sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Bland annat har hon upptäckt att hon känner obehag inför situationen att besöka hotellrestaurangen ensam, något som hon inte tror att en man över huvud taget reflekterar över: Men vi är lite sådana. Vi går gärna ned två – tre stycken. Det tycker vi är skittrevligt, men ensam går man inte ned. Då känner vi oss nog rätt så utsatta som kvinnor. Jag kom på när jag bodde på hotell och var skithungrig. Då kom jag och tänka på alla de kvinnor som bor hos oss. Tankarna gick först till att ta bort avgiften för room-service, att det inte ska kosta något att ta upp maten på rummet. Därefter gick tankarna till att locka ned kvin- norna i restaurangen. Man känner sig kanske lite utsatt, lite uttittad att gå ned ensam. Det vore roligt om man kunde locka ned tjejerna. Man skulle till exempel kunna ha en tjejmeny med kyckling och sallad, sånt som vi gillar. Vi äter ju inte så mycket mat alltid. Vi tänker ju oftast på vikten och tycker inte om att äta tung mat . Att man kanske kan göra en meny mellan vissa tider och att man då kan tänka sig att få ned flera kvinnor . Hotellet kämpar alltid med att få ned gästerna till restaurangen. Ju fler som sitter i restaurangen desto fler kommer det. har svårt att förstå hur jämställdhet ska kunna appliceras på restauranger. Han menar dock att det finns skillnader mellan män och kvinnor när det gäller frågan vad de äter och dricker: Det finns ju tjejdrycker till exempel. Det är cider av olika slag, vin och lite olika drinkar. Killdryck är öl. Men det ju en del tjejer som dricker det också Lättare rätter såsom omeletter är väl kanske lite tjejmat. Ja, jag vet inte riktigt. har försökt utforma restaurangen som ett vardags- rum, så att alla ska känna sig välkomna. , som inte har reflekterat över frågor om jämställdhet tidi- gare, menar precis som att ett jämställt hotellrum ska inne- hålla både byxpress och strykjärn, strykbräda, hårtork, bra ljus i badrummet och flera speglar. Det är just speglarna och hårtorken som gör att rummet blir kvinnligt. Därutöver bör det alltid finnas bindor, tamponger och strumpbyxor att tillgå i receptionen. En studie av näringsidkares syn Varken eller ser det som orimligt att vid upphand- ling av tjänster ställa krav på att leverantörerna bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete. 8.9Synen på jämställdhetsmärkning inom IT-näringen är ett litet Internetkonsultbolag. arbetar bland annat som webbyrå och erbjuder företag att ha sina Internetservrar hos bolaget. Bolaget bedriver även konsultverksamhet och ger för- slag på utformning av webbsidor och handel över Internet. Vid arbetar , som Utredningen har intervjuat. är omkring och marknadsansvarig. 8.9.1Internet – ett system för kommunikation27 Internet – nätet, är ett system där kommunikationen sker enligt ett antal fastställda protokoll (TCP/IP) mellan datorer. Nätet är i princip tillämpligt på alla datorer. Samtliga datorer som är anslutna till Internet ska ha en så kallad IP-adress. Ett meddelande som skickas över Internet, eller via ett lokalt datanät, ska också ha ett så kallat IP-nummer. Systemet letar med hjälp av numret upp adressaten, varvid det är möjligt att överföra meddelandet. Systemet bakom detta utgörs bland annat av routrar: enheter som förmedlar datatrafik enligt TCP/IP-protokollen mel- lan två eller flera nät. World (WWW) – webben, är ett världsomspännande informationsnät, som är baserat på datorkommunikation över just Internet. Informationen presenteras över ett flertal anslutna dato- rer – servrar. Webben kan ses som en plats för information som ofta är sammanlänkad med bilder – webbplats (nätplats). Webb- platsen nås via en hemsida eller den mer omfattande ingången – portalen. På webben finns det möjlighet att söka information om forskning, inrikes- och utrikespolitik, delta i diskussionsgrupper med människor från i princip hela världen - chatta. Det är även möjligt att köpa produkter och tjänster över nätet – e-handel. Det förekommer även att video- och musikinspelningar lanseras över nätet. 