sou · GQB389 · 2003-01-01 00:00:00 — En viktig skillnad från de tidigare registreringsföreskrifterna var att det i en bilaga till novemberför- slaget särskilt angavs vilka organisationer som kunde bedömas fö- reträda samhällsfientliga meningsyttringar. I förslaget namngavs åtta vänsterorganisationer.209 Efter vissa modifieringar kom förslaget att utmynna i tjänstefö- , som började gälla från . KFML - De förenade FNL-grupperna (DFFG) som rekryteringsbas för KFML, 2. (stödorganisation till KFML), 3. Svenska Clartéför- bundet, 4. Förbundet , 5. Fjärde Internationalen, 6. Bolsjevikgruppen i , 7. lön, 8. Bilaga 1 till PM ang den polisiära sä- kerhetstjänstens register m.m. den 18/11 1970 av (H.H.). Handlingar från i , JWK 5:770. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 som diskussionen vid novemberkonferensen i viss mån kom att bli normerande för den fortsatta registreringsverksamheten finns det anledning att redogöra för delar av denna. Av särskilt intresse är diskussionerna om övervakningen av VPK och FNL-rörelsen. Som nämnts hade regeringen beslutat att uppgifter som enbart handlade om personers tillhörighet till VPK inte fick lämnas ut i personalkontrollen. Detta resulterade i att övervak- ningen av partiet sattes på sparlåga. Inom säkerhetspolisen såg man emellertid en risk med att avskriva VPK som övervakningsobjekt, särskilt som det fortfarande fanns sympatisörer till och medlemmar i partiet som hade en revolutionär inställning. En befattningshavare vid kontrasubversionsroteln framhöll i en promemoria att även personer som inte tillhörde någon organisation men som gjorde uttalanden som klart angav vilken politisk inställning vederbörande intar skulle kunna regi- streras. Som exempel nämndes ett ärende rörande en person som redan var registrerad som sympatisör: Två personer, man och hustru, vill inte ha Ny Dag längre, ty de är stalinister och tycker inte om tidningens antistalinistiska tongångar. Ki- nesernas linje är den rätta, säger Argument mot att dessa personer skulle registreras endast på grund av att de givit uttryck för politisk uppfattning kunde - enligt be- fattningshavaren - tillbakavisas med motiveringen att åsikterna kunde ligga till grund för misstankar om samhällsfientlig verksam- het. sympatiserar man med en revolutionär ideologi är det väl inte så helt främmande att anta, att man deltar i de handlingar, som ideologin om- fattar.211 210Synpunkter angående extremistregistrering. PM den 5/11 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/10. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Enligt befattningshavaren borde säkerhetspolisen även få utrymme för att registrera andra grupper på grund av sympatier för den re- volutionära ideologin, som t.ex. författare, andra skribenter, radio- och TV-producenter, skådespelare och andra artister. Dessas produktion innehåller ibland något helt annat än vanlig saklig och nyttig samhällskri- tik. Den tyder snarare på medverkan i subver- sion och den kan också ge en bild av vederbö- randes politiska status.212 Befattningshavaren ansåg således dels att registrering av vissa låg inom ramen för regelverket, dels att inte bara partitill- hörighet utan också enskilda personers revolutionära inställning skulle kunna föranleda registrering. var säkerhetspolisen emellertid tvungen att ta hänsyn till regeringens inställning i frågan. Vid novemberkonferensen framhöll chefen för bearbetnings- roteln att sektionerna måste avhålla sig från att i skrivelser nämna att VPK hade haft möten, insamlingar etc. Skälet till detta var att han - enligt protokollet - var rädd att det kan kompromettera oss den dag JO eller JK kommer och inspekterar. Han ville därför passa på att framföra att ingen vill hindra sektionerna att besöka möten av olika slag och följa med vad som händer men att sektio- nerna inte redovisar annat än det som får registreras. När en sek- tionsföreståndare vid samma konferens meddelade att han till rapporterat förstanamnen på VPK:s kandidatlistor