sou · GQB387d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Huvudmottagare av T-kontorets rapportering var försvarssta- bens utrikes/underrättelseavdelning.13 Merparten av denna rappor- tering rörde militära, militärgeografiska och militärtekniska förhål- landen. Stor uppmärksamhet ägnades åt fartygsrörelser i . Ett inte obetydligt antal rapporter rörde politiska och sociala för- hållanden i länder i närområdet. En del av dessa rapporter torde ha varit av intresse för bedömningen av den inrikes hotbilden. Som exempel kan nämnas några rapporter från om sovje- tisk underrättelse- och säkerhetstjänst och om kommunistisk verk- samhet i Tyskland.14 Till T-kontoret inflöt emellertid även uppgifter rörande säker- hetshotande förhållanden inom riket. Gränsen mellan underrättel- se- och säkerhetstjänst är i praktiken ingalunda knivskarp. 10Palm a.a. s. 50 och Palms dagboksanteckningar 11Palm a.a. s. 69-91 12Förteckningar över bytesmaterial från åren 1962-64 finns i . I boken om T-kontoret skriver : Det material som jag själv fick in använde jag också till att byta med andra organisationer. Byten: Ja, men aldrig med material som jag fått från en annan or- ganisation. --- Jag fick vidare inte utnyttja svenska material. 13Uppfattningen var länge att hade gått förlorat. blev det emellertid känt att delar av arkivet fanns kvar i mikrofilmad form. De 31 mikrofilmerna hade överlämnats till generalen , som i sin tur överlämnade filmerna till Krigsarki- vet . Enligt vad uppgett i ett brev till ar- kivrådet Evabritta vid hade fotograferingen skett på hans order suc- cessivt före IB:s avslöjande . Det skall enligt ha varit fråga om en säkerhetsfilmning innan handlingarna brändes. , 455, ang. den sovjetiska underrättelsetjänstens organisation, metoder etc. i den amerikanska ockupationszonen i och , , 609, ang. sovjetisk säkerhetstjänst, 26.1.1950, 47, ang. kommunistisk infiltration av polisen, kommunikationsfö- retag, m.m. i västzonerna i , och , ang. infiltration av den västtyska arbe- tarklassen, , KrA. ber 1947 hade försvarsminister tagit upp frågan om en sammanslagning av försvarsstabens inrikesavdelning och T- kontoret.15 Och av Palms dagboksanteckningar framgår att han själv förgäves drev frågan om att kontraspiona- ge- och utlänningsdetaljen vid inrikesavdelningen skulle föras över till T-kontoret.16 I en PM , som torde vara upprättad inom T-kontoret, behandlades den aktiva underrättelsetjänstens organisation. Det framhölls att erfarenheterna visat, att den aktiva underrättelsetjänsten inte kunde begränsas så att det offensiva kontraspionaget uteslöts. Denna uppgift borde läggas på T- kontoret. Å andra sidan, framhölls det i PM:n, bör ej en institu- tion, som är underställd försvarsledningen, syssla med penetration av samhällsfarliga partier inom . Detta bör uteslutande ålig- ga statspolisen.17 Tydligtvis var det citerade en känga mot kontra- spionagedetaljen vid inrikesavdelningen. T-kontorets rapportörer fick ibland kännedom om inrikes för- hållanden som de rapporterade den vanliga vägen. Även utländska samarbetspartner kunde bidra med information om misstänkt sä- kerhetshotande verksamhet. Det kunde röra utländska medborgare som misstänktes för underrättelsetjänst mot Sverige18 eller som hade kontakter med svenska kommunister19 men även svenska medborgare som inom eller utom riket uppträtt på ett sådant sätt att det väckt misstankar20 eller, i enstaka fall, som endast uppgavs 15Palm a.a. s. 12 16Palms dagboksansteckningar , 28.7.1949, , , 10.3.1950, 28.10.1950, , , 7.11.1952 och 27.3.1954. I anteckningen från beskri- ver ett samtal om frågan med försvarsminister . Vad beträffar kontak- terna med säkerhetstjänsten är min uppfattning , att dessa borde tas från inrikes- avdelningen och förenas med min avdelning. Det är möjligt att i så fall, fortsatte jag, min av- delning skulle sättas under en militär chef. Detta måste göras, men det går inte i längden att särskilja inrikesärenden och utrikesärenden såsom man nu uppehåller fiktionen att de skil- jas. 17PM , , KrA ex. brev till statspolisintendenten , H 2164, ang. en rysk flykting som misstänktes arbeta för rysk räkning, och rapporter till Fst/In 7.10.1947, R 98, ang. i Sve- rige bosatta utländska medborgare, som misstänktes för olovlig underrättelseverksamhet, och 22.4.1955, H 1905, ang. finsk byggmästare som kommit till och misstänktes be- driva underrättelsetjänst, , KrA ex. brev till 28.2.1949, 651:1, ang. en tysk kommunist som skulle överta ledning- en av illegala kommunistiska transporter till bl.a. från , och 2.3. 