sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Man kan ock- så tillämpa enklare och mindre precisa metoder och skriva tillbaka serierna med hjälp av relationen mellan uppgifterna enligt den gam- la och nya klassificeringen ett enskilt år (kvotmetoden). Med hän- syn till att den första metoden är så resurskrävande bör den andra metoden tillämpas i större utsträckning. är det viktigt att dokumentera hur tillbakaskrivningen har gjorts och att denna dokumentation finns lätt tillgänglig. Utredningen föreslår vidare att en metod för säsongrensning av tidsserier, vilken har en bred uppslutning bland statistikanvändarna, används som standard i den ekonomiska statistiken. används vid SCB olika metoder i olika delar av den ekonomiska statistiken. Resurserna vid SCB på detta område har varit mycket blygsamma. De har i stort sett bestått av en erfaren expert. I exempel- vis finns en hel enhet på 11 personer som sköter säsong- rensningen av de ekonomiska serierna. Vid utredningens kartläggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken framkom mycket stark kritik av SCB:s sätt att hantera säsongrensning. Denna fråga har därför diskuterats ingående med både SCB och användare under utredningens arbete. En del av kritiken hade sin grund i att det inte fanns en bra doku- mentation av SCB:s arbetssätt. En sådan finns . junkturinstitutet (KI) utvärderat olika metoder för säsongrensning och diskussioner har förts mellan SCB och KI om lämpliga meto- der. Utredningen bedömer att det går att komma fram till en metod som skulle kunna få en bred uppslutning bland statistikanvändare. Denna metod skulle sedan kunna användas som standard i den ekonomiska statistiken. Hur den har tillämpats bör dokumenteras så att användare kan bilda sig egna uppfattningar om huruvida den uppfyller deras krav. Även grunddata måste redovisas så att använ- dare som så önskar kan tillämpa egna metoder för säsongrensning. Kostnaderna för att ta fram längre tidsserier uppgår till 6,1 mil- joner kr, vilket är ett engångsbelopp. För nationalräkenskaperna inklusive kapitalstockar uppgår kostnaderna engångsvis till . För andra delar av den ekonomiska statistiken uppgår kostnaderna engångsvis till . Därefter blir det löpande kostnader för tids- serier på totalt. För ökad satsning på säsongrens- ning uppgår kostnaderna till efter en successiv uppbyggnad . Statistik över hushållens inkomster behandlades av utredningen i delbetänkandet SOU 2002:73 Förbättrad statistik över hushållens inkomster som publicerades . Den redovisning, som lämnas i föreliggande avsnitt, är en sammanfattning och komp- lettering av detta delbetänkande. Förslagen och skälen för dem är mer utförligt redovisade i delbetänkandet. I regeringens budgetproposition för 20031 tilldelades SCB 3 mil- joner för att genomföra flera av de förslag utredningen för- de fram i delbetänkandet (de hade tidigare ingått i budgetunderlag från SCB och underhand diskuterats med tjänstemän vid Finans- och Socialdepartementen). Medlen avsåg bl.a. årlig förmögenhets- statistik, urvalsbaserade dataunderlag avseende fysiska personers inkomstskatter (storurval) och olika företagsformers ekonomiska och skattemässiga förhållanden () och statistik avseende kapitalvinster och kapitalförluster. Förutom dessa förslag som där- med fått finansiering bör statistiken om hushållens inkomster för- bättras genom följande åtgärder: 2002/03:1 Budgetpropositionen . 1.Två nya inkomstbegrepp bör införas, metoderna att mäta kapital- avkastning utvecklas och långa tidsserier baserade på de nya defi- nitionerna bör redovisas. 2.Kost- respektive bostadshushåll bör användas som hushålls- begrepp, jämförande studier baserad på dessa två hushållsbegrepp bör genomföras och relevanta Meddelanden i samordningsfrå- gor (MIS) ses över. 3.En ny konsumtionsenhetsskala bör införas tillsammans med två konsumtionsnivåer. 