sva- rade att VPK skall vi inte syssla med. framhöll dock att den politiska tillhörigheten får inte vara befriande på något sätt för registrering om man kan på vaga miss- tankar om revolutionär inställning registrera en person, oavsett po- litisk tillhörighet. Om en deklarerat en klart revolutio- när inställning genom att exempelvis på ett möte förorda ett för- hindrande av verksamheten vid en myndighet genom olovligt in- trängande och sittstrejk så skulle vederbörande registreras. Tillhö- righeten till VPK var enligt ointressant i sammanhanget. Det fordras ett självständigt registreringsgrun- dande förhållande för att registrera en person, som enligt personalkontrollkungörelsen enbart Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 genom tillhörighet till organisation eller på an- nat sätt givit uttryck för politisk uppfatt- ning.213 I linje med detta resonemang föreskrev HT 16 att en person till- hörande annat politiskt parti än de i bilaga 1 angivna självfallet kan ha sådan samhällsfarlig inställning att han bör registreras.214 Säkerhetspolisen kom emellertid även fortsättningsvis att ägna uppmärksamhet åt VPK:s vallistor, bl.a. för användning i personal- kontrollen. I en personalkontrollpromemoria berättas det t.ex. att en person - som 1968 när han var lokal ledare inom Clarté engagerat sig i överklagandeärenden rörande en för uppvigling dömd KFML:are - var kommunalfullmäktigerepresen- tant och riksdagskandidat för VPK.215 Ett annat känsligt politiskt område som diskuterades vid före- ståndarkonferensen var FNL-rörelsen. Tongivande säkerhetspoli- ser menade att hela FNL-rörelsen borde övervakas eftersom de menade att den kontrollerades av KFML.216 Denna åsikt hade fram- förts till lekmannaledamöterna i men inte vunnit nå- got gehör: Den allmänna uppfattningen i nämnden är mer liberal och man anser att FNL består av stude- rande ungdom, ungdom som är fångad av så- dana synpunkter som alla är fångade av, Viet- nam-engagemang m m [och] att det därför är nödvändigt att få fram en gränsdragning mellan KFML och FNL.217 Trots den parlamentariska nämndens skepsis släpptes FNL-rörel- sen inte som övervakningsobjekt. FNL-are kunde fortsättningsvis registreras i Stockholmsavdelningens kontrasubversionsrotels och 213Protokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8. 214Anvisningar för den polisiära säkerhetstjänstens register, personalkontrollen m.m. den 17/12 1970 (ikraftträdande den 1/1 1971). Tjänstemeddelandepärmen (HT, BHT, AHT). 215Uppgifterna lämnades inte ut i personalkontrollen. JWK 5:220, löpnr 5, s. 24522. 216Se t.ex. Följande organisationer bör enligt min uppfattning falla under tjänsteföreskrift HT 15 p 2.3. (O L PM den 29/10 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/9. ) samt PM den 27/5 1971 från sektionen i (Handlingar från i , JWK 5:770, s. 7. 217Protokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 de lokala sektionernas arbetsregister.218 I den mån det gick att kon- statera någon koppling till KFML - vilket ansågs utgöra ett bevis på vederbörandes revolutionära inställning - skulle FNL-are regi- streras i centralregistret.219 Bland de organisationer som räknade upp i bilagan till förslaget till nya registreringsföreskrifter återfanns inte de som inom säkerhetspolisen gick under benämningen försvarsfientliga organisationer. Enligt en befattningshavare vid personalkontroll- roteln var detta en brist då han menade att alla som vägrade att göra värnplikt av politiska skäl skulle registreras av säkerhetspolisen. Han rekommenderade att Värnpliktsvägrarnas () och Motståndsgruppen skulle sättas upp på listan.220 Dessa vägrare vill ju inte skaffa sig utbildning som syftar till försvar av vår demokrati. Un- derförstått vill de ha ett annat samhällssystem och då får man väl anta att de kan vara beredda att störta det demokratiska samhället anser jag en registrering av alla politiska väg- rare nödvändig för att få kontroll över rörel- sen.221 Det förhållandet att lista inte tog upp någon högerextre- mistisk organisation uppmärksammades bl.a. av kontrasubversions- roteln som föreslog att bl.a. Nysvenska Rörelsen, Natio- nella förbund och skulle finnas med.222 Vid konferensen undrade en sektionsföreståndare om de i brist på direktiv samlade uppgifterna om aktiva FNL:are som täcks av registreringsbestämmelserna skall sändas in till AS [Stockholmsavdelningen]. 