1949, 655:1, ang. två kommunistledare i som uppgetts administrera en fond för finansiering av kommunistisk tryckeriverksamhet bl.a. i , och rapporter till Fst/In 21.4.1951, H 1196:1, ang. en finsk kommunistledare som avlagt täta besök hos en svensk gränsuppsy- ningsman, och 20.6.1951, H 1246:1, ang. en tysk som skickat inbjudningar till kommunistis- ka kongresser och dylikt till de skandinaviska länderna, , KrA PM till ang. misstankar mot en person som efter militärtjänstgöring smusslat med teckningar av batterier, brev till 1.12.1960, H 260, ang. en svensk sjö- man som i samband med resor till haft kontakter med ryssar, och rapporter till Fst/In , 115, ang. en svensk landstingsman, som haft besök av sina bröder, av vilka vara kommunister.21 Sådana rapporter vidarebefordrades, i regel utan kommentarer, till statspolisen eller försvarsstabens inrikesav- delning. T-kontoret vidarebefordrade också till säkerhetstjänsterna rapporter om kommunistisk verksamhet i utlandet som berörde Sverige22 liksom allmänna rapporter om internationell kommunism och nynazism och om verksamhet.23 T-kontoret lämnade uppgifter till utländska samarbetspartner om i verksamma personer av utländsk härkomst24 men även i några fall om svenska medborgare.25 Det sistnämnda förfarandet var känsligt.26 diskuterade frågan om samverkan för security clearance med sin norske motsvarighet, . Denne förklarade att han inte såg något hinder mot att lämna ut uppgifter till svensk säkerhetstjänst om enstaka norrmän, som ar- den ene varit officer i , 30.4.1951, H 1206:1, ang. svensk direktör som uppgetts ofta resa till och där umgås med ledande kommunister, , H 1402:1, ang. en ideell kommunist som skall ha fotograferat ett värn, och en PM till chefen för /In , H 8, ang. en svensk sjökapten och dennes kontakter med polacker, ar- kiv, KrA brev till , H 1404:1, ang. en person som erhållit militär signalistut- bildning och som var ledare för kommunisterna i en ort, och rapporter till Fst/In 9.10.1951, H 1911, ang. en svensk kommunist som enligt sägen är anställd vid , , H 1385:1, ang. maskinchefen på ett svenskt fartyg som uppges vara organiserad i SKP, , 1595:1, ang. ledaren för kommunisterna i en ort, , H 50, ang. en telegra- fist vid försvarsstaben som enligt en släkting var kommunist, 3.12.1958, H 246, ang. en kart- riterska vid flygstaben som uttalat mycket starka sympatier för kommunisterna, och , P 8, ang. två svenska professorer vid i , , KrA 22Rapporter till Fst/In , 693, ang. finansiering av kommunistisk verkamhet i , och 15.10.1951, H 1315:1, ang. bildandet av en kommunistisk hamnkommitté för Nordsjö- länderna, , KrA 23PM till 26.11.1959, H 258, ang. verksamhet, brev till 10.8.1960, H 169, Information über den Welt Kommunismus och WPC Declaration, 24.2.1961, H 28, ang. WPC, och 28.12.1961, H 255, Neo-nazi and fascist activity in Western Europe, och rapporter till chefen för /Sekt II 24.1.1948, 258:1, ang. kommu- nistiska partis organisation och utveckling , och , 757:1, ang. hemliga kommunistiska penningfonder i , PM 31.12.1955, H 1990, ang. Nordiska institutets i förberedelser för en propagandaaktion mot bl.a. , PM 25.1.1956, H 2004, ang. en i med svenskt deltagande, och PM till C Fst/Sekt 2 och , H 135, ang. utbildning av svenska kommunister i Bad Doberan, T- kontorets arkiv, KrA ex. brev till 20.11.1957, H 2299, och 8.11.1963, P 22, med begäran om uppgifter om i bosatta personer med utländska namn för vidare befordran till