sou · GQB373 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett av syftena med statistiken är att belysa vilka grupper som drabbas av olika typer av problem. Disponibel inkomst är en av de bakgrundsvariabler som används för att lokalisera utsatta grupper. Den största skillnaden mellan inkomstbegreppet i och inkomststatistiken är att hushållets disponibla inkomst i är beräknad som summan av intervjupersonens och eventuell makes/ makas inkomst. Inkomsten från samtliga hushållsmedlemmar ingår alltså inte. Ett översynsarbete pågår och målsättningen är att kunna använda ett inkomstbegrepp där inkomster från samtliga hushållsmedlemmar ingår. Det inkomstbegrepp som finns i Folk- och bostadsräkningen 1990 (FoB90) överensstämde med det begrepp som då användes i den totalräknade inkomststatistiken, IoF. Inkomstbegreppet i IoF förändrades sedan i och med skattereform. 4.2Jämförelse av inkomstbegreppen i national- räkenskaperna och inkomststatistiken Nationalräkenskaperna (NR) har andra syften och andra använd- ningsområden än inkomststatistiken. Detta har i sin tur gett upphov till problem när man vill jämföra hushållens disponibla inkomst i NR med motsvarande begrepp i inkomststatistiken. Det har inte funnits någon kartläggning och löpande redovisning av skillnaderna mellan de olika inkomstbegreppen. Utredningen har tillsammans med SCB:s program för national- räkenskaper respektive ekonomisk välfärd tagit fram en detaljerad jämförelse av inkomstbegreppen i de två statistikprodukterna. Inkomststatistiken inkomstbegrepp bygger på den totalräknade statistiken (IoF), men fördelningen på olika inkomstslag, transfereringar och skatter kommer från Hushållens ekonomi (HEK). Nivån på disponibel inkomst överrensstämmer med den som redovisas i IoF. Jämförelsen har gjorts för åren 1998–2000 och skall publiceras på SCB:s webbplats, se appendix. finns tre tabeller: en aggregerad som är fördelad på åtta olika inkomst- slag, en detaljerad med kommentarer till poster som skiljer sig åt samt en korrigerad för skillnader i definitioner. Dessutom finns en generell beskrivning av skillnaderna samt en jämförelse på grov nivå av förändringen över tiden. I tabell 4.1 redovisas nivån och utvecklingstakten för de båda inkomstbegreppen på totalnivå. Som framgår kan skillnaden i utveckling av de båda inkomstbegreppen ibland vara betydande, vilket understryker vikten av att beskriva vad skillnaderna beror på. Den viktigaste anledningen till att disponibel inkomst i inkomst- statistiken har ökat snabbare än i nationalräkenskaperna de aktuella åren och till att skillnaderna minskat är att kapitalinkomsterna som ingår i inkomststatistiken har ökat, vilket bidrar till att reducera betydelsen av de stora skillnaderna i företagarinkomst. Tabell 4.1 Disponibel inkomst i NR och inkomststatistiken -4,9 Skillnaderna mellan hur disponibel inkomst beräknas i NR och i inkomststatistiken beror på olikheter både vad gäller principer, definitioner, imputeringar och källor. Särskilt NR styrs av interna- förordningar och överenskommelser. De svenska nationalräkenskaperna (NR) följer i sin uppbyggnad det europeiska nationalräkenskapssystem, som EU har lagstiftat om (ENS 95)1 och som i sin tur bygger på FN:s rekommendation (SNA 93)2. Hushållens disponibla inkomster i NR bestäms av de totala inkomster som genereras i ekonomin samt av den fördelning och omfördelning som sker av dessa inkomster mellan olika sektorer där även utlandet ses som en sektor. De totala inkomsterna, som motsvarar värdet av BNP till marknadspris, består av komponenterna löner och kollektiva av- gifter, produktionsskatter minus subventioner, kapitalförslitning (avskrivning av realkapital) samt driftsöverskott och sammansatt förvärvsinkomst. Löner i svensk produktion utgör till allra största delen en ersättning för arbetsinsatser från svenska hushåll. En liten del går till utlandet, liksom svenska hushåll har vissa löneinkomster från utlandet. Hushållens driftsöverskott består huvudsakligen av hushållens inkomster från egnahem och fritidshus. Sammansatt förvärvsinkomst är benämningen för hushållens inkomst av Europeiska Nationalräkenskapssystemet 1995. 