordinarie förband. Vederbörande bör icke krigsplaceras vid förband eller be- fattning där personalkontroll är föreskriven. Vederbörande bör om möjligt icke placeras i befattning som under II sägs.105 Avsikten torde ha varit att personer i kategori I vid mobilisering skulle placeras i särskilda arbetskompanier.106 Till klass I hänfördes exempelvis ledande personer, personer som åtnjuta partiets särskilda förtroende, vid partiskola i utlandet utbildade, propagandister, valarbetare m fl eller i stort sett partiets kader. Till klass II hänfördes konstaterade medlemmar, med san- nolikhet sådana, starka sympatisörer, kandidater vid allmänna val, elever vid partiets studiekurser, vissa styrelsemedlemmar i mindre grundorganisationer, deltagare i konferenser och festivaler anord- nade av internationella kommunistiska organisationer eller täckor- ganisationer, ledande personer inom täckorganisationer i landet. Till klass III hänfördes personer som dokumenterat sig som sym- patisörer i en eller annan form. Som exempel må nämnas i kommu- nistiska pressen införda kamp- och andra hälsningar under en följd 105Beredskapsregistret, handling hemligstämplad 13.12.1961, bilaga 2 till HKV skr. 10 816:61627, Ö IV, vol. 106Se t.ex. PM ang arbetsläget vid Fst/In , , arkiv, vol. 8, KrA, vari under rubriken bl.a. anges följande. arbetskompkadrar: kan lösas endast i samband med frågan om nationellt opålitliga; prel lösning skisserad. av år, bidragit med pengar i partiets insamlingar, prenumeranter (ej tillfälliga), mötesdeltagare m fl. omfattade registret omkring 6 000 kort, fördelade med ca 1 700 på kategori I, ca 2 600 på kategori II och ca 1 800 på kate- gori III. När en person uppnått och alltså inte längre var värnpliktig gallrades kortet. Utgallrade kort förvarades dock i en serie överåriga. Det fördes även serier underåriga och fri- kallade.107 åren 1962/63 reviderades beredskapsregistret.108 Även nazister i värnpliktsåldern kom nu att antecknas i registret. Förutom uppgifter från statspolisen förekom det att uppgifter som rapporterats från grupp B lades till grund för registrering. Undan- tagsvis kunde det i samband med de kontaktresor som befattnings- havare vid detaljen företog till förbanden inträffa att uppgifter läm- nades om någon person, uppgifter som av sekretesskäl inte bedöm- des kunna handläggas i vanlig ordning. Också sådana uppgifter kunde föranleda registrering. Korten kom att ordnas i fyra under- register, nämligen ett namnregister, ett nummerregister, ett för- bandsregister och ett kategoriregister. I de tre förstnämnda regist- ren var korten ordnade i bokstavsordning, efter vederbörandes fö- delsedatum resp. förbandsvis efter vederbörandes truppregistre- ringsmyndighet. I kategoriregistret ordnades korten som tidigare i tre kategorier beroende på från säkerhetssynpunkt bedömd farlig- hetsgrad. Registret, som klart hade karaktären av beredskapsåtgärd, om- gavs med stor sekretess och skall inom inrikesavdelningen ha varit känt endast av en handfull personer. Även chefen för försvarssta- ben var informerad om registret. I början och slutet av präglades verksamheten vid Fst/Säk110 i hög grad av två spionaffärer. Översten i flygvapnet greps såsom misstänkt för spioneri och 107Beredskapsregistret, handling hemligstämplad 13.12.1961, bilaga 2 till HKV skr. 10 816:61627, Ö IV, vol. 108Redogörelse för större arbeten vid Fst/In, , , ar- kiv, vol. 109Till grund för detta avsnitt ligger, förutom de källor som särskilt anges i följande noter, uppgifter som lämnats till kommissionen av bl.a. följande personer: , , , , Hans Wermdalen och 110I detta avsnitt används förkortningarna Fst/Säk och RPS/Säk för försvarsstabens respek- tive RPS:s säkerhetsavdelningar dömdes sedermera till fängelse på livstid för grovt spioneri för Sov- jetunionens räkning. Och avslöjades att den f.d. polisman- nen och reservofficeren hade bedrivit spioneri för , bl.a. under anställning vid RPS/Säk och Fst/Säk. Även dömdes till fängelse på livstid för grovt spioneri. Båda fallen krävde ett omfattande efterarbete från Fst/Säk sida, bl.a. avseende menbedömningar och åtgärder för att förbättra sä- kerhetsskyddet. Vid Säk 1 samlades och bearbetades främst sådana uppgifter som berörde säkerhetshotande verksamhet.111 I första hand gällde det misstänkt främmande underrättelseverksamhet inom , t.ex. personal vid utländska ambassader som reste eller uppehöll sig inom för försvaret känsliga områden, utländska fiskefartyg som bedrev gränsunderrättelsetjänst, polska tavelförsäljare som be- sökte nyckelpersonal inom försvaret i deras bostäder, ryska TIR- lastbilar112 som valde ovanliga resrutter, m.m. Det gällde att skapa en normalbild av denna verksamhet. Avvikelser från denna normal- bild skulle kunna tyda på ökad eller minskad spänning och risk för angrepp. Säkerhetstjänsten skulle härigenom kunna fungera som larmklocka.113 Vidare bearbetades mera långsiktigt uppgifter om ut- ländska underrättelseorganisationer i fråga om organisation, ar- betsmetoder etc. Säk 1 såg också som sin uppgift att skaffa information om för- hållanden inom landet som kunde tyda på att olagliga eller utom- parlamentariska metoder utnyttjades eller förbereddes i samhälls- omstörtande syfte i den mån de berörde försvaret.114 Härmed av- 111I en studie inom Fst/Säk angavs att i den säkerhetshotande verksamheten kunde ingå infiltration, underrättelseverksamhet, propaganda, desinformation med ryktes- spridning, politiska och ekonomiska aktioner, sabotage, vissa strejker, upplopp, kravaller, mord och bortförande. De från säkerhetssynpunkt viktigaste aktiviteterna att följa bedöm- des vara infiltration och underrättelseverksamhet. Infiltration skulle förebyggas främst ge- nom personalkontroll. Fst/Säk 10.2.1970, HSC 207/69, 113Ett exempel härpå utgör scenariot i övningen ; se : Den farliga fredsrörelsen (SOU 2002:90) s. 314 ff. 114Sten har uppgett att han eller 1972 inför regeringen föredrog vad RPS/Säk och främst Fst/Säk gjorde med avseende på KFML(r), varefter skall ha sågs sådan verksamhet som bedrevs i syfte att ersätta det svenska demokratiska, parlamentariska styrelseskicket med ett annat. Moti- ven för att följa denna verksamhet angavs i en studie vara följande. a)Samma aktiviteter kan komma till utnyttjande i säkerhetsho- tande som samhällsomstörtande verksamhet. Den samhällsom- störtande verksamheten måste sålunda följas i syfte att klarlägga huruvida verksamheten styrs av främmande makt eller ej. b)Samhällsomstörtande verksamhet tjänar ofta en främmande makts syften, även om den inte är styrd utifrån. Den tar bl.a. sikte på att undergräva förtroendet för de system och institu- tioner som betraktas som samhällsbevarande. c)Samhällsomstörtande verksamhet leder ibland till olagliga handlingar (kurs. d)Bland dem som bedriver den samhällsomstörtande verksam- heten torde finnas personer som av politiska, idéella eller psykologiska skäl kan engagera sig i verksamhet för främmande makt.115 Inhämtning av säkerhetsunderrättelser skedde i huvudsak genom studier av öppna källor och rapportering.116 Rapportörerna var i princip desamma som tidigare, dvs. främst de militära regionala staberna, RPS/Säk, andra statliga totalförsvarsmyndigheter och IB, som bildats genom en sammanslagning av . Det förekom även ett fortsatt samarbete med utländska underrättelsetjänster. Rapporterna avsåg till den begränsade del de rörde övervakning av svenska politiska ytterlighetsorganisationer och grupperingar väsentligen förhållanden med nära anknytning till sagt: Det är bra. Det här skall ni följa. efterträdare har upp- gett att han vid föredragningar för militärledningen och försvarsministern aldrig mötte nå- gon kritik mot att Fst/Säk ägnade intresse åt samhällsomstörtande verksamhet. 