sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Men kommenterar den jämförelsevis höga belastningen av Näringspolitiken samt Effektiv statsförvaltning och Demokrati i fördelningsnyckeln. menar att de prioriteringar som lett fram till fördelningen inte framgår av betänkandet. kommun vill direkt avvisa betänkandets uppfattning om att förslagen som framförs inte medför några nya kostnader för kommunerna. uppfattning är att nya krav på åtgärder och ålägganden i allmänhet medför nya kostnader. Det är inte heller möjligt att finansiera åtgärder genom att omprioritera i befintliga verksamheter. På en rad punkter ser ett behov att statens kompenserar kommunerna för att åtgärdsförslag ska kunna genomföras. menar att varje termgrupp borde ges ekonomiska resurser att anställa en terminolog. En enda årsarbetskraft kanske kan räcka som administrativt stöd till terminologigrupperna, men absolut inte till terminologiskt arbete på alla områdena. Med hänvisning till att de områden där domänförluster redan skett och kan förutses är teknik, matematik, naturvetenskap och ekonomi, anser Vetenskapsaka- demien att en förskjutning av föreslagna förstärkningar borde ske till terminologi- verksamhetens fördel. Den föreslagna finansieringsformen för en resurs för svensk forskning inom terminologi förefaller inte lämplig. anser att kommitténs förslag att åtgärder inom förskolans, skolans och bibliotekens verksamheter kan finansieras genom omprioriteringar i kommunernas budgetar och den typen av detaljregleringar strider mot ansvars- fördelningen mellan stat och kommun och inkräktar på den kommunala själv- styrelsen. delar inte kommitténs bedömning att föreslagna förä- ndringar i tillståndsvillkoren inte kommer att medföra extra kostnader för UR. Själva redovisningen av de förändrade tillståndsvillkoren påverkar möjligen inte URs kostnader, men insatser för att uppfylla nya krav medför extra kostnader. LO kommenterar att utöver inrättande av språkråd hanteras de uppdrag som fördelas på olika aktörer översiktligt när det gäller de ekonomiska konse- kvenserna. Mycket av det som föreslås, förutsätts ske genom omprioriteringar av befintliga medel inom kommuner, högskolor och myndigheter. LO ställer sig frågande till slutsatserna och om detta är en tillräcklig ambitionsnivå för att uppnå avsedda resultat, särskilt på nivå. Detta kommer att ställa krav på uppföljning av de beslut som kan komma ut av kommitténs förslag. saknar förslag till alternativ finansiering, inne- bärande att myndigheterna och andra helt eller delvis betalar för rådgivning och stöd. Härigenom kan säkerställas att stödet blir mer ändamålsenligt, efterfråge- styrt och kostnadseffektivt. konstaterar att det inte finns någon särskild rubrik för konsekvensbedömningar när det gäller de minoritetspolitiska målen, utan minoritetsfrågorna ingår i kapitlet om de integrationspolitiska målen. Integrationspolitik och minoritetspolitik är helt skilda områden och det är viktigt att de hålls isär och behandlas var för sig. Talboks- och menar att utredningen bättre borde ha satt sig in i regeringens handlingsplan för äldre och funktionshindrade samt det uppdrag redan har när det gäller uppföljning av denna handlingsplan. TPB anser att funktionshindrades språkliga handikapp till största delen är beroende på brist på hjälpmedel som skulle göra det möjligt att få tillgång till informationssamhället. TPB anser vidare att i sitt fortsatta arbete med att följa upp och utveckla regeringens handlingsplan även bör beakta de språkliga aspekterna som t.ex. funktionshindrades tillgång till språkdatabaser, utveckling av skärmläsare för läshandikappade etc. Vidare menar TPB att en diskrimineringslagstiftning är det enda medlet för att göra information m.m. tillgänglig för funktionshindrade.