sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — I exempelvis är det inskrivet i statistik- lagen att Australian () även skall analysera statistiken. De gör också intressanta analyser av produktivitets- utveckling m.m. Det tycks emellertid som om , trots betyd- ligt mindre resurser, producerar mer statistik på det ekonomiska området. SCB genomför fler undersökningar, redovisar ofta månads- statistik där ABS redovisar kvartalsstatistik och har en mer utveck- lad statistik baserad på administrativa data och register. Utredningen har vidare tillkallat tre erfarna internationella exper- ter, som har gjort en fristående bedömning av den svenska eko- nomiska statistiken i ett internationellt perspektiv. Deras övergri- pande slutsats är att svensk ekonomisk statistik är kostnadseffektiv och av god kvalitet, att det svenska systemet står sig väl jämfört med systemen i många andra EU-länder, av vilka några är betydligt större, men att det finns ett antal områden som skulle kunna för- bättras. De pekar särskilt på tio sådana förbättringsområden: aktua- litet, tjänstesektorns priser och produktion, offentlig konsumtion, input-output-statistik, finansräkenskaper/betalningsbalansstatistik, offentlig sektors produktivitet, IT-statistik, kapitalstockar, analys- kapacitet och beräkningar av nationalräkenskaper. () har under arbetets gång gjort en egen bedömning av hur lever upp till fondens krav på nationell ekonomisk statistik. IMF:s rapport visar att den svenska ekonomiska statistiken väl uppfyller fondens krav. rekom- menderar man ett antal åtgärder för att förbättra statistiken. Det gäller bland annat att en enda myndighet, SCB, borde ges ansvar för att sammanställa statistik över de offentliga finanserna enligt on Statistics (GFS), att studier och analyser av revideringar bör göras när det gäller nationalräken- skaper och bytesbalansstatistik samt att dokumentationen av national- räkenskaperna och statistiken över de offentliga finanserna bör för- bättras. Inom EU har en handlingsplan tagits fram för att förbättra statisti- ken i samband med införandet av den europeiska monetära unionen (EMU), Actionplan on EMU Statistical Requirements. svenskt initiativ jämförelser gjorts mellan och samt mellan EU-länderna med särskild fokus på snabbhet i den kort- periodiska ekonomiska statistiken. Uppföljningar av handlingspla- nen visar att inte ligger väl till jämfört med andra länder när det gäller att uppfylla kraven i handlingsplanen. För att uppfylla kraven i handlingsplanen behöver nationalräkenskaperna tidigareläggas, kvaliteten i kvartalsuppgifterna om den offent- liga sektorns finanser säkras, statistiken över utrikeshandeln snab- bas upp och rutinerna för statistikleveranserna till kvalitets- säkras. Den jämförande studien, som avser en annan tidsperiod och delvis andra variabler, visar däremot att ligger väl till i jäm- förelse med andra EU-länder när det gäller den kortperiodiska eko- nomiska statistikens snabbhet. kan man konstatera att EU-länderna är betydligt långsammare än när det gäller att redovisa kortperiodisk ekonomisk statistik. I den handlingsplan för bättre täckning och ökad snabbhet i EU- statistiken, vilken har utarbetats inom EU efter benchmarking- studien, identifieras 19 s.k. Principal European Economic Indicators (PEEI). För dessa statistikområden har mål satts upp rörande upp- snabbning och EU-länderna har genom en Gentlemens agreement utfäst sig att uppfylla målen. För del gäller det att snabba upp statistiken på åtta områden. Till de områden som behöver snab- bas upp hör nationalräkenskaper, industriproduktionsindex, bygg- produktion, detaljhandelns omsättning, vakanser och utrikeshandel. Utredningen har också tagit fram en studie rörande revideringar av de årsvisa nationalräkenskaperna i ett antal länder. Den visar att det absoluta medelfelet i de första siffrorna för BNP-tillväxten jäm- fört med senare mer tillförlitliga siffror är samt att det finns en tendens att i de första siffrorna underskatta den genomsnittliga BNP-tillväxten samt kraften i konjunkturuppgång- ar och djupet i lågkonjunkturer. I denna internationella jämförelse