sou · GQB347d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Den svenska skatteförvaltningen framstår vid internationella jäm- förelser som effektiv och resurssnål. I kostar förvaltningen för varje inhämtade i skatt. I flertalet andra länder tycks kostnaderna vara cirka dubbelt så stora. Trots ett internationellt sett högt skatteuttag finns i en grupp länder i norra med förhållandevis lågt skattefel. Det finns dock möjligheter att även ytterligare effektivisera verksamheten. Detta kommer också att krävas om det ska gå att motverka alla de krafter och tendenser som verkar eroderande på skattebaserna. RSV måste fortsätta att initiera för- enklingar, ny lagstiftning och nya riktlinjer på skatteområdet, likaså att utveckla servicen till allmänheten och samarbetet med andra myndigheter. Den nya tekniken har fortfarande stora inneboende utvecklingsmöjligheter, inte minst i det internationella informa- tionsutbytet. Ett visst utrymme för rationaliseringar i en snävare mening finns också. En viktig förutsättning härvidlag är då att enmyndighets- reformen får fullföljas. Den kan ge utrymme för resursbesparingar genom samordningsvinster och ett bättre resursutnyttjande. Fri- ställda resurser bör i första hand användas för att stärka kontroll- verksamheten. Vi anser att RSV då bör pröva att utveckla den typ av köp-sälj-system som använts i samarbetet mellan bl.a. Skatte- myndigheterna i och . På två områden anser vi det dock nödvändigt att tillföra RSV mer resurser. RSV måste kvantitativt, kvalitativt och organisatoriskt kraftigt förstärka sina resurser för att utveckla och ta till vara frukterna av internationellt samarbete och internationellt informationsutbyte. Det handlar om att förstärka utlandskontrollen genom att förbättra kvalitet och kvantitet i det automatiska informationsutbytet som sker med andra länders förvaltningar och utveckla system för att kunna ta till vara all den information man erhåller. Vidare att professionalisera den fördjupade informationsinhämtning som krävs för vissa speciella frågor och ärenden. Det handlar också om att öka de internationella kontaktytorna på alla nivåer, inte minst för att lära nytt och ta till vara de bästa exemplen. Vår bedömning är att en särskild organisatorisk enhet bör bildas. Dess lokalisering i och eventuellt också delvis utanför bör kunna beslutas av RSV. Verket bör tillföras extra resurser för dessa ändamål, mot- Sammanfattande resonemang och ställningstaganden svarande cirka en procents ökning av det samlade anslaget. motsvarar det ungefär 50 miljoner konor . I dagens är det i de flesta sociala sammanhang acceptabelt att vara öppen om egna brott med koppling till svart arbete. För flertalet medborgare verkar ett socialt straff normalt mer av- skräckande än böter eller t.o.m. kort fängelsedom. För vissa skatte- brott är den preventiva effekten av det sociala straffet uppen- barligen mycket låg. Det krävs ett långsiktigt arbete med insatser på många områden för att ändra på detta. Enligt vår mening är en viktig insats i det arbetet en långsiktig opinionsbildning med sikte på att stärka den laglydiga attityden inom skatteområdet. För opinionsarbetet bör uppsättas tydliga mål. Ett mål bör ta sikte på att hos allmänheten stärka den laglydiga attityden, ett annat att öka allmänhetens kunskaper om skatter och vad de används till. En första utvärdering av insatserna bör göras efter en femårsperiod. RSV bör även för denna uppgift tillföras ett extra anslag mot- svarande cirka en procent av det samlade anslaget. Struktur och prioriteringsproblem vid behandling av skattemål Men den statliga administrationen av skattefrågor handhas inte bara av Finansdepartement och RSV. När det kommer till skatte- mål i domstolar och brottsbekämpning med hjälp av polis och åklagare är många myndigheter inblandade. Här finns mycket övrigt att önska. Enligt vår uppfattning är de tre allvarligaste problemen: Det tar för alltför många mål att vinna laga kraft, är ingen ovanlig tidsutdräkt. Förutom de besvär och extra kostnader