219Protokoll från sektions- och rotelchefskonferensen 17-20/11 1970. JWK 5:720/6, löpnr 8. Enligt kommissarie vid personalkontrollroteln var ledarna inom FNL-rörelsen registreringsbara. Han var dock tveksam när det gällde huvudparten av medlemsmassan ef- tersom den till mycket stor del består av barn och ungdomar som inte har någon egentlig po- litisk uppfattning. Eftersom det i FNL-rörelsen även fanns ungdomar som var medlemmar i , FPU och CPU menade kommissarien att en registrering av FNL- aktivister måste ske med stor urskiljning, med kunskap om rörelsen och med omdöme. PM ang synpunkter på registrering av personer med anknytning till politiska ytterlighetsorganisa- tioner. Krkom T H den 30/11 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/12. 220Några belägg för att Motståndsgruppen hade någon verksamhet efter 1969 har inte påträf- fats (, : Den farliga fredsrörelsen. (SOU 2002:90)). 221PM ang synpunkter på registrering av personer med anknytning till politiska ytterlighetsorga- nisationer. den 30/11 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/13. 222Lampers, : Säkerhetspolisens övervakning av svensk högerextremism 1980-2001. Sekretariatsrapport till 2002, s. 11. Se även Kort sammanfatt- ning angående nazistisk verksamhet i . PM den 23/11 1970 och Synpunkter på registre- ringen den 1/12 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/5 och 2/22. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Efter den interna remissrundan kunde listan över organisationer färdigställas av säkerhetspolisen. I den slutliga versionen som ut- formades som en bilaga till tjänsteföreskriften HT 16 upptogs ett tjugotal organisationer som - enligt säkerhetspolisen - bedömdes företräda samhällsfientliga meningsriktningar.223 Enligt HT 16 var det ett välkänt faktum att dessa organisationer företrädde meningar som syftar till att omstörta det demokratiska samhället med våldsamma medel. Vad beträffar övervakningen av de perso- ner som på något sätt kunde kopplas till dessa organisationer före- skrev HT 16 följande: Risken att medlem i eller sympatisör med så- dan organisation är beredd att deltaga i sam- hällsfientlig verksamhet är uppenbar. Sådan person måste därför kontrolleras av säkerhets- tjänsten. Grunden för registrering ligger dock inte i den politiska uppfattningen som sådan utan är och förblir risken för samhällsfientlig verksamhet.224 Det följande stycket i HT 16 har särskilt omnämnts och kritiserats av . Det kan emellertid självfallet förekomma att en person kan vara medlem i eller sympatisör med sådan organisation utan att därför vara beredd 223Förteckning över vissa organisationer. Bedömning den 1/12 1970. Bilaga 1 till tjänsteföre- skrift HT 16 den 17/12 1970. REVOLUTIONÄRA ORGANISATIONER: 1. KFML och KFML(r). Häri inbegripes De Förenade FNL-grupperna (DFFG) dock endast i den mån dessa fungerar som rekryte- ringsbas för KFML, 2. (för KFML), 3.Svenska Clartéförbundet, 4. Studerande för ett demokratiskt samhälle (SDS), 5. PAX- VCO i . ANARKISTISKA ORGANISATIONER: 1. lön, 3. i , 4. C. TROTSKISTISKA ORGANISATIONER: 1. 4:e Internationalen, 2. Bolsjevikgruppen, 3. Fria Fackföreningfolket (FFF), 4. Förbundet , 5. Kommunistiska Arbetsgrup- pen, 6. Marxistiska Arbetsgruppen i , 7. NAZISTISKA ORGANISATIONER: 1. Frisinnade Unions- partiet/Nordisk Ungdom, 3. E. VÄRNPLIKTSVÄGRARORGANISATIONER: 1. För närmare diskussion om rimligheten att ta upp vänsterorganisationerna se bl.a. Den farliga fredsrörelsen (SOU 2002:90) och Hotet från vänster (SOU 2002:91). Angående högerorganisationerna se Lampers, : Säkerhetspolisens övervakning av högerextremism 1980-2001. Sekretariatsrapport till 2002. 