115Fst/Säk 10.2.1970, HSC 207/69, 116I nyssnämnda studie betecknades dessa inhämtningsmetoder jämte spaning som yttre studium. Alternativet, inre studium, innebar att säkerhetsunderrättelsetjänsten utnyttjade eller placerade källor inom de organisationer/nära de personer som bedrev eller styrde den säkerhetshotande verksamheten liksom tekniska metoder för att avlyssna samtal etc. Alla möjligheter att genomföra inre studium borde tillvaratas. Eftersom metoden innebar uppen- bara riskmoment måste emellertid noggranna överväganden göras innan beslut härom fatta- des. Inhämtning genom inre studium angavs som regel kräva omsorgsfull planläggning och ofta omfattande och tidsödande handledning. Inom krigsmakten borde därför inre studium inte bedrivas av stabs- utan av specialorgan. Yttre studium var därför den metod som i de flesta fall fick tillämpas. Studiens författare () har uppgett att med Försvars- stabens specialorgan åsyftades IB. Enligt Wallroth skall dock på sitt exemplar av stu- dien i anslutning till påpekandet att inre studium borde bedrivas av specialorgan ha antecknat något i stil med att om det är IB som avses, är det ingenting som vi sysslar med. försvaret, särskilt opinionsbildning och misstänkta sabotage vid förbanden. Men det förekom även rapporter om sådant som låg helt vid sidan av försvaret.117 I detta hänseende utmärkte sig IB, som flitigt rapporterade såväl traditionella kommunister som per- soner inom nyvänstern, t.ex. clartéister och sympatisörer till den kinesiska kommunismen.118 I mycket begränsad utsträckning ägnade sig personalen vid Fst/Säk åt yttre spaning. Men det kunde hända att någon bevistade ett offentligt möte.119 Och sökte Fst/Säk infiltrera en sammankomst i , där en värnpliktsvägrarorganisation skulle bildas. Befattningshavaren blev dock avslöjad. Man sökte även få till stånd ett samarbete med Lunds akademiska officerssäll- skap () i syfte att söka få uppgifter om försvarsfientlig verk- samhet.120 Såvitt framkommit förekom det dock inte någon sådan rapportering från . Inget har framkommit som tyder på att Fst/Säk använde sig av telefonavlyssning eller buggning, även om en befattningshavare un- der en utlandsresa för egna medel inhandlat buggningsutrustning. Denna skall ha använts endast som åskådningsmateriel. Det har förnekats att man hade några infiltratörer i de organisationer som bedömdes styra den säkerhetshotande verksamheten. Spår av sådan rapportering har heller inte påträffats. 117Se t.ex. sammanställningar rörande Förbundets 6:e kongress 13- 14.11.1965 och DU:s 27:e kongress 6-8.1966, KU 50/04 resp. 50/19, och beslut om demon- strationstillstånd för FNL, KU 50/41, Ö IV, vol. 83, rapporter om studentpartiet radikala demokrater och om (fantastiskt rött), KU 71/9 resp. KU 99/4, Ö IV, vol. 134, samt rapporter om KFML:s förhandlingar med det kinesiska centralkommittés politiska utskott, KU 14, 11.11.1969, och om svenskar som deltagit i ett militärt träningsläger i , KU 14/263, 12.11.1969, Ö IV, vol. 118Jfr Utd/kortregister 119Skrivelse ang. Internationella fredsbyråns konferens i 18-22.8.1969, , 150H, Ö IV, vol. 120En befattningshavare som tjänstgjort vid Fst/Säk deltog i en veckoslutskonferens med för att orientera om ÖB-71. Ett bisyfte med deltagandet var att knyta kontak- ter för ett eventuellt framtida utnyttjande samt att - utan att röja mitt engagemang i säker- hetstjänsten - söka erhålla uppgifter rörande den försvarsfientliga verksamheten i , nå- got som också lyckades. KU 13/08, 29.3.1971, Ö IV, vol. hade den tidigare chefen för /Säk rekommenderat som en ut- märkt bas för säk/und-tjänst m.m. mot – som vi tror – en central `freds´- pacifistisk och an- tikärnvapenaktivitet., , H 8/1963, Ö VIII, vol. Samarbetet med RPS/Säk Samarbetet mellan den polisiära och militära säkerhetstjänsten på central nivå var intensivt och sägs mestadels ha varit förtroendefullt.121 Personal på olika nivåer möttes regelbundet för informationsutbyte