2Commission of Communities, , , United Nations and . System of National Accounts 1993. Där ingår dels ersättning för eget kapital som satsas i personliga företag, dels ersättning för egen arbetsinsats i företaget. ingår i hushållssektorn. Hushållen har dessutom inkomster av typen räntor och utdelningar som avkast- ning på insatt kapital i produktion som sker i företagssektorn och till en mindre del i utlandet. I hushållens disponibla inkomst ingår faktorinkomster samt nettot av positiva (bidrag av olika slag) och negativa (i huvudsak skatter och avgifter) transfereringar. Dessa transfereringar, som i huvudsak sker mellan hushållen och den offentliga sektorn, ligger inom ramen för de totala inkomsterna förutom nettot av transfe- reringar mot utlandet. Hushållens ideella organisationer (HIO) redovisas i NR tillsammans med fysiska personer och personliga företagare. Till- sammans utgör de begreppet hushåll. Av hushållssektorns dispo- nibla inkomster svarade HIO för ca . hade de ökat till ca , främst till följd av att den fr.o.m. detta år ingår i sektorn HIO. Inkomster för HIO underskattas eftersom det saknas uppgift om avgifter från hushållen till HIO, dvs. medlemsavgifter och gåvor. Medlems- avgiften till finns dock med, men inga andra transfereringar från hushållen till HIO . Tabell 4.2 Disponibel inkomst i nationalräkenskaperna Miljarder kr, löpande priser NR exkl. hushållens ideella organisationer NR inkl. hushållens ideella organisationer Vid jämförelsen mellan NR och inkomststatistiken är det framför allt Den totalräknade inkomststatistiken, IoF, som har använts. Det är en totalräknad årlig undersökning som omfattar hela be- folkning. Statistiken bygger på taxeringsuppgifter och kontrollupp- gifter från samt uppgifter från andra administra- tiva register. Inkomststatistikens faktorinkomst (inkomst från arbete och kapital) omfattar lön, företagarinkomst, förmåner från fåmans- företag och bruttoavkastning av kapital. Faktorinkomsten bestäms av taxerade belopp. För att få fram den disponibla inkomsten lägger man till positiva och negativa transfereringar. Skattepliktiga och skattefria transfereringar hämtas från respektive källa. Från Riks- försäkringsverket erhålls detaljerade data om bl.a. pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt bostadsbidrag och bostadstillägg. Cen- trala bidrar med uppgifter om olika studie- ersättningar osv. Negativa transfereringar består i huvudsak av debiterade skatter enligt taxeringen. Skillnader mellan NR och inkomststatistiken Som framgår av tabell 4.1 var skillnaden i disponibel inkomst mellan nationalräkenskaperna och inkomststatistiken (mdkr) . Det finns fyra stora skillnader som slår åt olika håll. Olika metoder för att beräkna inkomster för egna företagare medför en skillnad på 73,8 mdkr (högre inkomster i NR). Den andra skillnaden är att reavinster ingår med 63,7 mdkr i inkomststatistiken, men inte alls i NR. Den tredje skillnaden är att NR gör en beräkning av hur mycket det är värt att bo i eget hem i stället för att hyra sin bostad, vilken uppgår till 67,2 mdkr. Motsvarande skattning görs inte i inkomststatistiken. Den fjärde skillnaden är att inkomststatistiken till skillnad från NR inte reducerar de disponibla inkomsterna med de kapitalutgifter hus- hållen har, vilket medför en skillnad på 63,0 mdkr (lägre inkomster i NR). En del av skillnaden i inkomster för egna företagare beror på att hushållens inkomster i NR delvis inte är statistiskt belagda utan beräknas som en restpost. Ekonomins totala inkomster minskas med de inkomster som erhålls i andra sektorer och de som explicit redovisas för hushållen och då uppstår en inkomstrestpost. Denna inkomstrestpost består troligen till stora delar av svarta företagar- inkomster, men det kan även finnas andra orsaker till skillnaderna. I den jämförelse som gjorts mellan NR och inkomststatistiken