4.Inkomststatistiken bör förbättras även i ett antal andra av- seenden, bl.a. genom att hushållssektorn bör delas upp i två sektorer, en för de egentliga hushållen och en för hushållens ideella organisationer. Utredningen föreslår således att två nya inkomstbegrepp införs och används som standard i den officiella inkomststatistiken. Det första är avsett främst för svensk användning och bör baseras på inkomstbegrepp. Detta innebär att disponibel inkomst definieras som de inkomster hushållet kan konsumera vid bibehållen real förmögenhet. Det andra begreppet disponibel in- komst är avsett främst för internationella jämförelser och bör base- ras på kommande EU-regleringar avseende den EU-harmoniserade Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). Skälen till detta förslag är att det behövs en principiell utgångs- punkt för definitioner av disponibel inkomst. Dessutom är det före- slagna inkomstbegreppet det som enligt utredningens bedömning bäst överensstämmer med kraven på att ha ett inkomstbegrepp som mäter inkomsterna på ett för standardjämförelser rimligt sätt. SCB bör vidareutveckla metoder och statistik för att mäta av- kastning på kapital på ett sätt som överensstämmer med den före- slagna principiella grunden för det förstnämnda inkomstbegreppet. SCB bör vidare vid införandet av det nya inkomstbegreppet så långt möjligt redovisa tidsserier med de nya definitionerna. Kosthushåll bör användas som standardbegrepp i den årliga undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) och i den kommande EU-harmoniserade urvalsundersökningen EU-SILC. Skälen till detta är att kosthushåll kommer närmast det hushållsbegrepp som man bör sträva efter när det gäller att ta fram statistik över inkomster och inkomstfördelning. Bostadshushåll bör användas som standardbegrepp i den total- räknade inkomststatistiken om och när förslagen i rapporten bättrad hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB1 har genom- förts. Skälet till det är att bostadshushållet kommer så nära det ideala hushållsbegreppet som man kan komma med de uppgifter som då kommer att finnas tillgängliga. Jämförande studier bör genomföras av inkomststatistik baserad på kosthushåll respektive bostadshushåll och en översyn och sam- bearbetning bör göras av de två Meddelanden i samordningsfrågor (MIS) som behandlar hushåll och familj. En ny konsumtionsenhetsskala kallad Svensk konsumtionsenhets- skala bör införas och användas som standard i officiell inkomst- statistik. Skälen till att det behövs en standardskala är dels att en sådan väl dokumenterad skala har förutsättningar att bli väl känd av de personer som sysslar mycket med analyser av inkomstfördel- ningen, dels att dessa analyser i högre utsträckning kan fokuseras på sakfrågor rörande inkomstfördelningen snarare än på konstruk- tionen av olika tillämpade skalor. Två konsumtionsnivåer, Skälig levnadsnivå och Baskonsumtions- nivå, vilka sammanhänger med konsumtionsenhetsskalan, bör defi- nieras och användas vid beräkningen av vikterna i Svensk konsum- tionsenhetsskala. Beräkningar av konsumtionsenhetsskalan och de båda nivåerna bör genomföras och redovisas av SCB i sam- arbete med , och . Utredningen föreslår vidare att inkomststatistiken förbättras i ett antal andra avseenden. Undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) bör genomföras med panelansats för att ytterligare förbättra möj- ligheten att följa inkomstutvecklingen för olika grupper av indivi- der. SCB bör även uppdatera och redovisa jämförelser mel- lan inkomstbegrepp i inkomststatistiken och nationalräkenska- perna. Hushållssektorn i nationalräkenskaperna bör i enlighet med det inom EU beslutade Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95) delas upp i två sektorer, en för de egentliga hushållen och en för hushållens ideella organisationer. Hushållens ideella organisa- tioner bör föras upp som ett område i den officiella statistiken och löpande statistik bör tas fram . Detta förslag ingår i Budgetunderlag –2005 för . SCB bör vidare publicera särskilda rapporter om inkomstfördel- ningen som komplement till den löpande officiella inkomststatisti- ken. redovisar SCB statistiken