27 Mot bakgrund av att flertalet begrepp inom IT-branschen inte är helt enkla att förstå har Utredningen valt att göra en kort sammanfattning över de mest centrala begreppen. Texten utgör ett sammandrag ur , DVD (2000). En studie av näringsidkares syn 8.9.2Personalens sammansättning vid IT-bolaget Vid arbetar 14 personer, elva män och tre kvinnor. Bolaget har ett par fristående konsulter knutna till sig. Personalen är allt från systemutvecklare och webbmaster till ekonomi- och supportansvariga. Nätets kunder består huvudsakligen av medel- stora företag – företag med 50 till ett par hundra anställda. är, i likhet med flera andra IT-företag, ett växande bolag. De söker ständigt nytt folk. Personalen söks både via Nätet AB:s egen hemsida och via arbetsförmedlingen. Men framför allt använder sig bolaget av de anställdas egna kontakter för att få per- sonal. Även om de flesta är skulle bolaget mycket väl kunna tänka sig att ta in äldre också: Men man vill gärna titta på hur det ser ut runt omkring och försöker hålla det rätt jämnt. Vi har ju ägarna, som är lite äldre också. Vi har folk över 30, så egentligen är inte mönstret så tydligt. För vår bransch och för det vi gör så har ju den stora rekryteringsgrytan legat i den åldern. Men det är inte något problem. Om det är någon som är och oerhört kompetent och duktig så är de välkomna. Det finns få kvinnor inom IT-branschen. framhåller dock att gärna ser att fler kvinnor söker sig till bolaget: Vi skulle inte önska oss något annat än att det var lättare att anställa fler kvinnor. är inte vårt problem att anställa kvinnor, såsom det är hos andra, att de är i den åldern att de strax ska bilda familj. Det gäller ju även för män. Jag anställdes innan det att jag skulle bli pappa. En annan kille skulle också bli pappa strax efter att han anställdes. Det var inte heller några problem. Det är samma sak för kvinnor. har vi inte haft något sådant exempel hos oss. Men om det är någon som är höggradigt gravid och ska leverera snart efter an- ställningen, så kan det ju bli problem om man tar in dem för ett kund- kritiskt projekt från början, så är det ju bara. Vi tycker att det är rätt kul och vi brukar gå ut och mobba de andra kvinnorna och fråga om det inte är dags snart. Det är rätt kul, faktiskt. Det är inget hinder att man vill skaffa barn. Hos oss är det bara positivt att ha familj och barn. Man måste ha tid för att ha något annat än bara arbete. Vi sparkar ut dem som inte håller på arbetstiderna. En studie av näringsidkares syn är det så att kvinnor har företräde framför män, även om kvin- norna har lägre kompetens än männen. Det är ju för att det finns så få kvinnor, vi skulle vilja ha fler kvinnor. De två senaste anställningarna hoppades vi på att det skulle vara kvinnor, men det gick inte. Det är inte fråga om familj och barn. Det finns färre. På en kvinna så går det 250 utbildade killar inom IT. Vi vill ju inget hellre än att få in fler kvinnor. Företaget ställer emellertid inte krav på att personalen ska ha hög- skoleutbildning, utan de ser gärna att de som kommer till dem inte har alldeles för hög kompetens. På så sätt får bolaget större möjlig- heter att påverka personalens inriktning. De anställda får som de kan disponera fritt för utbildning. ser gärna att medlen används för utbildning som har samband med arbetet, men det står de anställda fritt att använda pengarna till vil- ken utbildning de vill. 8.9.3Certifiering och märkning vid IT-bolaget har noterat att flertalet kommuner och stora företag ställer krav på att deras samarbetspartner har en miljö- policy. Det har bland annat lett till att har påbörjat ett arbete med att upprätta en miljöpolicy. Bolaget försöker också använda de produkter som är minst miljöfarliga, bland annat har de diskuterat att övergå till att använda TCO-märkta skärmar och mobiltelefoner med så låg strålning som möjligt. De försöker också tänka på miljön när de köper in papper, toner och