utländsk samar- betspartner, och skrivelse till utländsk samarbetspartner 31.7.1964, 23:1, med anledning av Personenanfragen, , KrA ex.brev till den norska militära underrättelsetjänstens chef , H 1171:1, med anledning av en förfrågan från denne, PM 5.12.1962, 209, med anledning av en förfrågan från ang. en svensk journalist i , och brev från utländsk samarbetspart- ner 25.3.1965, 22, ang. svensk medborgare verksam utomlands, , KrA 26I ett brev till 24.8.1960, H 178, begärde uppgifter om en svensk medborgare och tillade: Jag är medveten om svårigheten av att säga någonting om en svensk medborga- re. Emellertid vore jag tacksam, om Du ville låta undersöka huruvida det i detta fallet går. Jag har visst också någon tidigare, liknande begäran liggande hos Dig. Utan gengåvor klarar man sig inte!, , KrA betade här i riket. Förutsättningen var att uppgifterna, om de var negativa, inte fick åberopas om vederbörande avskedades eller över- fördes till annat arbete. Förfarandet förutsatte reciprocitet. Någon anledning att dra in i frågan såg Evang inte.27 Kort därpå erhöll T-kontoret från svar på en förfrågan rö- rande en norsk medborgare, som varit framstående kommunist i och som arbetade vid ett krigsviktigt svenskt företag.28 återfinns vissa nya inslag i T-kontorets verksamhet. uppdrog T-kontoret åt en person att bevaka Östersjö- veckan i Rostock.29 Under resan till intervjuades deltagare om sin syn på förhållandena i och det framgick att praktiskt taget alla var övertygade kommunister. Funktionärer, namnen på fler än 100 svenska deltagare (uppgifter som delvis häm- tats ur Ny Dag) och bilnummer på svenskregistrerade bilar rappor- terades till statspolisen.30 Också från andra arrangemang i Östtysk- land rapporterades namn på svenska deltagare. Till den åttonde världsungdomsfestivalen i somma- ren 1962, arrangerad av de båda kommunistiska ungdomsinterna- tionalerna World och Internatio- nal Union of Students, skickade T-kontoret fyra (eller möjligen fem) konservativa studenter. Bakom detta initiativ stod Palms gode vän och juridiske rådgivare tycks ha varit att de skulle rapportera om tendenser, stämningar och diskussioner mellan deltagarna.32 Dessa studenter tycks, med undantag för några vänstersocialdemokrater, ha varit de enda icke-kommunisterna i den 100 man starka svenska delegationen.33 Ett par av de konserva- 27Brev till C Fst/In 27.3.1962, H 61:1, , KrA 28Skrivelse till T-kontoret 21.5.1962, H 95, , KrA 29Brev 10.5.1960, H 122, varur citeras: Vid denna skall vi helt bortse från militära och geo- grafiska synpunkter och uteslutande ägna oss åt mötet. Briefing skall därför endast omfatta: Uppgift på så många svenska deltagare och reseledare som möjligt. Motsvarande danskar, norrmän och (detta är en sekundär uppgift). Vilka ämnen diskuterades? På vad sätt (vilken tendens) diskuterades olika ämnen? På vilket språk hölls före- dragen? Kan det antas att någon föredragshållare var svensk (dansk, norsk, finsk)? Gjor- des i något sammanhang försök att värva någon agent?, , KrA 30Rapport 3096 i akt 5:73/277 i : arkiv. Statspolisen fick in ytterligare rapporter från arrangemanget, vilka samlades i akt 15:025, löpnr 29, . I den bearbetning som polisen gjort anges att tillförlitligheten av rapport 3096 är svår att bedöma. 31Palms dagboksansteckningar 12.4, 2.5, 1.6 och 25.7.1962. Möjligen hade initiativet sam- band med synpunkter som en tidigare anställd vid WFDY i framfört om att väst- maktsländerna borde organisera egna ungdomsfestivaler för att ställa de kommunistiska fes- tivalerna i skuggan, se rapport , 414, Ö III, vol. 33PM till 10.10.1962, H 159, delgiven med C Fst/In, C Fst/Sekt II, och sedermera (30.11.1963, H 70) till , , KrA tiva studenterna var tämligen kända som sådana. En av dem valde att uppträda under antaget namn och hade skaffat sig en falsk legi- timation.34 Också en grupp yngre svenska socialdemokrater, varav ett par med anknytning till grupp B, bevakade festivalen men de in- gick inte i den svenska delegationen. Dessa