används benämningen svart sammansatt förvärvsinkomst. Utred- ningen återkommer till hur svarta inkomster ska behandlas i sitt slutbetänkande. Tar man bort den svarta sammansatta förvärvsinkomsten, 67,2 mdkr, samt de definitionsmässiga skillnaderna som gäller rea- vinster, 63,7 mdkr, och driftöverskott i ägarbebodda bostäder, 67,2 mdkr, samt en del andra mindre olikheter beroende på definitioner (t.ex. olika behandling av hushållens ideella organisationer), blir skillnaden i disponibel inkomst 12,8 mdkr. I fortsättningen av detta avsnitt redovisas mer i detalj skill- naderna mellan nationalräkenskaperna och inkomststatistiken när det gäller enskilda poster. Den sammansatta förvärvsinkomsten i NR skiljer sig kraftigt från inkomsten från enskilda firmor i inkomststatistiken. De värden som redovisas i NR är till viss del resultatet av avstämningar som görs inom NR-systemet av den totala svenska ekonomin. De totala inkomsterna bestäms av värdet på BNP, vilket ger en ram för fördelning mellan olika sektorer. Fördelning av löner och kollek- tiva avgifter, produktionsskatter och subventioner erbjuder inga problem. Även fördelning av kapitalförslitning och de drifts- överskott som skapas i finansiella företag och offentlig sektor kan beräknas tillfredsställande. Driftsöverskottet i icke-finansiella företag är däremot mer problematiskt att mäta. Det har beräknats med hjälp av SCB:s företagsstatistik. Sammansatt förvärvsinkomst i personliga företag framkommer därefter som slutlig residual. Denna beräkningsmodell ger ett nära fyra gånger högre värde för den sammansatta förvärvsinkomsten än inkomststatistiken som i sin tur mäter företagarinkomsten som den taxerade nettointäkten av närings- och hobbyverksamhet exklusive sjukpenning. Ingen- dera källan ger dock ett bra mått på vad näringsidkaren verkligen tillgodogör sig från företaget. NR använder sig av begreppet personliga företag, medan inkomststatistiken använder enskild firma. Det beror på att man använder olika källor men medför i praktiken i sig inga skillnader. NR innehåller en del transaktioner som är imputerade, dvs. de förekommer inte i verkligheten. Ett viktigt exempel är det impute- rade hyresvärdet för egnahem och fritidshus. Värdet av tjänsten att bo, som produceras i ägarbebodda bostäder, skall ingå i produk- tionen (BNP). Motivet är att jämförelser av produktion och kon- sumtion av boendetjänster både över tiden och mellan länder inte skall påverkas av förändringar i upplåtelseformen hyrd eller ägd bostad. Hushållen ges en konsumtionsutgift motsvarande vad de skulle ha betalat om de hyrt sitt hus till marknadspris. Den upp- blåsning av inkomsterna som det här förfarandet medför motsvaras av ett lika stort tillägg i hushållens konsumtionsutgifter. Sparandet i NR påverkas således inte. Motsvarande beräkning görs inte i inkomststatistiken. Realisationsvinster ingår inte i NR:s disponibla inkomst. I NR ses inte realisationsvinster som resultat av någon produktiv verk- samhet som påverkar BNP utan som värdeförändring av en tillgång. I inkomststatistiken däremot innebär realisationsvinster en ökning av hushållens disponibla inkomst. Reavinsterna uppgick till 63,7 mdkr. Inom ramen för den totala avstämningen görs i NR också ett tillägg för löneinkomster som inte uppges i kontrolluppgifter från arbetsgivarna (svarta löner). Tillägget uppgår till knappt två pro- cent av lönesumman. Någon motsvarighet finns inte i inkomst- statistiken. På motsvarande sätt görs även ett tillägg för svarta egenföretagarinkomster, som uppgår till knappt hälften av de svarta lönerna. I jämförelsen i appendix används benämningen svart sammansatt förvärvsinkomst. Den består dels av det direkta tillägget, dels av den inkomstrestpost som uppstår när inkomster från olika sektorer jämförs. I NR ingår inte studiemedel i den disponibla inkomsten. Däremot ingår räntebetalningar på dessa lån som en negativ post. I inkomststatistiken ingår lånet, men inte räntekostnaden. Generellt definieras ränteutgifter som