detta medför för alla inblandade hotas ibland rätts- säkerheten, t.ex. genom att företag går omkull . Skattesystemets legitimitet skadas också. Det finns uppenbara kompetensbrister. Skattemål är mycket komplicerade och kräver specialistkunskaper både i skattejuridik och i ekonomi. Den splittrade myndighetsstrukturen och brister i samarbetet dem emellan leder åtminstone i vissa fall till att samma rättsfråga behandlas olika i olika domstolar. Det är vår bestämda uppfattning dels att dessa problem utgör några av de allvarligaste bristerna i dagens svenska skatteförvalt- ning, dels att det inte handlar om bemanningsproblem. Det handlar om struktur-, organisations- och prioriteringsproblem. Sammanfattande resonemang och ställningstaganden sering, professionalisering och en avsevärt mer koncentrerad myndighetsstruktur är sannolikt viktiga inslag i en lösning. Vi har däremot inte någon bestämd uppfattning om hur en lösning ska se ut. Bör man inrätta specialdomstolar för skattemål? Bör man upplösa de regionala myndighetsstrukturerna och skapa enhetliga nationella strukturer? Ska man kunna delegera myndig- hetsutövande uppgifter mellan olika myndighetsstrukturer? Ska man förstärka den ekonomiska kompetensen hos skatteåklagarna och ge dem kraftigt utökade utredningsresurser? Det bör göras en förutsättningslös översyn av behandlingen av skattemål med syfte att stärka kompetensen och renodla myndig- hetsstrukturen. Föreslagna förändringar bör göra det möjligt att strikt prioritera åklagarnas och domstolarnas behandling av skatte- mål. Ett rimligt mål bör vara att förvaltningsdomstolarna bör kunna slutbehandla samtliga skattemål . , W. (2001), Labour market and social policy – Occasional Papers no. 52, Net Social Expenditure, 2nd Edition, . Agell, J., , T. & , H. (1994), Tillväxt och offentlig sektor, Ekonomisk Debatt 1994, årg. 22, nr. (2002), EU och skatterna, Expertrapport 6 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . & Guiborg, G. (2001), Kontantanvändningen i den svenska ekonomin, Penning- och valutapolitik, nr. 4, Riksbank. (2002), Taxation and saving, Handbook of Public Economics, eds. Auerbach, A. & Feldstein, M., North . BIS ()(2002), Survey 2001. , A., , P-A., , B., & Wadensjö, E. (1996), Arbetsmarknaden, , . Boadway, R. & , N. (1992), Problems with Integrating Corporate and Personal Income Taxes in an Open Economy, 48, s. 39 66. Boeri, T. & Brücker, H. (2000), The Impact of Eastern Enlargment on Employment and Labour Markets in the EU Member States, : DIW, CEPR, FIEF, IAS, IGIER, and . Bröms, J. (2002), SACO-modellen, Expertrapport 13 till Skatte- basutredningen, Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . Devereaux, M. & , R. (2002), The Impact of Corporate Taxation on the Location of Capital: A Review, , Vol. 9, No. Ds 2000:28, Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget, & , R. (2002), Social norms and tax compliance, 9, No. (2000), Ekobrott, liksom!, SvJT, s. 942. (2002), Skatt, risk och brott, Expert- rapport 3 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . , O. (2000), Finansiella offshore-marknader och skatte- paradis, 2000:19, , . European Commission (1992), Report of on Company Taxation. European Commission (2001), Company Taxation in the Internal Market, Commission staff working paper, COM (2001) 582 final. Europeiska Kommissionen (1998), Första årsrapporten om genom- förandet av uppförandekoden för företagsbeskattning och statligt skattestöd, KOM (1998) 595 slutlig. Europeiska Kommissionen (2000), Revisionsrättens särskilda rapport nr 9/98, KOM (2000) 28 slutlig. Europeiska Kommissionen (2001), Skattepolitiken i Europeiska Unionen – Prioriteringar för , COM (2001) 260 slutlig. Europeiska Rådet (1999), Rapport från Uppförandekodgruppen till , SN 4901/99. Fuest, C. and Huber, B. (2000), Can corporate-personal tax integration survive in open economies? Lessons from the German tax reform. Finanz Archiv 57, pp. (1996), Skatter teori och praktik, , . (1984), svarta sektor, Beräkning av skatte- undandragandet