224Anvisningar för den polisiära säkerhetstjänstens register, personalkontrollen m.m. den 17/12 1970 (ikraftträdande den 1/1 1971). Tjänstemeddelandepärmen (HT, BHT, AHT). Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 att deltaga i samhällsfientlig verksamhet. Dä- rest detta står klart skall han inte registreras.225 Enligt innebar denna formulering en slags om- vänd bevisbörda och överensstämde inte med personalkontroll- kungörelsens förbud mot att registrera personer enbart på grund av deras politiska åsikter eller organisationstillhörighet. Ordet enbart kan enligt nämndens mening inte tolkas så att det måste stå klart att veder- börande inte är beredd att deltaga i samhälls- farlig verksamhet. I själva verket är det tvärt- om. Ordet enbart måste tolkas så att det av nå- gon vid registreringstillfället förekommande omständighet måste framgå att vederbörande är beredd att delta i sådan verksamhet.226 Det kan således vara av visst intresse att nämna att denna formule- ring inte återfinns i det förslag till tjänsteföreskrifter for- mulerat . I detta förslag poängterades risken för att registreringen blev alltför godtycklig och att man därför i så stor utsträckning som möjligt skulle ta hänsyn till den enskildes eventu- ella samhällsfarliga inställning. Efter det ovan citerade stycket om att grunden för registreringen inte skulle ligga i den politiska upp- fattningen som sådan utan är och förblir risken för samhällsfientlig verksamhet föreskrev förslaget följande restriktioner: Det skall emellertid understrykas att en person kan vara medlem i eller sympatisör med sådan organisation utan att därför vara beredd att deltaga i samhällsfarlig verksamhet. Slentrian- mässig registrering av alla medlemmar och sympatisörer skall därför inte äga rum.227 Att denna formulering stod i motsättning till andra delar av inne- hållet i förslaget uppmärksammades av chefen för kontrasubver- 226Registernämnden (1998), s. 41. 227PM ang den polisiära säkerhetstjänstens register m.m. den 18/11 1970 av (H.H.). Handlingar från i , JWK 5:770. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 sionsroteln, kommissarie i . I sitt interna remissytt- rande till förslaget framhöll han följande: Meningarna Sådan person måste därför regi- streras och kontrolleras av säkerhetstjänsten och Slentrianmässig registrering av alla med- lemmar och sympatisörer skall därför inte äga rum synes inte överensstämma. Under punkt 3 st. 4-6 framhålles helt riktigt att det är nödvändigt att registrera även svaga misstankar. Som exempel härpå anges obek- räftade uppgifter från annan vilkens tro- värdighet inte kan bedömas, dåligt under- byggda uppgifter eller uppgifter av ringa vikt... Med hänsyn till vad sålunda sägs under punkt 3 ifrågasättes om inte sista meningen under punkt 4 st. c. Slentrianmässig registre- ring av alla medlemmar och sympatisörer skall därför inte äga rum, skulle kunna helt utgå.228 I enlighet med kommissarie L:s förslag togs inte påbudet om att man skulle undvika slentrianmässig registrering med i HT 16. Där hade detta stycke ersatts av den ovan citerade formuleringen om att medlemmar i och sympatisörer till de uppräknade organisa- tionerna inte skulle registreras om det stod klart att de inte var be- redda att delta i samhällsfientlig verksamhet. Registreringarna enligt HT 16 På grund av säkerhetspolisens gallringar av gamla politiska person- registreringar är det svårt att ge någon samlad bild av de registre- ringar som gjordes med hänvisning till HT 15. När det gäller til? ?lämpningen av HT 16 är arkivläget bättre. Ett par sammanställ- ningar av säkerhetspolisens registreringar enligt HT 16 har åter- funnits. Sammanställningarna ger en god bild av registreringarnas omfattning och innehåll. I HT 16 var huvudregeln att medlemmar och sympatisörer till de i bilagan uppräknade organisationerna kunde presumeras vara samhällsfarliga. Detta uttrycktes på följande sätt av : 228 PM den 26/11 1970. JWK 5:720/7, löpnr 1, s. 2/3. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Får vi bara klart för oss, att någon är medlem eller sympatisör i en sådan här organisation, för vi över honom till kretsen för samhällsfar- liga.229 Med ledning av denna huvudregel var - - samman- lagt 2283 personer registrerade i säkerhetspolisens centralregister på grund av anknytning till någon vänsterorganisation. Majoriteten av dessa personer hade registrerats på grund av anknytning till KFML eller KFML(r) (1756 st.) och Clarté (222 st.).230 Av de 2283 personerna hade 882 registrerats enbart på grund av de var sympatisörer eller medlemmar till någon av de uppräknade vänster- organisationerna. De övriga registrerade personerna hade äg- nat sig åt någon form av politisk aktivitet. Som exempel på vad som krävdes för att bli registrerad som sympatisör nämndes följande: *anmälan till eller deltagande i studieverksam- het *försäljning eller prenumeration på propagan- daskrifter, *deltagande i affischering, *deltagande i Röd Front-demonstration. Registreringsgrundande aktiviteter exemplifie- rades enligt följande: *anställning i organisation (ex. arbete i bok- handel), *kontaktverksamhet (inom resp. organisa- 229Sektions- och rotelchefskonferens i 16/5 - 19/5 1972. JWK 5:720/6, löpnr 3, . 230För övriga organisationer var fördelningen enligt följande: MLK 22, SDS 76, PAX-VCO 19, Anarkister 36, FFF 13, Förb. 31, Vpl. 5, RMF 57, samt Rev. 46 (PM ang tillämpningen av personalkontrollkungörelsen m.m. den 17/10 1972 av (sign H.H.) den 17/10 1972. , F I vol. Någon personre- gistrering av personer inom de i HT 16 uppräknade högerorganisationerna hade inte före- kommit. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 *ledning av studiecirkel beställning resp. mottagande av större mängder propaganda- material, *ingående i propagandalag, propaganda- eller infiltrationsarbete under militärtjänstgöring, *tidnings- och bokförsäljning, valsedels- och flygbladsutdelning, *aktivitet i samband med vilda strejker. Ingen av dessa aktiviteter - möjligen med undantag för infiltra- tionsarbete inom försvaret - torde kunna betraktas som särskilt avancerade hot mot rikets säkerhet. Det är således inte svårt att hål- la med , då han gjorde bedömningen att den registrerade aktiviteten hos medlemmar och sympa- tisörer i huvudsak är av tämligen enkel beskaffenhet.231 En stor del av registreringarna handlade om studier av marxist-leninismens grunder. Vid en undersökning av ett slumpmässigt urval av 100 av dem som registrerats i centralregistret enligt HT 16 kunde säker- hetspolisen redovisa en fördelning av registreringsgrunderna enligt följande. Grunder för anteckning i registret har hänfört sig till följande förhållanden: Anmälan eller deltagande i studie- Försäljning eller annat engagemang för propagandaskrifter(Gnistan, Proletären, osv) eller prenu- 231 PM ang tillämpningen av personalkontrollkungörelsen m.m. av (sign H.H.) den 17/10 1972. , F I vol. 6 [] 100 SOU 2002:89 Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Deltagande i Röd Front- I övriga sex fall har annan grund förelegat såsom klart uttalande av sympatier, beställning av val- sedlar, deltagande i möte och valupprop, m.m.232 Säkerhetspolisens redovisning av HT 16-registreringarna ger inte anledning att tro att det pågick allvarlig säkerhetshotande revolu- tionär verksamhet inom de övervakade vänsterorganisationerna. Den revolutionära hotbilden ifrågasätts Säkerhetspolisens arbete med att utforma innehållet i HT 16 präg- las av ambitionen att fortsättningsvis hålla en hög beredskap mot den svenska revolutionära vänstern. Självkritiska diskussioner där omfattningen av de politiska registreringarna ifrågasätts har åter- funnits i liten utsträckning. Några kritiska röster fanns dock inom organisationen. Vid en konferens ställde sig t.ex. - med hänsyn till den breda USA-kritiska opinionen - tveksam till alltför vidlyftig registrering av De Förenade FNL-grupperna (DFFG). Enligt konferensprotokollet hade Berntler kritiserat