sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Lånet får täcka högst av det beräknade kapital- behovet. Resterande del skall täckas av företagaren, bank eller annan finansiär som godkänt. Lån beviljas med och maximalt och lämnas enbart om finansie- ringen inte bedöms kunna ske på den allmänna kapitalmarknaden. Lån till unga företagare kan innefatta en lägre räntesats och amorteringsfrihet . Lånet kan vara amorteringsfritt i högst . Lånet löper med basränta . Därefter är räntan basränta plus . finansieringsformer kommer att förändras . Företagarlånen till kvinnor resp. unga företagare kommer att ersättas av ett nytt företagarlån som ges oberoende av ålder, kön och härkomst, och med en höjning av maxbeloppet till . Nyföretagarlånet är en finansieringsform som skall underlätta och stimulera nystart av företag. Lånet vänder sig till personer som inte redan driver företag, Företagaren skall ha branscherfarenhet, nöd- vändiga kunskaper samt de personliga egenskaper som behövs för att framgångsrikt driva företaget. Förutsättningar för uthållig lön- samhet och goda marknadsmöjligheter skall finnas. Företaget skall ha en uttalad vilja att växa. Lånet är amorterings- och räntefritt och får täcka högst av det beräknade kapitalbehovet, och den egna insatsen skall uppgå till . Resterande kapitalbehov finan- sieras av bank eller annan finansiär som godkänt. Minsta lånebelopp är , vilket innebär att det totala kapitalbehovet måste vara . Företagarens egen in- sats och bank står för den största delen av finansieringen. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.2.3Länsarbetsnämnden () Stöd till start av näringsverksamhet Stödet till start av näringsverksamhet, (starta eget) är en arbets- marknadsåtgärd som riktas till den som är eller riskerar att bli arbetslös, fyllt och är anmäld som arbetssökande vid . I stödområdena (både A och B) kan stödet också ges till personer som inte är arbetslösa eller arbetssökande. Syftet med stödet är att underlätta start av näringsverksamhet. Bidrag kan lämnas till arbetssökande som har en affärsidé som bedöms ha goda förutsättningar att ge tillfredsställande lönsamhet och varaktig sysselsättning. Stödet utgörs av en ersättning som motsvarar arbetslöshets- ersättningen, lägst 320 och högst per dag. Om rätt till ersättning saknas lämnas bidrag med per dag. Bidrags- tiden är normalt men kan förlängas med högst om det finns särskilda skäl. Bidraget är skattepliktigt och ATP-grundande. beviljades 10 036 personer stöd till start av närings- verksamhet, till en kostnad av totalt . Det gör stödet till en av de absolut största näringspolitiska åtgärderna, även om syftet med åtgärden främst är arbetsmarknadspolitisk. 4.2.4Nutek/Industrifonden/Såddfinansiering och Industrifonden samarbetar om finansiering i tidiga utvecklingsstadier, vilket ofta kallas såddfinansiering Fram hade anslag för såddfinansiering. I stället har på uppdrag av regeringen träffat ett avtal med Industrifonden och utvecklat en arbetsmodell som innebär att Industrifonden från kan fatta beslut om sådd- finansiering efter förslag från . Beredningen av ansökningar- na sker alltså fortfarande inom . Avtalet mellan och Industrifonden innebär inte att Industrifonden har tagit på sig något ansvar för att bevilja ansökningarna på samma villkor som tidigare gjorde. Såddfinansieringen vänder sig till nystartade företag som vill växa genom offensiva satsningar på nya produkter, processer och system som kan bli kommersiellt betydelsefulla. Finansieringen sker genom lån med ränta och/eller royalty. Finansiering kan även ske genom egen kapitalinsats, det vill säga att Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Industrifonden köper aktier i bolaget och blir ägare. Industri- fonden kan också gå in med konvertibla lån eller lån med option för att förvärva aktier. Industrifonden medverkar också i risk- kapitalsatsningar i nära anslutning till universitet och högskolor. Medfinansiering med av det externa finan- sieringsbehovet skall finnas. Medfinansieringen skall vara i form av kontanter. Amortering på lånet startar när projektet genererar intäkter. För lån betalas räntan löpande. beviljade 95 ansökningar om sammanlagt . Även länsstyrelserna har möjlighet att bevilja sådd- finansiering inom sina anslag. beviljades sådan finan- siering med . 