över inkomster och 1 , och . Förbättrad hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB. förmögenheter i stort sett enbart som ett stort antal tabeller utan innehållsmässiga kommentarer. Värdet av denna statistik skulle höjas avsevärt om den kompletterades med textkommentarer röran- de både tekniska aspekter och intressanta iakttagelser. Kostnaderna för förbättringarna av inkomststatistiken enligt ut- redningens förslag, utöver de medel som har anvisats av statsmak- terna , uppgår till . Av dessa kostna- der avser särredovisningen av de egentliga hushållen i nationalräkenskaperna och de nya inkomstbegrep- pen och den nya konsumtionsenhetsskalan. Till detta kommer en- gångskostnader om för att införa nya inkomst- begrepp och göra tillbakaräkningar i tiden. Jämställdhetsperspektivet i statistikproduktionen bör utvidgas och stärkas. Statistiken bör förbättras i följande avseenden när det gäller jämställdhet: 1.Ett integrerat jämställdhetsperspektiv bör införas i all statistik, inte bara den officiella. 2.SCB bör ges utökade möjligheter att verka för att jämställd- hetsperspektivet beaktas i all statistik. 3.Satelliträkenskaper för hushållsproduktion bör utarbetas. Utredningen föreslår således att ett integrerat jämställdhetspers- pektiv införs i all statistik, inte bara den officiella. Enligt statistik- förordningen skall officiell statistik om individer vara könsuppde- lad om det inte finns särskilda skäl mot detta. Statistiken skall även spegla centrala jämställdhetsfrågor i samhället. Vidare har regering- en i propositionen Delad makt delat ansvar1 betonat att jämställd- hetsaspekten skall beaktas vid all statistikproduktion, såväl vad gäl- ler innehåll, mätinstrument, insamling och analyser som presenta- tion av data. Jämställdhetsperspektivet skall ingå som en naturlig del i verksamhetens alla delar. Utredningen föreslår vidare att SCB får ett utökat ansvar för att bistå användare och producenter att producera statistik med ett in- tegrerat jämställdhetsperspektiv. Vid SCB arbetar två perso- ner aktivt med att förbättra statistiken ur ett jämställdhetsperspek- 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. De har tre arbetsområden: att ge användarna könsuppdelad sta- tistik som underlag för jämställdhetsanalyser, att utbilda användar- na i användningen av statistik med ett könsperspektiv och att ut- bilda producenterna i produktion av jämställdhetsstatistik. SCB genomför inom ramen för detta arbete inventeringar av hur kravet på könsuppdelad statistik efterlevs. Som en del av verkets mät- ning av kvaliteten i statistikprodukterna undersöker man huruvida uppgifter om individer samlas in, redovisas efter kön och i vilken utsträckning uppgifterna presenteras efter kön som indelningsgrund i olika spridningsformer. Statistiken har förbättrats i vissa avseen- den, men fortfarande finns det brister. Kvinnor och män fördelar sin tid mycket olika mellan betalt och obetalt arbete. Fördelningen för tidsinsatserna inom båda område- na skiljer sig åt mellan samhällen, hushåll och över tiden. Detta har flera effekter. En effekt är att den samlade produktionens utveck- ling inte återspeglas av nationalräkenskaperna vid ekonomins upp- och nergångar, eftersom en okänd andel av produktionen kan ha flyttats i båda riktningarna mellan hushållssektorn och marknaden. Eftersom nationalräkenskaperna inte omfattar större delen av hus- hållsproduktionen, försvåras internationella jämförelser på grund av att olika samhällen organiserar och fördelar produktionen olika mellan hushåll och marknad. Det är framför allt kvinnorna som står för den i ekonomisk statistik osynliga hushållsproduktionen. Anta- let arbetade timmar i hushållssektorn är ungefär lika stort som på marknaden. Utredningen föreslår att s.k. satelliträkenskaper för hushållspro- duktion utarbetas för att belysa dessa förhållanden. I handlingspla- nen från i – som har accepterat – föreslås att en koppling mellan marknad och hushåll upprättas genom sådana satelliträkenskaper för hushållsproduktio- nen. Kostnaderna för dessa förslag uppgår till . Av dessa kostnader avser SCB:s utökade an- svar på området och satelliträkenskaper för hus- hållsproduktion. Det finns även ett antal andra förbättringar av den ekonomiska sta- tistiken, som har aktualiserats under utredningens arbete. Utred- ningen föreslår därför att även följande förbättringar genomförs: 1.Månadsstatistik över hushållens förmögenhet bör utvecklas. 