socialdemokrater um- gicks med ett par av de konservativa studenterna och bad dessa att försöka ta reda på vilka i den officiella svenska delegationen som var socialdemokrater men som tydligen hade kommunistiska böjel- ser, detta för att de skulle kunna uteslutas. De konservativa studen- terna hade inte mycket att rapportera i detta hänseende. Efter hemkomsten lämnade de skriftliga rapporter från resan, rapporter som sammanställdes av en annan, något äldre konservativ akademi- ker som var knuten till T-kontorets krigsorganisation.35 Rapporten ger en fyllig beskrivning av arrangemanget men innehåller med ett par undantag inte uppgifter om namn på de svenska deltagarna.36 Det förefaller som om de konservativa studenterna inte haft klart för sig vem deras verklige uppdragsgivare var och de har förnekat att de samlade in uppgifter om svenska kommunister för denna. Det står klart att även statspolisen intresserade sig för festivalen.37 För att studenternas medverkan i festivalen inte skulle medföra några framtida problem för dem, informerade chefen för inri- kesavdelningen om att de deltagit uteslutande för T-kontorets räk- ning.38 En av de konservativa studenterna som deltog i Helsingforsfesti- valen startade hösten tillsammans med några likasinnade en organisation i för att sprida information om kommunis- men och avslöja kommunistinfiltration inom stadens akademiska liv. Man upprättade ett referensregister över uppgifter som man samlat om kommunister genom att besöka offentliga möten som hölls av vänsterorganisationer, granska kommunistiska valsedlar och upprop m.m. Registret skall ha omfattat ett par tusen personer. En företrädare för organisationen deltog Östersjövecka. Kort därpå fick man kontakt med T-kontorets representant i . Denne fick ta del av den rapport som samman- ställts efter Östersjöveckan. 35Palms dagboksanteckningar 6 och 36PM 10.10.1962, H 159, , KrA, och 15:025, 38Skrivelse till C Fst/In , S 133, , KrA, ur vilken citeras: Jag får be Dig att personligen se till att dessa ynglingar avföres ur ev. listor hos Fst/In eller polisen. Det är som bekant lätt att få en ´klick´ på sig. Att jag ber Dig personligen taga hand om detta ärende beror på tråkiga erfarenheter i tidigare fall. dare för organisationen åter i detta arrangemang, varvid utläggen ersattes av T-kontoret. I vart fall en av de aktiva inom organisatio- nen försåg också med uppgifter om vänster- folk i . Däremot vägrades tillgång till organisationens register. värvade också en studerande i för att inhämta uppgifter från dit denne ofta res- te.39 Denne meddelare betecknades Kandidaten. För att stärka sin vänsteridentitet gick meddelaren på uppmaning av med i några vänsterorganisationer, bl.a. Clarté och troligen även i . Kandidaten skall självmant ha rapporterat om framträdande personer i dessa kretsar, rapporter som skall ha vidarebe- fordrat till säkerhetspolisen. Han rapporterade också om svenskar med anknytning till utbildning i slaviska språk vid svenska universi- tet, ofta sådana som bedömdes som sovjetsympatisörer.40 Personer vid de slaviska institutionerna utgjorde nämligen en målgrupp för T-kontorets rekrytering och genom Kandidatens rapportering kunde man undvika att anlita personer, vilkas pålitlighet kunde sät- tas i fråga. rapporterade att Kandidaten kontak- tats av ett par studenter i den nyssnämnda antikommunistiska or- ganisationen. Anledningen till att de kontaktat Kandidaten var att de ville tillgodogöra sig hans goda insikter i sovjetiska förhål- landen. Kandidaten å sin sida såg en möjlighet att skaffa uppgifter för sin huvudmans räkning. Såvitt jag kan bedöma, fortsatte An- strin, skulle det vara värdefullt om uppgifterna dels kom mig och därigenom vederbörande myndighet till handa och dels kunde verksamheten kanaliseras i rätta fåror och eventuellt [oläsligt] låter sig infiltreras i Clarté och liknande sammanslutningar. Då speciellt sistnämnda verksamhetsfält väl alltid haft stort intresse för oss kan man kanske tänka sig att angripa problemet