4.2.5SIC Villkorslån till kommersiella utvecklingsprojekt Stiftelsen () erbjuder finansiering genom villkorslån på maximalt för kostnader för patent-, mönster- och varumärkesskydd, konstruktionskostnader, design, prototyper och för kostnader för avtal m.m. Syftet med stödet är att främja och uppmuntra alla slags innovationsprojekt samt kommersiella utvecklingsprojekt. Stöd kan sökas för innovationer inom alla branscher (dock ej för rena forskningsprojekt). Lånen kräver normalt enbart säkerhet i projektet och är ränte- och amorteringsfritt . Om hälften av lånet åter- betalats har regelmässigt resten av lånet avskrivits. För lån som beviljats från gäller dock återbetalning med amortering. Om projektet inte är lyckosamt kan man ansöka om uppskov med återbetalningen eller att få hela lånet avskrivet. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.3Finansieringsformer tillgängliga även för företag som är äldre än tre år I detta avsnitt redovisas finansieringsformer som är tillgängliga även för företag som är äldre än . Finansieringsformer som är tillgängliga även för företag äldre än tre år till växande företag (lån) IUC Produktutvecklingsprojekt (lån) IUC Förstudier för avknoppning industriella utvecklingsprojekt (lån (bidrag eller lån) (beror på verks. /SSO3/Regionalt utvecklingsbidrag (bidrag) (beror på verks. Sysselsättningsbidrag (bidrag) och utveckling (lån och garantier) 1Dessutom förmedlade lån på till växande företag. 2Varav landsbygdsbidrag och landsbygdslån . 3I , , och , som omfattas av försöksverksamhet, med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regionalpolitiska företagsstöd. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.3.1Almis lån till växande företag lån till växande företag riktas till små och medelstora företag som bedöms vara utvecklingsbara och har viljan och styrkan att expandera. Lånet behöver inte vara bundet till ett visst projekt. vill ha löpande insyn i och information om företagets utveckling, samt ha en möjlighet att påverka principiellt viktiga beslut. Beslut om finansiering utgår från en bedömning av företags- ledningens kompetens och företagets tillväxtkraft. Företagsbedöm- ningen görs av de regionala Almibolagen. uppgick nyutlåningen till fördelade på 1 143 företag. har även beviljat kreditgarantier på totalt till banker som finansierar eller ställer garantier till växande företag. Statliga lånegarantier är ett alternativ till direkta statliga lån och har ibland ansetts vara ett mer effektivt sätt att förbättra kredit- tillförseln till små företag. För AB:s del utgjorde garantierna endast av bolagets finan- siella engagemang . Regeringen har tidigare uttalat att användningen av lånegarantier bör intensifieras (prop 2001/2002:4). 4.3.3Industriella utvecklingscentrum (IUC) UPA-medel IUC-bolagen har träffat s.k. villkorsavtal med . I avtalen åtar sig bolagen att åt staten genomföra det s.k. UPA-uppdraget: upp- sökande verksamhet, produktutveckling samt förstudier för avknopp- ning. Målgrupp är i första hand små- och medelstora företag inom framförallt den tekniska sektorn. Även stora företag, myndigheter och andra organisationer är kunder till IUC-bolagen utanför UPA- uppdraget. För produktutvecklingsprojekt kan IUC-bolag lämna villkorslån, dvs. avtalsbindande lån med återbetalningskrav, för av kostnaderna, dock med en summa av högst per projekt. Affärsmässiga avtal skall skrivas för varje projekt, och IUC-bolagen fungerar alltid som projektkoordinator och ibland som projektledare efter överenskommelse med projektföretagen. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå För förstudier för avknoppning kan IUC-bolagen gå in av kostnaderna, dock högst per projekt, i form av riskkapital. Detta under förutsättning att IUC-bolaget fungerar som interimistisk ägare av idé/produkt och att den av IUC-bolaget, helt eller delvis, utvecklade produkten kommer att säljas vidare på marknaden på affärsmässiga villkor. Överenskom- melse om ömsesidiga royalties kan träffas. Avknoppningsidén kan även förvaltas i form av ett nytt företag med någon eller några externa delägare som intressenter. har de 21 IUC-bolagen gjort sam- manlagt 7218 registrerade företagsuppsök, vilket lett till att man startat 1 105 produktutvecklingsprojekt och 599 förstudier för avknoppning. gjordes 188 produktutvecklings- projekt och 114 avknoppningsprojekt. IUC-bolagen tillhandahåller även tjänster i form av projektledning, teknikutveckling, kompetens- utveckling, nyföretagsetablering och företagsutveckling. 4.3.4Industrifonden Lån och riskkapital till industriella utvecklingsprojekt Industrifonden erbjuder finansiering till högteknologiska industri- ella projekt. I vissa fall kan Industrifonden ge garantier eller kapital mot royalty. Industrifonden erbjuder också finansiering med ägar- kapital. Målgruppen är små- och medelstora aktiebolag som har sin verksamhet huvudsakligen förlagd till . än de som har 250 anställda och i fakturering kan finan- sieras om det finns särskilda skäl. Lån ges med högst av beräknad kostnad för projektet (större företag högst ). Löptid och återbetalningsvillkor anpassas till projektets risk och ekonomiska utfall. Lån löper vanli- gen med marknadsmässig ränta och kan kombineras med omsätt- ningsberoende royalty. Vid misslyckat projekt kan hel eller delvis eftergift medges. Projekten skall normalt ha ett totalt finansieringsbehov om . Lån medges således normalt med minst 2 mil- joner kr. För kreditgarantier gäller särskilda villkor. Medel i from av riskkapital kan tillföras företag genom att fon- den, eller ett av fonden helt eller delvis ägt företag, tecknar aktier eller konvertibla skuldebrev. Teckning och förvärv av aktier sker Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå endast på marknadsmässiga villkor och när det i väsentlig utsträck- ning bidrar till att lösa ett företags kapitalbehov. Under –2001 tecknade Industrifonden 97 avtal på totalt . Tre av dessa var följdinvesteringar i regio- nala riskkapitalbolag och var engagemang i nya bolag. Resterande var tilläggsinvesteringar i tidigare engage- mang. 4.3.5Länsstyrelsen/SSO Konsultcheckar Länsstyrelser samt de regionala självstyrelseorganen (SSO) kan medge bidrag i form av konsultcheckar. Målgruppen är privatägda småföretag som driver verksamhet på marknadsmässiga villkor Företaget skall stimuleras att köpa konsulttjänster inom områ- den där man önskar höja sin kompetens. Stöd kan endast lämnas till en verksamhet som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning på en ort med goda förutsättningar för verksamheten. Dessutom beaktas om stödet kan komma att påverka konkurrensförhållandena på marknaden. Konsultinsatserna kan gälla t.ex. marknads-, produktions- utveckling eller miljöcertifiering. Stöd lämnas under förutsättning att det inte är fråga om utgifter för företagets normala drift. Bidraget medges med högst av externa kostnader och med maximalt . Det ekonomiska utrymmet för konsultcheckarna varierar mellan de olika länen. Konsultcheckar kan användas för medfinansiering av . 4.3.6Länsstyrelsen/SSO Landsbygdsstöd Landsbygdsstöd kan ges av länsstyrelser samt regionala själv- styrelseorgan. Stöd kan ges både som bidrag (landsbygdsbidrag) och som lån (landsbygdslån). Målgruppen är små och medelstora företag. Syftet är att främja investeringar, öka sysselsättningen och öka eller bibehålla servicen. Bidrag kan därför ges både för s.k. materiella och immateriella inve- steringar. Stöd lämnas under förutsättning att det inte är fråga om utgifter för företagets normala drift. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Landsbygdsbidrag kan endast lämnas till en verksamhet som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning på en ort med goda förutsättningar för verk- samheten. Dessutom beaktas om stödet kan komma att påverka konkurrensförhållandena på marknaden. Beloppet får uppgå till: N för investering i glesbygdsområde eller för investe- ringar i åtgärder inom ett samverkansprojekt. N för små och medelstora företag. N för investering i sådant område inom stödområde A som inte utgör glesbygdsområde. N för investering i stödområde B samt övriga lands- bygdsområden och tätorter som omfattas av EU:s struktur- fondsprogram. Om landsbygdslån beviljas med landsbygdsbidrag får det sammanlagda stödet inte överstiga ett belopp som motsvarar av de godkända utgifterna för investeringen och behovet av rörelsekapital. Landsbygdslån i samband med en investering får lämnas endast om upplåning inte bedöms kunna ske på den allmänna kredit- marknaden. På ett landsbygdslån skall ränta betalas för utbetalning till låntagaren efter den räntesats som fastställs som referensränta för av . Tiden för åter- betalning anpassas i huvudsak efter den ekonomiska livslängden på de tillgångar som skall anskaffas med lånemedlen. Landsbygdsbidrag får kombineras med andra former av statliga bidrag om maximala stödnivåer inte överskrids. Landsbygds- bidraget kan fungera som medfinansiering av . Landsbygdsstödet kan ges dels i stödområden A och B, dels i glesbygdsområden, landsbygdsområden och tätorter som omfattas av EU:s strukturfondsprogram. Landsbygdsbidrag får lämnas med högst . Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.3.7Länsstyrelsen/SSO1/regeringen/Regionalt utvecklingsbidrag Regionalt utvecklingsbidrag är ett av de regionalpolitiska företags- stöden och kan ges till företag inom stödområde A och stöd- område B. I vissa områden får regionalt utvecklingsbidrag lämnas endast i samband med större investeringar som bedöms vara av strategisk betydelse. Bidrag kan medges till företag inom följande verksamheter: industriell och industriliknande verksamhet, industriserviceverksam- het, tjänste- och serviceverksamhet med större marknad än den lokala eller regionala, turistverksamhet, framställning av fasta bränslen samt uppförande av lokaler för uthyrning. Stöd kan dess- utom ges till annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet i regionen. skall i normalfallet avgöra ärenden om det god- kända kapitalbehov som ligger till grund för ansökan är högst . beslutar i ärenden som omfattar högre belopp och om åtgärder som innebär att en verksamhet flyttas från ett län till ett annat samt i vissa andra fall. skall, med ett eget yttrande överlämna ett ärende till regeringen om det krävs ett god- kännande från Kommissionen, ärendet avser bidrag till affärsverk eller uppdragsmyndigheter, om ärendet är av principiell vikt eller är av stor betydelse. Regionalt utvecklingsbidrag kan ges för investeringar av olika slag till verksamheter som bedöms bli lönsamma och varaktiga. Regionalt utvecklingsbidrag ges både till hårda och mjuka investe- ringar. Med hårda investeringar avses till exempel byggnader och maskiner. Med mjuka investeringar avses till exempel produkt- utveckling, patent, licenser, informationskampanjer och utbildning. Stödet kan beviljas om det bedöms nödvändigt för att en investe- ring skall komma till stånd. Man kan inte få regionalt utvecklings- bidrag och sysselsättningsbidrag för samma projekt. Bidraget är maximerat till procentsatser av den godkända inves- teringen (se nedan). Tre faktorer påverkar procentsatsen: typ av finansiering och företag samt i vilket stödområde företaget verkar. En individuell prövning av stödets storlek görs i alla ärenden. 1 I , , och , som omfattas av försöksverksamhet, med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regional- politiska företagsstöd. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå Hänsyn tas då till bland annat sysselsättning, tillväxt och investe- ringens betydelse för samhället. Här följer en översiktlig redovisning av villkoren för regionalt utvecklingsbidrag. För investering i: N maskiner, utrustning, byggnader etc. kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A respektive inom stödområde B. N patent och licenser kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A respektive inom stödområde B. N informationskampanjer kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A och B. N allmän utbildning kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A och B. N särskild utbildning kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A och B. N utveckling för det konkurrensutsatta stadiet kan maximalt erhållas i bidrag inom stödområde A och B. 4.3.8Länsstyrelsen/SSO2/regeringen/Sysselsättningsbidrag Sysselsättningsbidraget kan ges till företag eller annan verksamhet som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen. Sysselsättnings- bidraget är ett av de regionalpolitiska företagsstöden och ges endast inom stödområde A och B. Det är i första hand som prövar en ansökan om sysselsättningsbidrag. skall lämna över ansökan till om: 1.företaget bedriver bidragsberättigad verksamhet i flera län 2.länsstyrelsen bedömer det som tveksamt om verksamheten är stödberättigad eller om den är att anse som en nyetablering enligt 15 § 3.länsstyrelsen bedömer det som tveksamt om det till följd av bestämmelserna i 16 § skall lämnas bidrag. 2 I , , och , som omfattas av försöksverksamhet, med ändrad regional ansvarsfördelning, fattar kommunala organ (SSO) beslut om regional- politiska företagsstöd. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå skall lämna yttrande i ärendet om beslutar. Regeringen får, om särskilda omständigheter föranleder det, pröva en ansökan om sysselsättningsbidrag. Sysselsättningsbidraget kan ges till företag inom: industri eller industriliknande verksamhet (med vissa begränsningar inom stål- industri, bilindustri och syntetfiberindustri), industriservice eller tjänster för industriella produktionsprocesser (allmän service av fordon eller byggnader är inte stödberättigade), partihandel som har väsentlig betydelse för industrins utveckling i regionen, upp- dragsverksamhet med inriktning mot näringslivet, privat tjänste- och serviceverksamhet som inte inriktar sig till en lokal eller regio- nal marknad, turistverksamhet (i första hand på etablerade turist- orter), framställning av fasta bränslen samt pälsdjursuppfödning. Bidraget kan också ges till annan verksamhet som har avgörande betydelse för näringslivet i regionen, eller verksamhet som på annat sätt har en särskild regional betydelse, samt till ideella organisa- tioner eller intresseorganisationer som utlokaliserar verksamhet från . En individuell prövning av bidragets storlek görs i alla ärenden. Hänsyn tas då till bland annat sysselsättning, tillväxt och verksam- hetens betydelse för samhället. En grundprincip är att ingen skall få mer i bidrag än vad som krävs för att sysselsättningsökningen skall komma till stånd. Det finns ytterligare krav kopplade till finansieringen, t.ex.: N Sysselsättningsbidraget lämnas endast vid fasta anställningar. N Arbetsmiljön måste vara tillfredsställande och anställnings- förmåner måste minst vara likvärdiga med tillämpligt kollektiv- avtal. N Högst av de nyanställda får vara av samma kön. N Företaget skall erbjuda kompetenshöjande utbildning . Man kan inte få sysselsättningsbidrag och regionalt utvecklings- bidrag för samma projekt. Ligger verksamheten i stödområde A är maxbeloppet för varje ny årsarbetskraft (). För stödområde B är maxbeloppet per ny årsarbets- kraft. Bidragen betalas ut , med högre belopp och en gradvis minskning . Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå 4.3.9Norrlandsfonden Industriell förnyelse och utveckling Norrlandsfonden kan ge garantier och lån till både nya och befint- liga tillverkande och tjänsteproducerande företag i . Syftet är att som finansiär medverka till den industriella förnyelsen och utvecklingen i . Med avses , Jämt- lands, , och . Villkorslån kan lämnas till högst av kostnaderna. Återbetalningstiden är normalt 3–Villkorslånet kan ges för bl.a. investeringar i nya produkter eller nya marknader där riskerna kan vara stora men betyda mycket för expansionsmöjligheter. Vanliga lån har en återbetalningstid på 3–och kan utgå till bl.a. nyetableringar samt investeringar i nya produkter, marknader eller maskiner. Garantier lämnas vanligen till enskilda affärsupp- görelser för bl.a. förskott och fullgörande åtaganden. Lån och garantier ges i intervallet 0,5–. Norrlandsfondens utlåning minskade till följd av konjunkturavmattningen. beviljades krediter till 91 företag med totalt . 49 av låntagarna, eller , var nya kunder för fonden. Med företagsservice avses verksamhet av allmän karaktär med begränsad omfattning per kund. Här inräknas även informa- tionstillfällen och seminarier. Nedan görs en närmare beskrivning av de olika rådgivningsinsatserna. Informationen är hämtad från Nuteks finansieringsdatabas, men har kompletterats och uppdate- rats genom kontakter med respektive organisation. Utredningen har sökt få fram uppgifter som beskriver de olika organisationernas verksamheter på ett likartad sätt. Varje organisa- tion arbetar efter sina egna förutsättningar, och mäter verksam- hetens resultat och volym på det sätt de själva anser vara mest rele- vant. Därför är uppgifterna inte jämförbara. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå SOU 2002:101 Nya och unga företag Kontor i varje län 2–3000 besök, 25 000 (37 anställda) resten övrig off. 12500 personer, 4200 (ca 100 rådgivare) (varav 15–20 LKU5 Information om den Kontor i varje län (i vissa fall flera). grupper, 224 startade (varav staten 18 (80 anställda) hemsida vid start av (8,5 åak) ningar, 73000 besök på (ingår i ) (5,8 åak) (47000 besökare på Kontor i varje län EIC5 EU-information och rådgivning för små och medelstora företag 20 kontor, omkring 30 8 000 frågor, 250 semi- regler och program, SUF Rådgivning om upp- (omkring 20 personer (10 000 förfrågningar år finningar (har upphört) Kontor i varje län (80 rådgivare )3 1Varje organisation har angett verksamhetsvolym med egna mått och definition. Uppgifterna är därför inte helt jämförbara. 2Det offentliga stödet till SUF:s rådgivningsverksamhet har upphört. erhölls från och från . 3Varav omkring 70 är anställda av . 4Innovation finansieras delvis av , delvis av och dessutom av andra regionala aktörer. 5Förkortningen förklaras på följande sidor. Beskrivning av insatserna för företagsutveckling på regional nivå företagarservice är av allmän karaktär och avser allmän service och rådgivning med begränsad tid per kund. före- tagarservice riktar sig såväl till nya och unga företag, växande företag som till innovatörer. nåddes totalt omkring 85 700 personer och företag, varav avser deltagare på informationsträffar och seminarier. (IFS) rådgivning till invandrarföretagare i (IFS) hjälper företag och personer med invandrarbakgrund, som vill starta eget. Före- tagaren eller den som vill starta eget vänder sig direkt till närmaste IFS rådgivningscenter. Genom rådgivningscentren utvecklar i regionen. Därigenom minskas arbetslösheten bland invandrare. Besökaren får möta en rådgivare () och på klientens hemspråk utvecklas en affärsplan. ger företag och enskilda personer allmän råd- givning, om hur man startar och driver företag. Rådgivaren funge- rar som ett bollplank som testar affärsidén, diskuterar marknaden, hjälper till att göra budget och finansieringsanalys, går igenom lagar, regler och formella krav samt hjälper ibland till med kontak- ter inom branschen. Rådgivningen är kostnadsfri. besökte 12 000 personer , och 4 200 företag startades. startas enligt om- kring 10 000 nya företag om insatser även från tidigare års verk- samhet räknas med. är av företagen fort- farande aktiva, och har gått i konkurs.