bl.a. rörande ytterlighetspartiernas verk- samhet. Det förekom att Fst/Säk på begäran fick uppgifter från RPS/Säk för identifikation av personer som deltagit i vad som upp- fattades som samhällsomstörtande verksamhet.122 Fst/Säk översän- de i sin tur inkomna rapporter av mer allmänt intresse till RPS/Säk.123 Samarbete med utländska tjänster rörande svenska medborgare Också samarbetet med utländska tjänster fortsatte. Personal från Fst/Säk planerade exempelvis för att sammanträffa med företrädare för dansk och norsk militär säkerhetstjänst för att dis- kutera bl.a. undergrävande verksamhet respektive försvarsfientlig verksamhet, främst extrempolitisk aktivitet i direkt avseende att 121Nordlander har dock uppgett att det före hans tillträde som chef för /Säk hade varit lite si och så med samarbetet. En reservofficer rapporterade till RPS/Säk att han vid en kurs vid fått det allmänna intrycket att den militära säk/und- tjänsten ansåg sig kapabel - rent av ensam kapabel - att klara av säkerhetshotande verksam- het, att det betonats att rapportering av inträffade händelser - sabotage m.m. – skulle gå tjänstevägen till fo-stab och sedan kontakt tas med polisen och att den utredande verksam- heten tänktes ligga helt på de militära förbanden, 26.2.1970, SK 14/70, . Se även nedan ang. analysdetaljen 122Med anledning av en rapport om en teach in, som arrangerats av VCO , fick Fst/Säk på begäran uppgifter för identifiering av i rapporten angivna personer, KU 100/14, , 32 H, Ö IV, vol. Det var dock inte alltid som RPS/Säk tillmötesgick Fst/Säk. Efter kårhusockupationen i begärde Fst/Säk uppgifter från RPS/Säk om de manliga medverkandes identitet, med hänvisning till att det var troligt att de hade utbildats för befälsbefattningar el- ler andra viktiga positioner inom försvaret. Tydligen fann RPS/Säk inledningsvis framställ- ningen rimlig, KU 100/10, 28.5.1968, 98 H, och 50/23, 25.2.1969, Ö IV, vol. I en PM upprättad inom RPS/Säk 20.4.1970 konstaterades att Fst/Säk vid olika tillfäl- len erhållit uppgifter beträffande ca 40 kårhusockupanter, varpå noterades: Ärendena på öv- riga identifierade män i vpl-åldern, som agerat i kårhusockupationen, har grans- kats och bedömts vara av sådan karaktär att något uppgiftsutlämnande till Fst/Säk ej kan fö- reslås. Och i en anteckning 27.4.1970 på RPS/Säk:s exemplar av Fst/Säk:s framställning konstaterades: Enär ärendet är inaktuellt har svar eller u.s.-resultat ej lämnats Fst/Säk. , HSC 254/68, 123Då Fst/Säk fick upplysningar rörande hur protestaktionerna mot i styrts, fann man det tydligtvis intressant, eftersom detta var den första direkta inblick i hur en aktion planläggs och leds som man fått. Rapporten vidarebe- fordrades till RPS/Säk. Då man senare erhöll ytterligare uppgifter om Aktion Stoppa mäs- san konstaterade handläggaren: För vår del torde inte annat vara att göra än att avvakta och i möjlig mån följa verksamheten samt överlämna informationen som orientering till RPS/Säk., KU 100/10, 20.1.1969, och KU 100/29, , Ö IV, vol. skada försvaret.124 Fst/Säk samarbetade även med amerikanska, brittiska, tyska och franska underrättelseorgan. Samarbetet rörde som tidigare främst underrättelseorganisationer och av perioden följderna av spionage. De utländska tjänsterna kunde ibland rapportera om svenska medborgare som exempelvis haft kontakt med misstänkta personer utomlands. Det har däremot förnekats att Fst/Säk lämna- de ut uppgifter om svenska medborgare eller organisationer till sina utländska samarbetspartner. Uppgifterna i en handling talar emellertid för att så skedde. I handlingen, som är avfattad på engelska, karaktäriseras en framstående socialdemokrat som kommunist och en ganska säker inflytelseagent. Handlingens innehåll tyder på att Fst/Säk utväxlat uppgifter om personen i fråga med en utländsk partner.125 Inkomna rapporter bearbetades och sammanställdes bl.a. i månads- översikter rörande den säkerhetshotande verksamheten. En viktig uppgift var att inom försvaret sprida kunskap om de försvarsfient- liga rörelserna och deras aktiviteter. Det skedde bl.a. vid chefs- genomgångar och skriftliga orienteringar.126 Fst/Säk sökte aktivt motverka den försvarsfientliga propagan- dan. Ett sätt var att inför värnpliktskonferenserna inleda samarbete med de fyra stora riksdagspartiernas ungdomsförbund. Vid sin genomgång med försvarsområdesbefälhavare och förbandschefer inom armén framhöll chefen för /Säk bl.a. föl- jande. 