sou · GQB3120d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Rektorn beslutar därvid om enhetens inre organisation och fattar i övrigt de beslut som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller annan författning. En rektor får uppdra åt en sådan befattningshavare vid skol- enheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i andra stycket. Rektors beslutanderätt enligt särskilda föreskrifter får dock överlåtas till annan endast om det anges särskilt i dessa före- skrifter. Vid skolenheterna skall det finnas lärare som ansvarar för under- visningen. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. Huvudmannen är skyldig att för undervisningen använda lärare, som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Uppgifter som avser betygsättning får endast utföras av lärare som uppfyller kraven enligt 13 eller 14 §. förslag till de tre första kapitlen i skollagen Huvudmannen skall sträva efter att för undervisning anställa lärare som har forskarutbildning. Behörig att anställas som lärare utan tidsbegränsning är den som har svensk lärarexamen, som regeringen med stöd av 1 kap. 11 § högskolelagen (1992:1434) har meddelat föreskrifter om, eller motsvarande äldre utbildning, med huvudsaklig inriktning på den undervisning anställningen avser, eller den som har utländsk lärar- utbildning och för vilken har utfärdat behörig- hetsbevis. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från bestäm- melserna i första stycket för skolor med speciell pedagogisk inrikt- ning. Den som inte är behörig enligt 13 § får ändå anställas som lärare utan tidsbegränsning om 1.det saknas sökande som uppfyller kraven på behörighet, 2.det finns särskilda skäl, 3.sökanden har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och 4.det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta undervisningen. Den som inte uppfyller kraven enligt 13 eller 14 § får anställas för att utföra läraruppgifter för högst i sänder. förslag till de tre första kapitlen i skollagen Elevhälsan är främst förebyggande. Den skall omfatta omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska in- satser. För elevhälsans verksamhet skall det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. Huvudmannen skall erbjuda varje elev i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan minst tre allmänna hälsokontroller. Dessa skall vara jämnt fördelade . Eleven skall dessutom mellan de allmänna hälso- kontrollerna erbjudas kontroll av syn och hörsel och andra begrän- sade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan skall erbjudas minst en allmän hälsokontroll. Elever som avses i första stycket får vid behov anlita elevhälsan för enkla sjukvårdsinsatser. För medicinska insatser enligt första och andra stycket skall det finnas skolläkare. Huvudmannen skall se till att personalen ges möjligheter till kom- petensutveckling. Den som erbjuds en anställning inom sådan verksamhet som regleras i 5–10 kap. skall till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om förslag till de tre första kapitlen i skollagen Utdraget skall vara högst gammalt. Rege- ringen meddelar föreskrifter om innehållet i ett sådant utdrag. Den som inte har lämnat ett registerutdrag enligt första stycket får inte anställas. Trots bestämmelserna i 19 § får den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare anställas utan att han eller hon lämnat ett registerutdrag enligt 19 § första stycket. På begäran av den som lämnat ett registerutdrag skall detta åter- lämnas i original. 3 kap. Allmänna föreskrifter för utbildning inom skolväsendet Varje huvudman skall systematiskt följa upp och utvärdera sin verksamhet och på basis härav upprätta en skriftlig kvali- tetsredovisning. Denna redovisning skall innehålla dels en bedöm- ning av i vilken utsträckning de nationella målen för utbildningen har förverkligats, dels en redogörelse för vilka åtgärder som kom- mer att vidtas för ökad måluppfyllelse. Vad som föreskrivs i första stycket för varje huvudman gäller även för varje skolenhet. Planering och kvalitetsredovisning vid skolenheten skall genom- föras under medverkan av lärare, övrig personal och valda före- trädare för elever och, för utbildning i vilken skolplikt kan full- göras, även företrädare för elevernas vårdnadshavare. I förskolan och i förskoleklassen skall i stället för elever valda företrädare för elevernas vårdnadshavare ges möjlighet att medverka. förslag till de tre första kapitlen i skollagen Om huvudmannen vid sin uppföljning och utvärdering upptäcker brister i verksamheten skall denne se till att erforderliga åtgärder vidtas. Huvudmannen skall också ha för elever och vårdnadshavare väl kända rutiner för att ta emot och utreda klagomål. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I vissa frågor som rör arbetsmiljön i skolan finns dessutom särskilda bestämmelser i denna lag. Rektorn får vidta de tillfälliga åtgärder som behövs för att tillför- säkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande i skolan. Lärare får under pågående undervisning vidta nödvändiga åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs uppträdande. Rektor eller lärare får omhänderta föremål som är störande för skolverksamheten eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Ett omhändertaget föremål skall återlämnas senast vid skol- dagens slut om inte särskilda skäl föranleder något annat. förslag till de tre första kapitlen i skollagen För utbildningen skall det finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen skall kunna uppfyllas. Varje elev skall ha inflytande över hur hans eller hennes utbildning utformas och stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidare- utveckla utbildningen. Skolan skall ge tillfälle för eleverna att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse samt även i övrigt stödja och underlätta elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor. Elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. Den närmare utformningen av elevernas inflytande skall anges i samband med den planering av verksamheten som föreskrivs i 1 § tredje stycket. Eleverna skall informeras om sin rätt till inflytande och om huvud- dragen i de bestämmelser som reglerar utbildningen. Eleverna skall fortlöpande hållas informerade i frågor som rör dem. De elever som valts till företrädare för andra elever skall infor- meras inför för eleverna viktiga förändringar i utbildningen eller verksamheten i övrigt och ges tillfälle att lägga fram sina synpunk- ter innan beslut fattas i sådana frågor. förslag till de tre första kapitlen i skollagen Av 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att en elev som utsetts till elevskyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Även den elev som valts av andra elever för att företräda dem i frågor om utbildningen skall beviljas den ledighet från skolarbetet som uppdraget kräver. Elevföreträdare skall, om de så önskar, ges särskilt stöd i skol- arbetet för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag. Elevernas utveckling mot målen Alla elever skall ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina behov och förutsättningar skall kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elevernas utveckling skall stödjas genom elevhälsan. Om det genom uppgifter från skolans personal, eleven, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall uppnås, skall rektorn se till att elevens behov av stödåtgärder utreds. Behov av särskilt stöd skall även utredas om eleven uppvisar andra svårig- heter i sin skolsituation. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd skall han eller hon ges sådant stöd. För elever i skolformer i vilka skolplikt kan fullgöras samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall särskilt stöd ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven skall ha möjlighet att nå de mål som skall ha uppnåtts enligt läroplan och kursplaner. För elever i de skolformer som riktar sig till vuxna gäller sär- skilda bestämmelser. förslag till de tre första kapitlen i skollagen För en elev som enligt 12 § har rätt till särskilt stöd skall ett åt- gärdsprogram utarbetas. Av programmet skall framgå hur behoven ser ut, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta vid utarbetandet av programmet. Rektorn eller den rektorn utser beslutar om åtgärdsprogrammet. Former för särskilt stöd Särskilt stöd får ges istället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna och skall i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får stödet ges i en annan elevgrupp eller enskilt. Om åtgärder enligt 12–14 §§ för en skolpliktig elev inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar får rektorn besluta om avvikelser från de mål som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). Information om elevens utveckling och bedömning av studie- resultat Läraren skall i utvecklingssamtal informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens utveckling i förhållande till målen. Överenskommelser som görs skall på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare dokumenteras skriftligt. förslag till de tre första kapitlen i skollagen I , grundsärskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda samt svenskundervisning för invandrare skall betyg sättas i den utsträckning och form som regeringen före- skriver. Betyg skall grundas på en bedömning av elevens kunskaper och färdigheter i förhållande till uppställda kunskapsmål i kursplaner och betygskriterier. Eleverna skall informeras om på vilka grunder betygen sätts. Av 2 kap. 11 § följer att betyg endast får sättas av lärare som uppfyller kraven enligt 13 eller 14 § samma kapitel. Om den som undervisar när betyg skall sättas inte uppfyller detta krav, skall en lärare utses för betygsättningen. Betyg skall sättas av denna lärare efter samråd med den som undervisat eleverna. Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och dessa inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn. Betyg skall utfärdas skriftligt. Den som satt betyget skall på begäran upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget. Ett betyg som är uppenbart felaktigt till följd av skrivfel eller liknande förbiseende får rättas av rektorn. Innan rättelse sker skall rektorn ge eleven och elevens vårdnadshavare tillfälle att yttra sig om detta inte är obehövligt. Vid rättelse skall ett nytt skriftligt förslag till de tre första kapitlen i skollagen betyg utfärdas och den felaktiga betygshandlingen om möjligt förstöras. En elev som anser sig ha fått ett felaktigt betyg på ett avslutat ämne, ämnesblock eller en avslutad kurs kan begära omprövning av betyget. Rätt till omprövning föreligger även då eleven anser sig ha felaktigt vägrats betyg. Begäran om omprövning skall göras hos rektorn inom från det att eleven har fått del av betyget eller beslutet om att betyg inte sätts. Eleven skall ange skälen för sin begäran. Huvudmannen skall utse en lärare från en annan skolenhet som tillsammans med rektor genomför omprövningen. Omprövningen skall grundas på tidigare studieresultat och skall handläggas skyndsamt. Rektorn och läraren skall vara eniga i sin bedömning för att ett nytt betyg skall kunna sättas. Omprövningen får inte resultera i ett lägre betyg.