konsumtionsutgift i inkomst- statistiken och sänker därmed inte den disponibla inkomsten. NR och inkomststatistiken bygger delvis på olika typer av statistikkällor, vilket ger upphov till skillnader. NR baseras i huvudsak på icke-individstatistik medan inkomststatistikens källor är individorienterade. Ett exempel är kapitalinkomsterna. I NR är räntor och utdelningar till stor del beräknade efter en modell. Uppgifter om räntesatser för olika lån appliceras på värdet av genomsnittliga stockar av in- och utlåning. Hushållens utdelningsinkomster på aktier och andelar beräknas med ledning av deras andelar av stockvärden. Statistik finns om hushållens ägande i börsaktier, värdepappersfonder och utländska aktier. Det finns också statistik om total lämnad utdelning på svenska börsaktier och total lämnad utdelning från värdepappersfonder och från utlandet. Hushållens andelar av utdelningen sätts lika med deras andelar av stockvärdena. Även återinvesterad utdelning inkluderas. Kapitalinkomster i in- komststatistiken hämtas från hushållens deklarationer. Ett annat exempel är avtalspensioner. NR hämtar data från försäkringsbolag, pensionskassor och icke-finansiella företags av- sättningar och uttag från kontot Avsatt till pensioner. För offentligt anställda kommer informationen från statliga myndig- heter, kommuner och landsting. Inkomststatistiken hämtar sina uppgifter från kontrolluppgifterna och administrativa register. Hushållens transfereringar till och från utlandet hämtas från . Främst handlar det om migrationsvaluta. Transfere- ringar mellan hushåll och kommuner, som kommunalskatt och socialbidrag, fångas via kommunernas och landstingens räkenskaps- sammandrag. Statens och socialförsäkringssektorns transfereringar till och från hushåll utgörs bl.a. av sociala förmåner som pensioner och socialbidrag samt av skatter, arbetsgivaravgifter och egenav- gifter. Statliga myndigheter rapporterar inom det statliga redovis- ningssystemet till , . fördes en debatt om hur disponibel inkomst skulle beräknas i inkomststatistiken. Den fråga som ägnades mest utrymme var om och hur man skulle beräkna inkomst av eget hem. En särskild utredning genomfördes vid SCB av denna fråga. I detta avsnitt refereras den diskussion som redovisades i utrednings- rapporten1. Det fanns flera anledningar till att frågan om inkomst av eget hem kom att stå i fokus. Beräkningar visade att inkomst av eget hem inte är någon betydelselös del av disponibel inkomst. Det fanns också ett samordningsproblem då disponibel inkomst och inkomst av eget hem beräknades på olika sätt i SCB:s olika statistikprodukter. Vilket sätt man väljer att beräkna inkomst av eget hem på hänger ihop med hur man definierar disponibel inkomst och här fanns grundläggande oklarheter framför allt när det gäller hur man skulle behandla positiva och negativa finansiella och reala kapitalinkomster. Disponibel inkomst kan definieras på två olika sätt. En i ekonomisk teori vanlig definition är att disponibel inkomst är hushållets konsumtionsmöjligheter vid oförändrad förmögenhet. Förmögenheten brukar definie- ras som det sammanlagda värdet av hushållets finansiella och reala tillgångar och skulder. Enligt denna definition skall värdeföränd- ringar på kapitaltillgångar och skulder påverka den disponibla inkomsten. Exempelvis skall ränteinkomster och ränteutgifter Disponibel inkomst och inkomst av eget hem. Förslag till definitioner att använda i den officiella fördelningsstatistiken. justeras för inflationens storlek. Detta får förstås stor vikt av hög inflation. Det andra sättet att definiera disponibel inkomst är det som i praktiken har använts i inkomststatistiken . Då definieras disponibel inkomst som total tillgänglig inkomst. Man lägger ihop likvida medel från olika förvärvskällor (lön, företagarinkomst, ränteinkomster) och positiva transfereringar (bidrag, sjukpenning m.m.) och drar ifrån negativa transfereringar (inkomstskatter, periodiskt understöd etc.). Ränteinkomster läggs till den disponibla