i , RSV Rapport 1984:5. Haufler, A. (2001), Taxation in a global economy, , . , , , A. & Öwre, G. (2000), Forecasting Cash Use in Legal and Illegal Activities, Arbeidsnotat 2000/14, . (2002), Some international issues in commodity taxation, , Vol. 9, No. (2000), ekonomi – scenarier fram , Bilaga 1 till , , . Kotlikoff, L. & Summers, L. (1987), Tax Incidence, Handbook of Public Economics, Vol. 2, eds. : Auerbach, A. & Feldstein, M., North . (2002), Neutral beskattning av bolags- inkomster i en öppen ekonomi – cash-flowskatter och andra skatter, Expertrapport 12 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . Krueger, A. (2000), From to : The to European Union and the Labor Compact, Labour Eco- nomics, No. (1986), På heder och samvete skattefuskets utbredning och orsaker, , . & Renelt D. (1992), A Sensitivity Analysis of Cross- Country Growth regressions, , vol. (2000), Ekonomisk brottslighet. Ett samhällsproblem med förhinder, , . , S-O. (2000), What ought to be taxed and what can be taxed – a new international dilemma, Article presented at the International Seminar on Monetary and Fiscal Policy and Poverty and Public Policy. , S-O. (2002), Beskattning av internationall elektronisk handel, Expertrapport 7 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . , S-O. (2002), Utgiftsskatt – sammanfattning av system och effekter, Expertrapport 11 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . Löfqvist, R. (2001), Tax Avoidance, Dividend Signaling and Shareholder Taxation in an Open Economy, Economic Studies 55, , univer- sitet. , (2002), Taxation in the Nether- lands 2001. Mutén, L. (2002), Skatteprinciper och kollisionsnormer, Expertrapport 4 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . B., , P. & , J. (2002), Elements of income tax evasion and avoidance in , , Vol. 9, No. , , , G. & , P. (2002), Skatter i EU m.fl. stater 2002, . , Tax Database (). (1998), Harmful : An Emerging Global Issue. (2000), Towards Global Tax Co-Operation: Progress in Identifying and Eliminating Harmful Tax Practices. (2000), Labour Force Statistics 1979 1999. (2001), Revenue Statistics 1965 2000. (2001), Taxing Wages 2000 2001. (2001), The OECD´s project on harmful tax practices: The 2001 progress report. (2001), Trends in International Migration. (2002), Economic Outlook, No. (2002), Revenue Statistics 1965 2001. , Model Tax Convention on Income and on Capital. (2002), Beskattning av löneinkomster och uttag av socialförsäkringsavgifter mot bakgrund av arbetskraftens inter- nationella rörlighet, Expertrapport 9 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . & , O. (2002), Välfärdssystemens finansiering i ett europeiskt perspektiv, Expertrapport 10 till Skattebas- utredningen, Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . (1997), Skyggeøkonomin i Vesteuropa, Fondens Forskningsenhed, . (2002), Oroliga skattebaser, 1 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . Regeringens proposition 1997/98:1, Budgetpropositionen , Bilaga 6. Regeringens proposition (1989/90:110), Reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Regeringens proposition 2000/01:12, Beskattning av utländska nyckelpersoner. Regeringens proposition 2000/01:22, Anpassningar på företags- skatteområdet till EG-fördraget, m.m. Regeringens proposition 2001/02:100, ekonomiska vårpro- position. Regeringens proposition 2001/02:100, ekonomiska vår- proposition, Bilaga 2, Redovisning av skatteavvikelser. Regeringens proposition 2001/02:25, En ny lag om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter. Regeringens proposition 2002/03:1, Budgetpropositionen . (2002), Social security and taxation of labour subject to subsidiarity and freedom of movement, , Vol 9, No. (2002), tillgångar och skulder mot utlandet. revisorer (2001), Sänkta socialavgifter – har det någon effekt, Rapport 2000/01:8. revisorer (2001), Myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet, Rapport 2001/02:03. Ring, J. (2002), Skattebrottslingar och tjuvar en jämförande studie