124Handbrev , Hbr 17/1976, och 10.5.1976, Hbr 19/1976, Ö VIII, vol. 125KU 200/11, Ö IV, vol. Jfr även HSC 616/68, 126Ett exempel på detta är Underlag för C Fst/Säk genomgång med fobef samt förbands- chefer ur armén, KU 300, 9.12.1969, Ö IV, vol. PM:n tillställdes se- dermera högre chefer inom försvarsmakten bl.a. för att tjäna som bakgrundsinformation för förbandschefer och upplysningsofficerare. Det angavs att PM har hemligstämplats av två skäl. Det bör inte vara eller bli allmänt känt att Fst/Säk sysselsätter sig med frågor som behandlas i PM. Vi kan lätt bli missförstådda; det kan ligga nära till hands att man tolkar vår verksamhet som politisk. I PM har upptagits, bland den i huvudsak öppna informationen, uppgifter av hemlig natur, som t.ex. [här följer en uppräkning i åtta punkter. ], Handbrev, H 1, 23.1.1970, Ö VIII, vol. Jfr även ÖB:s skrivelse 14.12.1970, H 901, Ö IV, vol. 164, Angående undergrävande verksamhet inom krigsmakten, 21.1.1974, H 901, Ö IV, vol. 380, och Orientering om aktuella politiska organisationers utveckling, deras arbete inom försvarsmakten samt bedömning av eventuellt kommande aktiviteter, , Ö IV, vol. Vi vet att våra möjligheter att bekämpa försvarsnegativismen mindre ligger i försök att omvända de negativa krafterna än i att stödja de positiva krafterna och då speciellt de politiska ung- domsförbunden. Den kommande vpl-riksdagen och förbands- chefernas samverkan med de politiska ungdomsförbunden dess- förinnan erbjuder sannolikt en upplevd möjlighet att vända strömmarna i positiv riktning. Självfallet måste denna samverkan grundas på ett ömsesidigt förtroende, där vi från den militära sidan icke får gå i diskussion med ungdomen med för- utfattade meningar om dess eventuella försvarsnegativism. Avslutning och slutsatser: -Vaksamhet mot det gul-röda lägret så att försök att innästla uppfattas och att alla utvecklingsfaser i det försvarsnegativa an- fallet kan följas. - Att ta vara på de positiva krafterna i ungdomsförbunden och inte försitta något tillfälle till påverkan av dessa krafter; de kraf- ter nämligen som inte ifrågasätter att vi skall ha ett försvar men väl motiverat och med sikte på förbättringar vill diskutera för- svarets innehåll.127 Vid Säk 1 fortsatte man att föra register över misstänkta säkerhets- risker. personalkontrollkungörelse, som visserligen tog sikte endast på RPS/Säk:s register, fick emellertid också konse- kvenser för Fst/Säk. Med anledning av kungörelsens utfärdande hölls ett sammanträde med cheferna inom Fst/Säk.128 Avdelningschefen beslöt härvid att någon åsiktsregi- strering icke fick förekomma vid Fst/Säk. Ordern torde ha utfär- dats sedan försvarsministern gett ÖB direktiv om att Fst/Säk:s dubblettregister över personalkontrollpromemorior skulle förstöras.129 Protokollet ger även en klar bild av vilka arbets- former som fortsättningsvis skulle gälla inom avdelningens olika detaljer med avseende på det material (de uppgifter) som inhämta- des från RPS, annan myndighet eller enskild. 