sina kolleger för deras inställning till FNL-rörelsen och hävdat att han med hänsyn till dagens politiska läge med en bred opinion som är på samma linje som DFFG i stödet till , fann inställningen till DFFG anmärkningsvärd. Berntler hade vidare poängterat att de flesta inom DFFG arbetar aktivt och enligt hans uppfattning således är att betrakta som funktionärer och han ansåg det orimligt att i dagens läge gå på en sådan politisk linje för registrering, där man har så gott som hela svenska folket emot sig.233 232Bilaga 1 till skrivelse från RPS till regeringen den 7/12 1972. Förvaras i enhetsarkivet vid polis- och åklagarenhet. 233Protokoll från sektions- och rotelchefskonferens i 16-19/11 1971. JWK 5:720/6, löpnr 3, s. 23. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 Säkerhetspolisens hotbild ifrågasattes i en promemo- ria av chefen för bearbetningsroteln, byrådirektören . I promemorian analyserade övervakningen av den revolutionära vänstern i ett övergripande hotbildsperspektiv och utifrån polisär synvinkel. hade arbetat med kommu- nistövervakningen inom säkerhetspolisen sedan och kunde således anlägga ett långt perspektiv på det hot som de nya marxist-leninistiska ytterlighetsorganisationerna kunde utgöra mot säkerhet. I promemorian konstaterade han att huvud- delen av säkerhetspolisens resurser främst skulle inriktas på att be- kämpa den underrättelseverksamhet som utgick från Sovjetunio- nen, DDR och samt i viss mån och - på grund av dess samröre med vissa extremistgrupper - . Att hade ambitioner att expandera sina gränser till att även innefatta såg han emellertid som osannolikt: Det finns knappast tecken som tyder på att SSSR har territoriella aspirationer be- träffande Sverige.234 Även om inte kunde se att skulle vara hotat av något oprovocerat militärt angrepp från innebar detta inte att landet var ointressant för ryssarna. skulle fort- farande vara ett målområde för underrättelsearbete. Det sovjetiska intresset bottnade främst i rädslan för att den svenska neutraliteten inte skulle upprätthållas vid en stormaktskonflikt. Att den sovjetiska statsledningen fruktar en storkonflikt och ständigt söker höja sin bered- skap att möta en sådan kan tagas för visst. Alla ryska strategiska och taktiska dispositioner präglas av att SSSR känner sig hotat. Deklara- tionerna om svensk neutralitet vågar man självklart inte lita på. Det skulle vara katastro- falt för SSSR om dess fiender i storkonflikten skulle behärska . Därför är Sve- rige utan tvivel ständigt målområde för ryska 234 Synpunkter i anslutning till ett framlagt förslag till ny organisation för sä- kerhetsavdelningen. PM av den 13/4 1971, Bearbetningssektionen. SAK , pärm 3. Politisk övervakning och personalkontroll 1969-2002 eller av ryssarna initierade underrättelseopera- tioner.235 För stod det således klart säkerhetspolisens bekämpande av sovjetiska underrättelseaktiviteter även fortsättningsvis skulle vara av vikt för det svenska försvaret. I denna övergripande säkerhetspolitiska hotbildsanalys kunde emellertid övervakningen av de svenska revolutionära organisatio- nerna knappast passas in. Till skillnad från det gamla SKP kunde dessa grupperingar inte sägas utgöra något större hot mot rikets säkerhet. Den extremistiska verksamheten i vårt land är mindre farlig nu än den var efter första världs- kriget, under det andra och de första 10 efter- krigsåren. Extremistisk verksamhet här utgör mera ett problem för politiker än poli- ser. Det främsta skälet är, att i dagens läge finns det inget ideologiskt samband mellan våra hemmaextremister och statsbärande par- tier i de omgivande stormakterna. Att man i en del kretsar hotar med revolution och omstört- ning innefattar ej något realistiskt hot mot demokratin. Hemmaextremisterna har ingen utländsk stormaktsbeskickning som man av ideologiska skäl vill förråda vårt land och våra statshemligheter till. Gemensam ideologi ut- gjorde tidigare den främsta orsaken till att människor blev landsförrädare eller spioner.236