av sociala förhållanden och brottsbelastning, BRÅ. RRV 1997:22, kontroll av privatpersoners ut- ländska kapitalinvesteringar. RRV 1999:20, Lättnad i dubbelbeskattningen – En granskning av effekterna på investeringar i onoterade aktiebolag. RRV 2001:29, Vad hindrar ? RRV 2002:18, Tiden i tvistiga skatteärenden. RSV (2000), Skatteparadis. Internationella enhetens slutrapport. RSV (2001), Skattestatistisk årsbok. RSV (2002), Skattestatistisk årsbok. RSV Rapport 2001:4, Allmänhetens synpunkter på skattesystemet, skattefusket och myndigheternas kontroll. RSV Rapport 2001:7, En ny kraft i ekobrottsbekämpningen. RSV Rapport 2002:12, Företagens synpunkter på skattesystemet, skattefusket och myndigheternas kontroll. (2000), EU, Socialförsäkringarna och kom- munerna. En spekulativ studie, PM till På egna ben – förslag till en reformerad finansiering, Skattebasberedningens slutrapport, . SCB, Finansräkenskaperna. SCB, Nationalräkenskaperna. SCB (2000), Förmögenhetsfördelningen i med tillbaka- blick till 1975, Rapport 2000:1. SCB (2001), Reavinster och Reaförluster 1999. (2002), International capital mobility and the taxation of portfolio investments, , Vol 9, No. , F. (2000) The Value Added of Underground Activities: Size and Measurement of the Shadow Economies and Shadow Economy Labour Force all over the World. of Eco- nomics, , . , O. & , O. (2001), Incitament och arbetsutbud – En diskussion och kunskapsöversikt, Välfärdens finansiering och fördelning, Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut, SOU 2001:57, , . SOU 1976:62, Progressiv utgiftsskatt – ett alternativ? Teknik, funk- tion, effekter, Betänkande av skatteutredning, , . SOU 1977:87, Beskattning av företag, Slutbetänkande av Företags- skatteutredningen, , Gotab, . SOU 1986:40, Utgiftsskatt, teknik och effekter, Betänkande från , Allmänna förlaget, . SOU 1989:33, Reformerad inkomstbeskattning, Betänkande av utredningen om reformerad inkomstbeskattning, , . SOU 1989:34, Reformerad företagsbeskattning, Betänkande av utredningen om reformerad företagsbeskattning, , . SOU 1989:35, Reformerad mervärdeskatt m.m., Betänkande av utredningen om reformerad företagsbeskattning, , . SOU 1995:104, Skattereformen 1990 1991. En utvärdering, Betän- kande av av skattereformen (), , . SOU 1995:104, Svensk skattepolitik i teori och praktik. skattereform, Bilaga 1 till betänkande av av skattereformen (), , . SOU 1997:17, Skatter, tjänster och sysselsättning, Bilagor till be- tänkande av , Bilaga 1, , . SOU 1999:79, Källskatt på utdelning och royalty till begränsat skattskyldiga, Betänkande från , Fakta info direkt, . SOU 2000:7, /2000, , . SOU 2002:52, Beskattning av småföretagare, av 3:12- utredningen, , . & , R. (2000), EG-skatterätt, Iustus Förlag, . & , R. (2002), EG-rätten och det svenska skattesystemet, Expertrapport 5 till Skattebasutred- ningen, Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . Svallfors, S. (2001), Välfärdens finansiering och fördelning, Kan man lita på välfärdsstaten?, SOU 2001:57, , . 26, No. (1994), Beräkning av svart ekonomi och skatte- undandragande i 1991, Århundradets skattereform, Del 2, , . (1998), Beräkningar över den svarta ekonomin i , Svart arbete. Omfattning, Bilaga 1, RRV Rapport 1998:28. (2000), Internationell rörlighet bland högskoleutbildade. (2002), Kontrollinformation i utlandsfrågor, Expertrapport 2 till , Våra Skatter?, SOU 2002:47, , . (1996), Skatter, löner och sysselsättning – en kun- skapsöversikt, Expertrapporter från , SOU 1996:117, , . Wildasin, D. (2002), Tax coordination: The importance of institutions, , Vol 9, No. Internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur Beslut vid regeringssammanträde . Utredningens övergripande uppgift är att lämna en samlad be- dömning av hur den svenska skattestrukturen bör vara utformad i en värld med internationaliserade marknader för varor, tjänster och produktionsfaktorer som de välfärdspolitiska ambitioner- na bevaras på dagens nivå. Syftet med arbetet är att åstadkomma ett förbättrat underlag