maskiner. menar att jämställdhet innebär att alla ska ha lika möjlighet till egen personlig utveckling, befordran och ledarskap. Mot bak- grund av att är ett litet bolag, att bolagets styrelse är så liten samt att det finns så få kvinnor vid bolaget, blir det svårt att arbeta med jämställdhet ur ett representativt perspektiv. Även om bolaget tillämpar individuell lönesättning så har männen och kvin- norna i princip lika höga löner. , som är militär i botten, och har arbetat inom för- svaret, kan ibland tycka att det är ett evigt tjatande om jämställd- En studie av näringsidkares syn När han var vid försvaret stötte han på det som i dagligt tal benämns som jämställdhetens baksida, nämligen könskvotering: Man satte ett så högt måltal för antalet kvinnliga officerare, så att även om man tog samtliga kvinnliga värnpliktiga så skulle det inte vara möj- ligt att nå upp till det målet... Det fanns dessutom en lag eller en regel som sade att alla kvinnor som ville göra värnplikten skulle få göra den med motiveringen att de skulle bli yrkesofficerare. Flertalet av de kvin- nor som bereddes en plats på officershögskolan nådde inte upp till de uppställda grundläggande kraven för värnpliktiga. De var visserligen duktiga på flertalet andra områden. De klarade inte heller kraven för att bli krigsplacerade, dvs. de klarade inte att springa , de klarade inte att springa en mil. Det var många killar som inte klarade det heller, men de kom inte in och då lämnades platsen. Det är ett konstigt resonemang att om du inte klarar de värnpliktigas krav hur ska du då kunna bli officer? Kraven är satta för att det krävs att man kan detta. Då är det inte jämställdhet; det är inte sjyst mot de killar som får lämna en plats till en kvinna. Är det en kvinna som klarar det så får ju hon platsen. Hon ersätts inte av en kvinna som inte klarar kraven. Då ska man veta att det ändå är skillnader i grundkraven alltså. Rent generellt är det så att männen är fysiskt starkare än kvinnor det är då jag blir förbannad. Trots negativa erfarenheter från sitt tidigare arbete menar han att det är viktigt att det finns en jämn balans mellan män och kvinnor vid företaget. menar att skillnaderna mellan män och kvinnor är essentiella: medan kvinnor har simultanförmåga och är särskilt lämpade att arbeta i projekt, är män mer enkelspåriga. Det händer att kontaktas av kunder som önskar en kvinnlig profilering. Då är det bra om det finns kvinnor som kan tillmötesgå de önskningarna. är av den uppfattningen att personalen vid inte är särskilt intresserad av jämställdhetsfrågor, vilket han tror beror på att företaget är förhållandevis jämställt. Det blir sällan några dis- kussioner om jämställdhet, varken under luncher, personalmöten eller personalutvecklingssamtal. En studie av näringsidkares syn 8.9.5Kriterier för jämställdhetsmärkning inom IT-branschen har visserligen svårt att förstå hur ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning ska kunna utformas inom IT-branschen, men han ser det i och för sig inte som helt omöjligt. Inom IT- branschen florerar ett flertal tjänster som tangerar gränsen för det olagliga. ställer vissa krav på dem som hyr en webbplats av företaget. Ett av de grundläggande kraven när det gäller webbhotellen är att de inte får bedriva en verksamhet som kan skada Nätet AB:s rykte. Det har hänt att bolaget har slängt ut bolag och personer som har haft rasistiska sympatier eller be- drivit annan olovlig verksamhet. Det förekommer i en inte allt för obetydlig omfattning att sexuella tjänster erbjuds via webben, vilket är förbjudet. ser det emellertid som tveksamt att inte heller bilder med sexuell an- spelning ska få finnas på webben. För att komma till rätta med eventuella tvetydigheter försöker alltid tala med de kun- der som tangerar det förbjudna. Om kunden inte rättar sig efter Nätet AB:s kritik återstår det bara att säga upp kontraktet. Konkurrensen om kunder på Internet är inte obetydlig. Det betyder bland annat att sällan ställer krav på att kunderna