2.Kortperiodisk statistik över priser på fastighetsmarknaden bör utvecklas. 3.Kortperiodisk lönestatistik bör utökas med nya belöningsslag. 4.Fel i statistiken pga. felaktiga omräkningskurser till svenska kronor bör åtgärdas. Utredningen föreslår således att en snabb månadsstatistik avseende hushållens förmögenhet och en kortperiodisk statistik över priser- na på fastighetsmarknaden utvecklas. Båda dessa förslag har som syfte att åstadkomma ett bättre underlag för penningpolitiken. Som underlag för penningpolitik med inflationsmål behövs utöver stati- stik som beskriver den allmänna ekonomiska utvecklingen bland annat mer utvecklad statistik om priser (underliggande inflation, inflationsförväntningar m.m.) och statistik om tillgångspriser. Det senare området är emellertid dåligt täckt i den offi- ciella statistiken. Betydelsen av prisutvecklingen på fastighets- marknaden framgick tydligt vid krisen i den svenska ekonomin . Hushållssektorns förmögenhet är betydligt mer känslig för förändringar i priser på olika typer av tillgångar (aktier, fondande- lar, villor, bostadsrätter m.m.) än . En månadsstati- stik över hushållens förmögenhet skulle ge en samlad bild av hur dessa prisförändringar sammantagna påverkar hushållssektorn. En sådan månadsstatistik är möjlig att ta fram. Det finns ett antal statistikkällor som belyser utvecklingen av hushållens förmögenhet. Det gäller bl.a. utvecklingen på aktie- marknaden, villapriser, bostadsrättspriser m.m. Men det finns inte en officiell statistik av god kvalitet på alla dessa områden och stati- stiken är inte inordnad i en konsistent ram som t.ex. nationalräken- skaperna. SCB gör dock en kvartalsundersökning över hushållens sparande och förmögenhet, Sparbarometern, på uppdrag av Finans- inspektionen. Den publiceras inom 5–och är en snabb- indikator för hushållssparandet i finansräkenskaperna. SCB bedömer att det är möjligt att ta fram en månadsindikator över hushållens förmögenhet, eftersom stora delar av underlaget finns tillgängligt på månadsbasis. Övriga delar av hushållens för- mögenhet är möjliga att uppskatta med hjälp av framskrivning av data. Det skulle ge en snabb, bättre och konsistent bild av hushålls- sektorns finansiella och reala förmögenhet. Även en bättre statistik över priserna på fastighetsmarknaden torde vara möjlig att ta fram. I prisstatistiken redovisas uppgifter om försålda hyreshusfastigheter. Hyreshusen delas upp i tre kate- gorier: hyreshus med huvudsakligen lokaler, hyreshus med både bostäder och lokaler samt hyreshus med huvudsakligen bostäder. Prisstatistik redovisas på läns- och riksnivå. Kvartalsstatistik redovisas enbart på totalnivå och på riksnivå, främst beroende på att antalet försäljningar är lågt. Ett kvartalsindex motsvarande det som redovisas för småhus finns inte för hyreshus. Utredningen be- dömer att det är angeläget att SCB utvecklar metoder för att bättre kunna redovisa prisutvecklingen för hyreshusfastigheter. Statistiken över bostadsrätter redovisas endast . Underla- get till statistiken hämtas från kontrolluppgifter och ger bara information om antal försäljningar och medelpriser respektive medianpriser på riks-, läns- och storstadsnivå. Det gör det svårt att utifrån statistiken dra slutsatser om prisutvecklingen. SCB bör utreda möjligheterna att förbättra statistiken och ta fram kortperiodisk statistik. SCB genomför inom ramen för arbetet med tjänsteprisindex (TPI) en lokalhyresundersökning som är årlig och täcker olika lokaltyper: bostäder, kontor, butiker, industrilokaler m.m. Enligt SCB är det tveksamt om nuvarande undersökning