för framtida skattepolitiska prioriteringar. En huvuduppgift är att bedöma rörligheten hos underlagen för en- skilda skatter (skattebaserna) enligt nuvarande system och i vilket tidsperspektiv en ökad rörlighet kan uppkomma. Sådana över- väganden kräver dock bl.a. att förutsättningarna för att åstad- komma en förbättrad kontroll och informationsinhämtning om svenska skattebaser studeras. Utredningens uppdrag skall vara slutfört . Skatternas främsta uppgift är att finansiera offentliga utgifter och att med bibehållen samhällsekonomisk balans ge ett realeko- nomiskt utrymme för dessa gemensamma åtaganden. Mellan olika länder finns skillnader i totalt skatteuttag. Detta avspeglar att ambitionerna vad gäller de offentliga åtagandena varierar. Men skillnaderna reflekterar också olikheter i sättet att organisera och finansiera den offentliga sektorn. jämförelsevis höga skatteuttag beror på generellt utformade välfärdssystem som i hög grad kompenserar för inkomstbortfall och där ersättningarna beskattas och att vi har en hög ambitionsnivå vad gäller offentligt finansierad verksamhet. Ett framtida högt skatteuttag beror på medborgarnas värdering av den offentliga sektorn i vid mening och i vilken utsträckning medborgarna är beredda att behålla omfördelande inslag via skatte- systemet. Möjligheterna att ha ett i förhållande till vår omvärld avvikande skatteuttag beror även på den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin. Allt fler ekonomiska aktiviteter blir rörliga över gränserna i allt större utsträckning. har detta gällt företagens investeringar och också alltmer hushållens och företagens finansiella sparande. Den internationella konkurren- sen om högutbildad arbetskraft tilltar också bl.a. beroende på att produktionen blir alltmer kunskapsintensiv. Detta påverkar natur- ligtvis även underlagen för enskilda skatter (skattebaserna). har möjligheterna att beskatta olika interna- tionellt lättrörliga varor och tjänster kommit att diskuteras alltmer. Konsumenter kan i stigande utsträckning handla i andra länder och därmed tillgodogöra sig lägre priser, oavsett om dessa beror på skillnader i skatteuttag eller på andra faktorer. En viktig del av internationaliseringen hänger samman med medlemskap i . Den svenska skattepolitiken påverkas i flera avseenden. På vissa områden finns för medlemsländerna gemensamma regler, exempelvis beträffande mervärdesskatt och vissa punktskatter. En annan samarbetsform syftar till att nå poli- tiska dvs. icke juridiskt bindande överenskommelser om sam- ordning av olika skattefrågor. Ett sådant exempel är överenskom- melsen om en uppförandekod som tillämpas på företagsbeskatt- ningsområdet för att motverka skadlig skattekonkurrens. Vidare gäller även för stöd som ges i form av gynnande skatteregler. De innebär också att möjligheterna att kompensera svenska konkurrensnackdelar på skatteområdet genom selektiva och differentierade skatter begränsas. Frågor av det senare slaget aktualiseras bl.a. när det gäller skattenedsättningar för energiintensiv industri eller i fråga om särskilda skattelättnader för utländska nyckelpersoner. Internationaliseringens betydelse för de svenska skattebaserna har uppmärksammats av (SOU 2000:7). Utredningen redovisar vissa översiktliga bedömningar kring den potentiella rörligheten hos olika skattebaser och vad detta kan betyda för de långsiktiga möjligheterna att finansiera de av demo- grafiska skäl ökande kraven på vård och omsorg samt offentliga transfereringar till den äldre delen av befolkningen. Möjligheten att varaktigt hävda ett högre skatteuttag i har också en kopp- ling till liknande demografiska förändringar i andra länder som i sin tur kan påverka dessa länders skatteuttag. Därigenom finns ett komplicerat samspel mellan skatteuttag och demografi, inte bara inom enskilda länder utan också mellan olika länder. Detta är av betydelse för i vilket tidsperspektiv som krav kan uppkomma i enskilda länder på skatteanpassning. I det redovisade betänkandet från Finansmarknadsutred- ningen (SOU 2000:11) behandlas också skattefrågor i ett inter- nationellt perspektiv med fokus på den finansiella sektorns kon- kurrenskraft. Utredningen pekar på risken att den finansiella sektorns konkurrenskraft försvagas om ett sparande i utlandet är särskilt gynnsamt. Detta kan i sin tur innebära en försvagad finansiell infrastruktur i till förfång för övriga delar av ekonomin. Det kan i många fall förflyta innan rörligheten hos olika skattebaser får en sådan omfattning att den blir ett problem för de offentliga finanserna. De senaste årens utveckling på tobaks- och alkoholskatteområdet visar emellertid att utvecklingen kan gå snabbare än förutsett. EU:s valutaunion kan, oberoende av en svensk anslutning, förstärka de tendenser till ökad rörlighet, sär- skilt av skattebaserna för finansiellt kapital, som finns . Legal och illegal skatteanpassning Vid varje diskussion om olika skattebasers internationella rörlighet är det nödvändigt att skilja mellan sådana beteenden hos skatt- skyldiga, individer och företag som sker inom de legala ramarna och sådana som är olagliga. Vid direkt beskattning, av exempelvis individers arbets- och kapitalinkomster, är huvudregeln att de som är bosatta i är skattskyldiga för alla sina inkomster, oberoende av inkomsternas ursprung. Denna s.k. hemvistprincip innebär att det är olagligt att inte redovisa en utländsk inkomst eller förmögenhet. För att mot- verka ett sådant förfarande är möjligheterna till skattekontroll (uppgiftslämnande och informationsinhämtning) av central be- tydelse. För mervärdesskattens del är bilden annorlunda. tillämpas i och i andra EU-länder i vissa avseenden den s.k. destinationsprincipen för mervärdesskatten, i andra fall den s.k. ursprungsprincipen. När destinationsprincipen tillämpas skall be- skattning ske i det land där konsumtionen sker. Det kan innebära krav för den utländske säljaren att registrera sig och betala skatt i . Kontrollproblem och brister i det administrativa sam- arbetet mellan skatteförvaltningarna i olika länder kan ändå göra det svårt för svenska myndigheter att hävda de svenska skatte- anspråken. När i stället ursprungsprincipen skall tillämpas medför den att beskattning enbart skall ske i det land där säljaren etablerat sin verksamhet. Handeln beskattas då enligt det landets skatte- regler, vilket i vissa fall kan innebära att skatt ej tas ut alls eller med ett förhållandevis lågt belopp. En svensk konsument kan således under vissa förhållanden bl.a. köpa varor och tjänster som är lägre beskattade i andra EU-länder och med den skatt som tillämpas där. Bortsett från den spärr som svensk lagstiftning kan innebära för benägenheten till gränsöverskridande aktiviteter torde också andra faktorer som t.ex. språkliga eller kulturella barriärer spela in. Även svårigheter att kontrollera kvalitet och att utnyttja garantivillkor kan vara betydelsefulla. För flertalet medborgare torde fortfarande trösklarna vara förhållandevis höga när det gäller att utnyttja skatte- och prisvinster som ges av internationaliseringen. Dessa trösklar kan dock förväntas sänkas därför att allt större grupper av medborgare rör sig över gränserna. Men också dagens teknik för elektronisk kommunikation har betydelse. Denna skapar reella förutsättningar för att uppnå EU:s mål för fri rörlighet av varor, tjänster, kapital och personer. I detta sammanhang är direk- tivet om elektronisk handel (98/0325(COD)) ett viktigt steg för att öppna den europeiska marknaden för svenska företag som avser att bedriva elektronisk handel. I takt med att de verkliga trösklarna blir lägre kan skillnader i skatteuttaget på olika områden förväntas få ett starkare genomslag på individers och företags beteenden. Detta ökar skattebasernas rörlighet. Beskattningen av kapitalinkomster och förmögenheter Vid en diskussion om rörligheten hos kapitalskattebaserna bör en åtskillnad göras mellan sådana skattebaser som är knutna till kapital som ägs av dem som är bosatta i och de skattebaser som kan hänföras till kapital som används i .