ska uppfylla några specifika krav annat än de tidigare nämnda (att de inte överträder de gränser som är uppställda i lagen). När det gäller frågan vilka kriterier som han anser bör ligga till grund för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning inom IT- branschen framhåller att han är tveksam till om bolagets kunder faktiskt bryr sig om huruvida är jämställt eller inte. Han är av den bestämda uppfattningen att kunderna snarare ser till hur tjänsten är utformad. menar att han har svårt att förstå hur jämställdhetsmärkning ska kunna omfatta annat än frågor om huruvida organisationen är utformad ur ett jämställd- hetsperspektiv. ser det inte som orealistiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning införs. Men för att systemet ska kunna få någon som helst bärighet måste det också innebära marknads- mässiga konkurrensfördelar för dem som ansluter sig till systemet. En studie av näringsidkares syn 8.10Synen på jämställdhetsmärkning inom läkemedelsnäringen Läkemedelsbolaget, , tillhör ett av de världsledande läkemedelsbolagen i och det ingår också i en multinationell koncern med förgreningar på världsmarknaden. Koncernen är så stor att bolagsledningen emellanåt har svårt att överblicka vad som sker överallt inom koncernen. Utredningen har intervjuat , omkring , som tillträtt arbetet som jämställdhets- ansvarig vid bolaget. arbetade med perso- nalfrågor vid en av bolagets produktionslinjer. På samma sätt som inom livsmedelsindustrin skiljer läkemedels- branschen på kunder och konsumenter. Kunderna är de läkare som förskriver de receptbelagda läkemedlen. Konsumenterna är de tänkta användarna av läkemedlen. När det gäller de receptfria läke- medlen sammanfaller kunderna med konsumenterna. Den svenska läkemedelsindustrin når konsumenterna framför allt via apoteken. Vid läkemedelsframställningen tar sin utgångspunkt i samhället och ställer frågor om vilka behov det finns av läkemedel. Produktionsvalet baseras på ett samspel mellan olika faktorer. En utgår från de propåer som bolaget får från de forskare som är knut- na till bolaget, en annan utgår från aktieägarna, genom deras för- väntningar att ska gå med vinst. Ytterligare en faktor är hänsynstaganden från marknaden, där läkare ger sina synpunkter på hur läkemedlen verkar. 8.10.2Personalens sammansättning vid läkemedelsbolaget Vid en av bolagets produktionslinjer finns det över 1 000 anställda. Ungefär hälften arbetar i den industriella produktionen, övriga är tjänstemän. Det finns ungefär lika många kvinnor som män inom hela organisationen på alla nivåer. Arbetet med att få ungefär lika många män som kvinnor på samtliga nivåer påbörjades . Då var i princip samtliga arbetsledare män och kvinnorna var i underordnade positioner. För att råda bot på den skeva köns- fördelningen genomfördes ett antal omorganiseringar: En studie av näringsidkares syn Vi bestämde oss för att vi skulle göra nya grupper och skulle det utöka och skulle vi finna ledare som inte bara var manliga och det gick väldigt bra. Det var väl lite gruff i början – jaha, nu har hon precis kommit in och så ska hon hem och föda barn. Det är ju det som vi lever med överallt. Då gäller det att personalenheten är positiv och säger Ja, det är en mänsklig rättighet och du får också vara hemma när du vill vara pappaledig. I syfte att motverka att de nytillträdda kvinnliga arbetsledarna drabbades av utanförskap valde bolaget att inte endast tillsätta en kvinnlig arbetsledare. I stället tillsattes flera kvinnliga arbetsledare . Förändringen fick mycket positiv respons eftersom den övriga personalen insåg att tjejerna tittade på andra saker, de reagerade på andra saker. Det blev mycket mera mjukvara och man började lyssna på människorna på ett annat sätt. Det tror jag grupperna uppfattade som väldigt mycket bätt- re. Killar har ju lite grand, nu kan jag ju också generalisera, men just i de här rollerna så såg vi att det blev lite militärkör i det hela. De pekade med hela handen i stället för att säga