kan genomföras på kvartalsnivå. Nya beräkningsmetoder torde behövas. Utred- ningen föreslår att SCB utreder metoderna för beräkning av lokal- hyror med inriktning på en kvartalsstatistik med regional indelning. Utredningen föreslår vidare att nya belöningsslag inkluderas och särredovisas i den kortperiodiska lönestatistiken. Flera användare har uttryckt ett behov av kompletterande lönestatistik avseende nya belöningsslag som optioner och bonus. Nya lönesystem har blivit vanligare och det har blivit allt viktigare att följa löneutveck- lingen uppdelad på de båda delarna. Nya EU-krav kommer att inne- bära att bonus måste särredovisas i den kortperiodiska statistiken. Valutaomräkningar är ett osäkerhetsmoment i den ekonomiska statistiken. Användandet av felaktiga valutakurser ger fel i statisti- ken. Under vissa omständigheter kan felen bli mycket stora. Olika förfaranden i olika statistikgrenar ger också upphov till inkonsis- tenser i statistiken. De problem som finns beror på hanteringen både inom SCB och hos företagen. Ett grundläggande problem är avsaknaden av regler och anvis- ningar för hur rapportörerna skall räkna om värden till svensk valu- ta (med undantag för utrikeshandeln). Detta innebär att valuta- omräkningar sker på en mängd olika sätt. Bristen på kunskap om hur omräkningarna går till skapar också en osäkerhet om problemens storlek. Den utredning som SCB gjorde 1997 ger en bild av ett antal pro- blem, som borde undersökas vidare och i många fall åtgärdas. De mer ingående studierna av problemen inom utrikeshandelsstatisti- ken och PPI-systemet samt inkonsistensen i denna statistik visar att även när det finns regler (utrikeshandelsstatistiken) uppkom- mer många frågor kring reglernas utformning och tillämpning. SCB:s budgetunderlag –2005 innehåller ett förslag till ett nytt projekt för att i första hand ta upp de frågor som kom fram i den rapport som presenterades 1997 och de frågor som aktualise- rats i utredningsarbetet om den ekonomiska statistiken. Utredningens bedömning är att de föreslagna åtgärderna bör genomföras skyndsamt. Utredningen vill särskilt understryka att anvisningar för hur valutaomräkning skall ske måste finnas för alla undersökningar där detta är aktuellt, att i de fall alternativa meto- der kan användas, rapportören måste ange vilken metod/kurs som använts, att diskussioner tas upp med för att komma till rätta med användningen av felaktiga valutakurser i rapporteringen av varuhandeln samt att metoder utvecklas för att uppskatta felens inverkan på den ekonomiska statistiken inklusive underlag för korri- geringar. Kostnaderna för de föreslagna åtgärderna uppgår till . Månadsstatistiken avseende hushållens förmögenhet be- räknas kosta , utredningar och statistik avseende fas- tighetspriser och nya löneslag i lönestatistiken . Till detta kommer ett engångsbelopp på för att åtgärda problemen med valutakursomräkningar. 8.3Förbättrade arbetssätt och förändrad organisation Analyskapaciteten vid SCB bör förstärkas, kompetensen i nationalekonomi bör stärkas och samarbetet med forsk- ningen utvecklas. Analysen av konsistensen mellan olika sta- tistikprodukter bör utökas och omvärldsbevakningen stärkas. Kontakterna med användarna och samarbetet mellan NR och primärstatistiken bör utvecklas. Dokumentation av NR och annan ekonomisk statistik samt information om revideringar i NR bör förbättras. Publikationerna bör utvecklas, metodrapporter göras tillgäng- liga, tillgängligheten till data underlättas och riskerna för oav- siktlig för tidig publicering minimeras. SCB bör överväga att samla datainsamlingen till en avdelning och att se över nationalräkenskapernas organisation. En nämnd för nationalräkenskaperna bör inrättas, s.k. Service Level Agree- ments med viktiga användare bör utarbetas och en överflytt- ning av ansvaret för finansräkenskaperna från Finansinspek- tionen till SCB bör övervägas . En strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska stati- stiken baserad på utredningens förslag bör utarbetas och