127Underlag för C Fst/Säk genomgång, Ö IV, vol. 128Protokoll från sammanträde 4.11.1969, KU 99/11, 5.11.1969, Ö IV, vol. 134, MUST:s ar- Inom utredningsgruppen samlas och bearbetas uppgifter om personer, som gjort sig skyldiga till (eller misstänks för) brott mot rikets säkerhet eller som är ägnad att undergräva det de- mokratiska statsskickets bestånd. Uppgifterna samlas personvis i dossiéer varvid skall eftersträ- vas att uppgifterna tidsmässigt ordnas i kronologisk ordning. För att underlätta uppföljningen av de olika säkerhetsfallen skall föras en diarieförteckning uppställd i bokstavsordning. Sedan åtgärder vidtagits mot viss person och då handlingarna inte längre bedöms vara aktuella skall dessa utgå och arkiveras. b) Säk I Vid Säk I samlas och bearbetas uppgifter som i främsta hand berör den fientliga säkerhetshotande verksamheten. För att underlätta framtagandet av samtliga handlingar rö- rande en viss namngiven person (handlingar som finns spridda från olika myndigheter) skall personvis uppställd förteckning över handlingarna föras. Med ledning av den nuvarande förteck- ningen (korten) skall sådana handlingar, som berör en viss namngiven person och som enbart gäller viss uttalad politisk åsikt utgallras. Handlingar, som har erhållits från Rps/Säk, skall återställas. Handlingar från övriga myndigheter och enskilda skall förstöras. Organisationer, sammanslutningar m m inom landet, som arbetar på att undergräva det demokratiska statsskickets be- stånd, skall organisationsvis uppföljas, i avsikt att kartlägga den säkerhetshotande verksamheten. Resultatet av denna uppfölj- ning (namngivna personer) får icke användas i Säk II personal- kontrollarbete. Det angavs vidare bl.a. att underställd personal liksom säkerhets- cheferna i central instans skulle orienteras om den nya ordningen. Åtgärderna och besluten skulle om möjligt vara genomförda före . Det kom emellertid att dröja innan ordern fick fullt genomslag. En förklaring härtill torde ha varit att man som en be- redskapsåtgärd hade påbörjat en mikrofilmning av Fst/Säk:s hand- lingar och register. De skulle härigenom bli sökbara i ett system kallat Miracode (Microfilm ). Filmtypen var rullfilm, som monterades i kassetter. Varje registre- rat objekt gavs ett unikt nummer. För att hitta detta nummer och för att återvinna den registrerade informationen fanns ett index el- ler register. Indexet bestod av ett antal mikrofilmkort, kallade mic- rofiche, som tog upp objekten i bokstavsordning med angivande av var ibland kassetterna objektet fanns registrerat.130 Detta fotografe- ringsarbete var långt ifrån avslutat. Då JO beslutat att inleda en utredning med anledning av hän- delserna vid årets värnpliktskonferens (se nedan) företogs under vad som beskrivits som närmast panikartade former en omfattande gallring av handlingar vid Fst/Säk. De båda personer som närmast svarade för Säk 1:s register har uppgett att någon gallring av detta register då inte företogs (förut- om att kort över avlidna personer efter hand utmönstrades). Vissa omständigheter tyder emellertid på att också detta register gallra- des . Då en befattningshavare i början av 1980- talet anställdes vid Säk 1 upptäckte han i innerskåpet i sin företrä- dares säkerhetsskåp ett kortregister omfattande några hundra kort. Dessa kort upptog namn på svenskar, dels sådana som kunde be- tecknas som underrättelsemän, dels sådana som utbildat sig i Sov- jetunionen eller och som torde ha varit kommunister. På dessa kort fanns utöver personuppgifter även uppgifter om hän- delser som olika källor rapporterat om, huvudsakligen . Några enstaka anteckningar hänförde sig till . Han bedömde att det rörde sig om kort som sparats i samband med den stora gallringen . Befattningshavaren frå- gade sin företrädare varifrån registret kommit, varpå förträdaren svarade att det kunde vara bra att ha, att det var mycket kunskap som gick förlorad, att det kunde bli andra tider etc. Befattningsha- varen tuggade korten, eftersom de avsåg personer och uppgifter som låg utanför den militära säkerhetstjänstens arbetsområde. Han tog upp saken med en av cheferna vid säkerhetspolisen. Företräda- ren har inför kommissionen under sanningsplikt förklarat att han saknar minne av registret i fråga.131