hur har du det ? Man sade Hördu, ta den där maskinen nu då. menar att arbetstakten blev mjukare sedan ökade antalet kvinnliga arbetsledare. har genomgått en större omorganisering. I syfte att fånga upp personalens åsikter om hur de trivs och mår pågår en global kartläggning av arbetsmiljön vid bolaget. Tanken är att medarbetarna både ska ha möjlighet att ge sin syn på ledarskap och få möjlighet att få svar på frågan om hur de uppfattar sig som medarbetare. ser det som mycket positivt att den nya bolagsledningen är så intresserad av hur medarbetarna mår och upplever sin miljö. Bolaget genomför även årliga utvecklingssamtal vid vilka samt- liga medarbetare för samtal med sin närmaste chef. Samtalen doku- menteras och ska äga rum under en bestämd tremånadersperiod. Samtalen ligger till grund för den individuella lönesättningen. Där- efter påbörjas löneförhandlingarna, som vanligtvis har avslutats En studie av näringsidkares syn innan de gamla avtalen har löpt ut. menar att det ställs stora krav på cheferna vid . Cheferna får emellertid både god utbildning och handledning, även om hon tror att det finns många som lider i det tysta. Arbetsledarna rekryteras från vitt skilda områden: Vi har tagit in jättebra arbetsledare från fångvård, från byggarbets- platser, ifrån vårdsidan, alltså sjuksköterskor som har sadlat om och som har blivit väldigt duktiga chefer vi har ju sett möjligheterna av att man inte måste vara civilingenjör, ha läst finkemikalieteknik, eller vara apotekare för att bli chef. Vissa tjänster kräver det... är det ju kanske den sociala kompetensen som är mest framträdande för att bli en framgångsrik chef. Det är bra om en chef kan säga jag har kanske inte all sakkunskap på området men jag omger mig av duktiga medarbetare. Det är ju också en dialog. Kan du köpa den här regeln som säger att du inte är bäst på allting så kanske du blir en ännu bättre chef. För det som händer, och det har vi sett, är att de s.k. specia- listerna går in i en chefsroll; så får man både en dålig chef och en dålig specialist – därför att de kan hålla sin smala kompetens vid liv. Det är kanske bättre om man ger specialisterna en annan karriär än att bli chef. 8.10.4Certifiering och märkning vid läkemedelsbolaget I likhet med vad som gäller för de flesta större läkemedelskon- arbetar i stor utsträckning med olika former av märkning och certifiering. Stora delar av arbetet i produktionen är certifierat och underkastat ett flertal föreskrifter. Bolaget uppfyller bland annat kraven för ISO 9001. Inköpsavdelningen arbetar aktivt utifrån en tydlig miljöprofil. ställer också stora krav på att leverantörerna har tydliga miljöprofileringar. menar att de stora läkemedelsbolagen har goda förut- sättningar att både leva upp till befintliga krav och delta vid infö- randet av nya system för märknings- och certifieringsordningar, eftersom de är världsbäst på dokumentation: Vi [läkemedelsindustrin] lever i en värld där vi vilket ögonblick som helst kan utsättas för en så kallad flygande inspektion. Det ligger i verksamhetens natur att vi är och också måste vara bättre än vad som föreskrivs. Vi måste alltid ligga steget före. En studie av näringsidkares syn andra ord högre krav på oss själva än vad omvärlden gör. Vi måste kunna följa en liten substanssmula igenom hela maskinen och veta i vilken tablett och i vilken förpackning som den tabletten hamnar i och till vilken leverans den tabletten har gått. Det ska vara möjligt att kunna härleda en enskild tablett från produktionens början till dess slutliga avnämare för ett visst recept. ställer emellertid inte lika höga krav på arbetsmiljön för tjänstemännen som inom produktionen, till exempel har inte all personal TCO-märkta skärmar. menar, att även om jämställdhetsbegreppet är så vitt att det både omfattar det som sker inom och utanför arbetslivet, är det inte möjligt att arbetsgivare ska använda sig av annat än den mer snäva definition som lagen föreskriver – jämställdhet i arbetslivet. menar att jämställdhet