på detta sätt. Avslut- ningsvis begärde synpunkter på olika alternativ för den fortsatta kontakten mellan Kandidaten och studenterna.41 En företrädare för de konservativa studenterna har förklarat att, såvitt han vet, några sådana kontakter inte kom till stånd. Det är oklart varför T-kontoret första hälft kom att ägna sig åt aktiv underrättelseinhämtning även inom områ- 39Brev till T-kontoret från okänd avsändare , H 129, , KrA 40Brev till 27.2.1963, P 9, och 18.11.1963, P 23, och till C Fst/In , H 7, T- kontorets arkiv, KrA. Jfr även rapporterna 3051, 3052, 3054, 3066, 3067, 3080 , 5:73/277, . 41Brev från 21.11.1963, , KrA. Något svar från har inte på- träffats. den som låg vid sidan av det rent militära.42 En förklaring kan vara att det skärpta läget i norra (den finska notekrisen) kan ha föranlett försvarsstaben att delvis ändra eller utvidga inriktningen av T-kontorets underrättelseinhämtning, en annan att samverkande nordiska tjänster lade ökad vikt vid icke militära underrättelser och en tredje att det till organisationen som särskilt intresserade sig för de svenska kommunisterna. Ytterligare en möj- lighet är att T-kontoret önskade hävda sig i konkurrensen från El- mérs organisation. Tecken på att upplevde ett sådant konkur- rensförhållande finns i hans dagboksanteckningar.43 Även om T-kontoret lojalt rapporterade säkerhetsunderrättelser till statspolisen och inrikesavdelningen, var Palms förhållande till statspolisintendenten liksom till hans närmaste militära chefer och personalen vid inrikesavdelningen ansträngt.44 Däremot tycks , i varje fall , ha haft goda relatio- ner med ÖB och försvarsstabschefen liksom med försvarsminis- tern. Efter det att vissa av T-kontoret företagna operationer mot blivit kända 1957 började Palms ställ- ning att försvagas. var Elmérs stjärna stigande.45 beslöts om en sammanläggning av T-kontoret och El- mérs verksamhet. Den officiella motiveringen var behovet av en ökad samordning av underrättelse- och säkerhetstjänsten i central och regional instans.46 Andra förklaringar till sammanläggningen har anförts. En går ut på att regeringen respektive försvarsstabens ledning ville ha en ökad kontroll över underrättelsetjänstens in- hämtningsorgan. Enligt en annan förklaring skulle ha gjort sig skyldig till ett missgrepp varför han inte kunde kvarstå.47 Den sammanslagna underrättelseorganisationen kom att benämnas IB. 42Redan år 1948 ombads dock av chefen för den politiska avdelningen vid UD, , att skicka en man till i syfte att försöka få reda på varifrån kommunisterna fick sina pengar, Palms dagboksanteckning . En inblandning i interna politiska för- hållanden från Palms sida förekom också . I sina dagboksanteckningar 23.4.1958 skri- ver : Så kom upp och jag bad honom att skicka folk till ett möte på . Det var en pacifist-historia som skulle gå av stapeln, och det kun- de vara bra att det en gång fanns några studenter som sade ifrån att de inte var pacifister. 4327.8.1959, och 26.6.1962, varav även framgår att uppfattade Elmérs verk- samhet som en socialdemokratisk underrättelsetjänst. 44Se t.ex. Palms dagboksanteckningar 7.11.1952, 9.10.1958, 28.4.1960, 26.9.1960, 5.10.1961 45 a.a. s. 13 ff 46 C Fst/Sekt II utredning Underrättelse- och säkerhetstjänst, hemligstämplad 30.12.1964; 47 a.a. s. 16. : Omständigheterna kring avsked från underrättel- setjänsten, KKrVAHT 2000 s. 149-153, : avskedande i ny belysning, ib s. 156-159, och : Politiska motiv bakom av- sked, ib. s. 160 f. behandlar utförligt motiven till sitt avsked i dagboksanteckningarna. Eftersom frågan faller utanför kommissionens uppdrag redovisas inte Palms version här. blev chef för och fick en befattning som forsk- ningschef vid . 