pla- nen bör följas upp . Skäl för utredningens förslag Även i detta avsnitt går utredningen igenom förslagen område för område. På de flesta områden finns mer detaljerade förslag, vilka redovisas i inledningen till varje avsnitt. I texten redovisas ytterliga- re överväganden kring förslagen och skälen för förslagen. SCB bör i ökad utsträckning ägna sig åt analys av statistiken. En av de mest slående skillnaderna mellan SCB och de flesta andra stati- stikbyråer i de länder utredningen har besökt är att SCB nästan helt ägnar sina resurser åt att producera statistik i form av siffror medan andra statistikbyråer ägnar en betydande del av resurserna åt att analysera statistiken och skriva rapporter om vad den visar. Utred- ningen anser att följande åtgärder bör vidtas på detta område: 1.SCB bör förstärka analyskapaciteten. 2.Kompetensen i nationalekonomi bör stärkas inom SCB. 3.Samarbetet mellan SCB och universitet och andra organisatio- ner med forskning bör utvecklas. 4.SCB bör utveckla arbetet med prövning, förklaringar och redo- visning av inkonsistenser mellan statistikprodukter. 5.SCB bör skapa former för en effektiv och framåtblickande om- världsbevakning. Det finns enligt utredningen ett behov av att SCB i ökad utsträck- ning analyserar den ekonomiska statistiken, främst för en utveck- ling av statistiken, men också för att underlätta för användare att tolka statistiken. Användare har uttryckt starka behov av att få mer information om statistiken, om hur den kan tolkas, om tillförlitlig- het, revideringar, inkonsistenser, beräkningsmetoder etc. Med en ökad analys kan också en beredskap för framtida behov av statistik byggas upp. Syftet med en förstärkning av analysverksamheten är att utveckla den ekonomiska statistiken. Med en förstärkt analyskapacitet vid SCB skulle en beredskap inför framtida förändringar i samhälls- ekonomin och nya behov av statistik byggas upp. Den analysfunk- tion vid SCB:s avdelning för ekonomisk statistik, som startade , bör därför byggas ut med fler medarbetare, med kom- petens inom nationalekonomi, ekonomisk och statistisk analys samt forskning. Exempel på områden som SCB kan inrikta en ökad analyskapaci- tet på är produktivitetsutvecklingen i olika delar av ekonomin, bl.a. offentlig sektor, IT-användningens effekter på tillväxten i olika de- lar av ekonomin bl.a. utifrån s.k. growth accounting, satelliträkenska- per för IT och även andra områden (exempelvis hushåll, hälso- och sjukvård, miljö), beskrivning av nya företeelser i ekonomin med sta- tistik, konsistensen mellan statistikprodukter som har nära samband, sambandet mellan ränte- och utdelningsutvecklingen och tillväxten i olika delar av ekonomin, den senaste konjunkturbilden i och i omvärlden presenterad utifrån aktuella konjunkturindikatorer m.m. Dessutom bör nationalräkenskaperna få ett ökat utrymme för analyser och utveckling på områden som kräver särskilda insatser, exempelvis konsistensprövning, diskussioner med primärstatistik- ansvariga m.fl., analyser av revideringar, kapitalstocksberäkningar m.m. Med den nuvarande organisationen av arbetet finns knappast något utrymme för den typen av analyser, eftersom personalen binds upp i det löpande arbetet med att ta fram nya nationalräken- skaper. Särskilt kvartalsberäkningarna sker under stark tidspress och det finns ett mycket litet utrymme för diskussioner med primär- statistikansvariga m.fl. Tiden för analyser är alltså mycket kort. I bästa fall kan det röra sig då ett nytt BNP-kvartal tas fram. Vidare har utredningen kommit fram till att det finns ett stort behov av mer information om hur metoden för säsongrensning till- lämpas och utvecklas inom SCB. Det finns behov av ytterligare in- formation för att undanröja osäkerheten bland användare om fak- torer som påverkar konjunkturen ingår i de säsongrensade serierna eller rensats bort. Det finns också anledning att diskutera de meto- der som används, med både experter på området och användare, och eventuellt ompröva metoderna och deras tillämpning.