ska ses som ett uttryck för hur det ska vara möjligt att uppnå balans i livet, vilket hon beskriver som nyckeln till framgång. Att flextiden innebär att småbarnsmammor har möjlighet att komma hem är visserligen positivt. Men flextid kan även innebära att småbarnsmödrarnas livssituation blir mer pressad, genom att de känner sig tvingade att hinna hämta bar- nen ännu tidigare. För att undvika att de traditionella uppfatt- ningarna om män och kvinnor förstärks är det viktigt att det skapas en tolerant stämning på arbetsplatsen. Det är viktigt att arbets- givaren inte glömmer bort att föräldraskapet innebär att barnen både har en mor och en far. Hela organisationen måste acceptera att föräldraskapet tar tid för såväl fäder som mödrar. understryker att jämställdhet inte endast handlar om lika lön för lika arbete, utan att jämställdhet handlar om att använda sig av ett könsperspektiv: För mig handlar det om att skapa förutsättningar för att vara män- niska Kanske kan jag också föra ut budskapet för att jag har en trovärdighet. Jag har ju själv gått igenom olika stadier. Jag har själv varit mamma, jag har levt igenom och jag har varit ute i arbetslivet under . Jag har sett väldigt mycket, jag har sett, ska vi kalla det för, det här är också farligt, men vi har ju en del av vad vi tidigare kallade betonghäckar. Det var ju chefer som var äldre, det var En studie av näringsidkares syn inte bara män, det var kvinnor också Det ligger inte så långt tillbaka i tiden. tror dock att det betraktelsesättet håller på att försvinna till förmån för ett mer liberalt förhållningssätt och att den äldre generationen är på väg ut ur arbetslivet. Men det är viktigt att inte glömma de mindre lyckade berättelserna; de måste kommas ihåg som avskräckande exempel på hur det har varit och hur det inte får gå till. Jämställdhetsfrågorna har emellertid inte tillhört de mest prio- riterade områdena, vilket bland annat anser bero på att de senaste omorganiseringarna vid har tagit mycket kraft och tid. När kraven på lönsamhet är stora kan det emellanåt vara svårt att förstå att det också är viktigt att arbeta med personalens välbefinnande. tror att det är möjligt att lägga upp riktlinjer för det framtida arbetet med frågor om jämställdhet som mångfald vid , efter att den globala kartläggningen är sammanställd. 8.10.6Mindre lyckade exempel från arbetslivet har allt sedan hon trädde in 1970 varit intresserad av och arbetat med jämställdhet, även om det har skett i det dolda. arbetade som internationell ko- ordinator vid ett företag i . Medan hon var stationerad i satt hennes chef i . Till hennes arbetsuppgifter hörde bland annat att ansvara för de internationella läkemedelsleveran- serna i . Hon beskriver den perioden som motig. Att som ung kvinna vara företagets ansikte utåt vid internationella kon- takter var särskilt svårt i mötet med andra kulturer. Hon minns särskilt hur shejkerna kom och sade Would you please take care of my wife, she would like to go out shopping? Då svarade jag No, because Im talking to you. Jag menar det var ju så att han skulle ju prata med mig, då kunde jag inte ta hans fru till . arbetade som marknadsansvarig vid ett franskt bolag inom tillverkningsindustrin. På samma sätt som En studie av näringsidkares syn gällde vid arbetet som internationell koordinator, skulle hon vara bolagets ansikte utåt. I arbetet ingick en hel del resor, vid vilka hon ofta företrädde en grupp presumtiva kunder som huvudsakligen bestod av fem–sex män. Det hände inte alltför sällan att hon möttes av kommentaren Where is your boss? när hon kom till de franska fabrikerna. Hon bemöttes med liknande kommentarer när hon arbetade som säljare inom verkstads- och motorindustrin i . Ofta fick hon kommentarer som Äh, lilla gumman kom så går vi och lunchar i stället. Vi pratar om något annat. kan hon skratta åt histo- rierna, men det tog innan hon kände att hon hade kontroll över sin arbetssituation. 8.10.7Kriterier för jämställdhetsmärkning inom läkemedelsbranschen