9.2.1Tillkomst, organisation och uppgifter Avslöjandet av den vid LM anställde industrispionage för räkning föranledde militära krav på att säkerhetstjänsten inom försvaret och industri- erna skulle skärpas, bl.a. genom en förstärkning av inrikesavdel- ningen. Ett led i detta var inrättandet av industriskyddsdetaljen år 1959.49 Som nämnts utgjorde bearbetningen av säkerhetsunderrät- telser länge den militära säkerhetstjänstens akilleshäl. I anslagsäs- kandet för /59 begärde chefen för inrikesavdel- ningen medel för inrättande av en bearbetningsbyrå vid avdelning- en. Som motivering angavs att det var angeläget att snabbt kunna bearbeta inkomna underrättelser och att av bearbetningsresultatet erhållna erfarenheter snabbt skulle kunna delges, så att eventuella säkerhetsåtgärder kunde vidtas. De spionerifall som hade avslöjats hade tillfogat försvaret stora skador. Man oroade sig också för skyddet av de utspridda militära förråden och anstalterna och för skyddet av hos civila entreprenörer utlagda be- ställningar. framhöll den nye chefen för inrikesavdel- ningen att en särskild bearbetningsbyrå var under tillblivande och gav order om att den bearbetning, sammanställning och delgivning som ankom på detalj I skulle flyttas över till den nya bearbetningsbyrån. Till chef för den nya enheten förordnades fr.o.m. ,50 som sysslat med de uppgif- 48Detta avsnitt grundas väsentligen på : Det grå (SOU 2002:92). 49Försvarsstabschefen hade föreslagit inrättandet av en in- dustriskyddsdetalj bl.a. med hänvisning till de amerikanska krav som kunde förutses i anled- ning av pågående vapenförhandlingar. 50Elmér (1919-99) var ursprungligen officer på aktiv stat vid I 15 i . Han bedrev vid si- dan av tjänsten universitetsstudier i bl.a. psykologi och arbetade vid Centrala värn- pliktsbyrån. drabbades han av polio. Också vid Fst/U fortsatte han sina studier och han blev fil. Han betecknade sig själv som socialdemokrat. arbetade han tillsammans med vid Fst/U och de umgicks även där- familjevis. Tydligen var en intellektuellt och socialt begåvad person och många har beskrivit honom som en skicklig underrättelseman. ter för vilka den nya befattningen är avsedd. hade arbetat vid inrikesavdelningen. Han hade dessförin- nan, alltsedan år 1951, tjänstgjort vid försvarsstabens utrikesavdel- ning (Fst/U), som chef för dess dokumentationscen- tral. Den ursprungliga tanken var att enheten51 skulle syssla med just bearbetning av säkerhetsunderrättelser. För detta talar, förutom motiveringen i anslagsäskandet och ordern att vissa arbetsuppgifter vid detalj I skulle flyttas över till byrån, även det förhållandet att det i anslagsäskandet yrkades medel för två befattningshavare i kap- tens grad. Elmérs förberedelsearbete och hans rekrytering av me- darbetare hade emellertid en annan inriktning. Verksamheten kom redan i ett tidigt skede helt att ägnas åt inhämtning av säkerhetsun- derrättelser, dels från socialdemokrater i de andra nordiska länder- na, dels inom landet främst med stöd av uppgiftslämnare inom fackföreningsrörelsen. Det förefaller således som om enheten i praktiken tog över en av personalkontrolldetaljens uppgifter, näm- ligen att kontinuerligt hålla försvarsledningen orienterad om ytterlighetspartiernas verksamhet främst med hänsyn till försvarsväsendet. tycks i huvudsak ägnat åt att rekrytera per- sonal och bygga nätverk. anställdes två sekreterare samt den socialdemokratiske ombudsmannen vid enheten. 52 Följande år anställdes ytterligare en socialdemokratisk ombudsman, arbetade vid by- rån också en aktiv officer som hanterade utländska kontakter. El- mér berättade för medarbetare att han ofta träffade försvarsminis- ter och den socialdemokratiske partisekreteraren . Och han hade täta kontakter med de framträdande socialdemokratiska kommunistbekämparna och . Han besöktes av högt uppsatta socialdemokratis- ka politiker från och och vistades själv ofta i . En officer som tjänstgjorde vid Fst/In har upp- gett att avdelningschefen ofta sade att han och 51Fram torde bearbetningsbyrån (Fst/Bearb) ha varit enhetens officiella beteck- ning, även om beteckningarna detalj VI, Grupp B och särskilda arbetsgruppen också användes. Bl.a. för att undvika sammanblandning med den bearbetningsdetalj som inrättades vid Fst/In används här fortsättningsvis beteckningen grupp B.