inkomsten med sitt nominella belopp. Vilken definition av disponibel inkomst man utgår från har stor betydelse för vilken beräkningsmetod för inkomst av eget hem man väljer. Definierar man disponibel inkomst som total tillgänglig inkomst är det, enligt , mest lämpligt att beräkna in- komst av eget hem som imputerad hyra minus driftkostnader, avskrivningar och lånekostnader. Om man i stället utgår från definitionen att disponibel inkomst påverkas av reala förmögen- hetsförändringar så kan man även beräkna inkomst av eget hem som alternativavkastningen på det egna kapitalet i fastigheten. visade i en artikel i att om man definierar disponibel inkomst som hushållets konsumtions- möjlighet vid oförändrad förmögenhet så ger båda metoderna att beräkna inkomst av eget hem ungefär samma resultat. Metoden att utgå från imputerad hyra och dra ifrån kostnaderna ställer stora krav på data. föreslog att huvuddefinitionen av disponibel inkomst skulle vara total tillgänglig inkomst, vilket överensstämde med FN:s förslag, dock utan att beräkna någon inkomst av eget hem. Som komplement skulle alternativa nominella inkomst- begrepp tas fram som belyser att de disponibla inkomsterna ej är fritt disponibla, t.ex. disponibel inkomst efter boendekonsum- tion. Motivet för att använda denna definition och att inte beräkna någon inkomst av eget hem var att FN-rekommendationerna var teoretiskt något oklara och svåra att tillämpa i praktiken. Den ansågs också bättre överensstämma med den alldagliga uppfatt- ningen om vad som är disponibel inkomst. Den inkomst av eget hem som beräknades i nationalräkenskaperna varierade mellan plus och minus (negativt värde endast för ). Att inte inkludera inkomst av eget hem i Inkomsten av eget hem. inkomstfördelningsstatistiken, dvs. låta den vara noll, innebar där- för, enligt , dessutom en god samordning med national- räkenskaperna. Inkomststatistikens definitioner av inkomstbegrepp följer till viss del från 19771. En översyn av FN:s riktlinjer för inkomststatistiken har pågått inom två grupper, en som initierats av EU och en annan grupp, den s.k. Canberra- gruppen, som tillkommit på initiativ från Australian . Grupperna samarbetar och SCB är representerat i båda grupperna. Canberragruppen kom med sina rekommendationer . Den australiensiska statistikbyrån tog initiativ till att bilda en internationell expertgrupp med uppgift att utveckla statistik för hushållens ekonomiska välfärd och särskilt hushållens inkomster. Eftersom den internationella expertgruppens första mötesplats var i fick gruppen namnet Canberragruppen (the ). Gruppen var avsedd att vara en flexibel arbetsgrupp med experter på inkomststatistik för hushåll från både nationella och inter- nationella organisationer. Deltagarna var representanter från stati- stikbyråer, departement och forskningsorganisationer i , och , och såväl som från ett antal internationella organisationer och forskningsbyråer. Alla deltog som experter snarare än som officiella representanter för sina organisationer. Man hade fyra möten mellan . Det primära målet för Canberragruppen var att förbättra nationell inkomststatistik för hushåll genom att utveckla standar- der för begreppsmässiga och praktiska frågor relaterade till produktionen av inkomstfördelningsstatistik. Gruppen skulle ägna sig åt insamling av de gemensamma begreppsmässiga, definitions- 1FN (1977). Provisional guidelines on statistics of the distribution of income, consumption and accumulation of households 2Expert Group on Household Income Statistics. Final Report and Recommendations. mässiga och praktiska problem som finns nationellt och inter- nationellt på statistikbyråerna och skulle agera som ett forum för expertopinioner för begrepps- och metodfrågor och för att få stöd för riktlinjer. Förhoppningen var att en kombinerad metod att angripa dessa begrepps- och metodproblem skulle resultera inte bara i förbättrad nationell statistik, utan även i förbättrade data för internationell jämförelse av hushållens inkomstfördelning. Arbetet utmynnade i en slutrapport som kom 20011. Rapporten innehåller allmänna rekommendationer om hur ett inkomstbegrepp byggs upp, beskrivning av hur komponenterna i inkomstbegreppet skall definieras, hur jämförelser över tiden skall göras, hur longitu- dinella studier skall läggas upp, samt hur statistiken lämpligen presenteras. I fortsättningen kommer i flera fall hänvisningar att göras till denna rapport. För att bekämpa socialt utanförskap i , har begärt tillförlitlig statistik om låginkomsttagare, fattiga och övriga marginaliserade grupper. Ett program har etablerats för att ta fram dessa underlag och man har avsatt resurser för statistiskt utvecklingsarbete, speciellt inom området inkomst- fördelning. Syftet är att få jämförbar statistik för inkomstför- delning och ekonomisk marginalisering på EU-nivå. Data erfordras för både tvärsnitts- och longitudinella mätningar. Trots att alla medlemsstater inom EU har producerat nationell statistik , har skillnader i definitioner och standarder medfört att statistiken inte varit jämförbar mellan länderna. , som arbetar med medlemsstaterna, utarbetar nu ett nytt statistiskt instrument som heter EU-SILC (EU Statistics on Income and Living Conditions), vilket är avsett att vara EU:s instrument för att få jämförbar statistik för inkomster och marginalisering. Flexibilitet skall tillåtas på så sätt att medlemsstaterna till fullo kan utnyttja existerande datakällor, om så önskas. Syftet med arbetet är att ge riktlinjer som ger möjlighet att producera statistik med inkomster på mikronivå på ett jämförbart sätt, både i nuvarande och framtida medlemsstater i EU. 1 on Household Income Statistics. Final Report and Recommendations. bygger på tidigare arbete av EU:s statistikmyndighet inom detta område och på de begreppsstrukturer som har utvecklats av Canberragruppen. Rekommendationerna är beskrivna och byggda för att möta olika behov inom EU. Rekommendationerna1 syftar inte bara till att ge en begrepps- mässig struktur för inkomststatistik på hushållsnivå, utan också till att ge praktisk ledning i hur begreppen skall införas. Man utnyttjar då den bästa praxis som har utvecklats i medlemsstaterna och i föregångaren till EU-SILC, nämligen European Community Household Panel (EHCP). Det här representerar ett fortlöpande sätt för att utveckla harmoniserad statistik så att jäm- förbara resultat kan göras mer tillgängliga. Problemen i inkomststatistiken har i första hand att göra med hur man behandlar avkastningen på kapital. Det gäller såväl avkast- ningen på finansiellt kapital som avkastningen på realt kapital. Dessa frågor analyseras i detta avsnitt. I de följande avsnitten 4.6 och 4.7 analyseras behandlingen av företagarinkomster respektive vissa andra inkomstposter. I den officiella inkomststatistiken ingår kapitalinkomster i disponibel inkomst, men inte kapitalutgifter. Kapitalinkomsterna består av räntor och utdelningar samt reavinster på både reala och finansiella tillgångar. (Från byter reavinster och reaförluster namn till kapitalvinst respektive kapitalförlust.) Kapitalutgifterna, oavsett om det rör sig om ränteutgifter eller rea- förluster, betraktas som konsumtion. Alla inkomster och utgifter är nominella. Konjunkturella svängningar och förändringar i skatteregler med- för stora svängningar i värdeutvecklingen mellan olika år. Eftersom reavinsterna är ett resultat av summerade värdeförändringar över en viss tidsrymd ger mätmetoden stora skillnader i totala inkomster och i inkomstfördelningen mellan olika år. För vissa vinster kan det vara många års samlade värdestegring, t.ex. vid försäljning av bostad 1 Church , . on Income Statistics for EU member States - Final Report. PM till manual för EU-SILC, . (eget hem, fritidshus eller bostadsrätt), som realiseras under ett inkomstår. I andra fall kan det handla om vinster på finansiella instrument, t.ex. aktieförsäljningar, som kan ha uppkommit under en kort tidsrymd. Det senare är särskilt tydligt då börs- värdena stiger kraftigt.