har ett något mindre absolut medelfel och en något större bias än genomsnittet av länderna. Utredningens bedömning är mot denna bakgrund att den svens- ka ekonomiska statistiken vid en internationell jämförelse är kostnads- effektiv och att det svenska systemet står sig väl jämfört med systemen i andra utvecklade länder. När det gäller snabbheten i sta- tistiken ligger någonstans i mitten av EU-länderna, men betydligt efter . Även när det gäller revideringar i national- räkenskaperna ligger sammantaget på en genomsnittlig nivå för de länder utredningen har studerat. visar både den svenska kartläggningen av användar- behoven och de internationella bedömningarna och jämförelserna att det finns många områden på vilka förbättringar av den ekono- miska statistiken är möjliga och önskvärda. En del av dessa förbätt- ringar kommer att kräva utökade resurser. Andra förbättringar handlar mer om organisatoriska förändringar och ändrade sätt att arbeta. Utredningen har vidare gjort jämförelser av de resurser som av- sätts för officiell statistik i och i de elva andra länder, som utredningen har besökt under arbetets gång. Sådana jämförelser är förknippade med en hel del problem. De har att göra med att de nationella statistiksystemen och redovisningsprinciperna skiljer sig åt mellan länderna. För att få siffrorna jämförbara har utredningen jämfört inte bara de centrala nationella statistikinstituten utan även de nationella statistiksystemen och därvid försökt ta hänsyn till sådana skillnader. Den bild som framkommer är följande. Det finns ett samband mellan landets storlek och de resurser som avsätts för officiell statistik. Det är naturligt att stora länder har möjlighet att satsa mer på officiell statistik än små länder. avsätter sålunda ojämförligt mer resurser för statistikproduktion än något annat land. samlade statistikbudget uppgick till motsvarande ca att jämföra med ca 620 mil- joner kronor i . Den var således ungefär 60 gånger så stor som den svenska. Det finns också ett samband mellan landets storlek och den an- del av landets resurser som avsätts för officiell statistik. Större län- der tenderar att avsätta en mindre andel av resurserna för statistik- produktion än mindre länder. Även detta är naturligt eftersom det finns vissa skalfördelar i statistikproduktionen. Man behöver t.ex. inte så mycket större urval i ett större land än i ett mindre för att uppnå samma precision i skattningarna på nationell nivå. Sålunda avsattes en större andel av resurserna för statistikproduktion i de tre minsta länderna än i de tre största. Därutöver finns det individuella variationer mellan länderna. och framstår som de länder som med hänsyn tagen till storleken på landet satsar minst andel av de totala resur- serna på officiell statistik. , och i synnerhet framstår som länder i vilka en särskilt stor andel av resur- serna avsätts för officiell statistik. Även i absoluta tal ligger lågt. De resurser som avsätts för officiell statistik i är av samma storleksordning som i och , trots att dessa båda länder är betydligt mindre. Utredningens bedömning är mot denna bakgrund att de resurser som avsätts för officiell statistik i vid en internationell jäm- förelse är förhållandevis små både i absoluta termer och i förhållan- de till landets storlek. För statsmakterna kan det naturligtvis inte vara ett mål att den officiella statistikproduktionen skall kosta så mycket som möjligt. Det är i stället vad man får ut av de resurser som satsas på officiell statistik som är det viktiga. finns det ett samband mellan hur mycket man satsar och vad man får ut, vilket illustreras av exemplet . Utredningen har även tagit fram en beskrivning av den ekono- miska statistikens omfattning och utveckling sedan början av 1990- talet. Av beskrivningen framgår att ett antal större förändringar har inträffat främst till följd av att blev medlem i EU . Medlemskapet har medfört att har behövt anpassa den ekonomiska statistiken till de regler som gäller inom EU. Vidare har SCB tagit över statistiken över utrikeshan- deln inom EU (Intrastat) från . Dessutom bytte SCB IT- plattform och övergick från stordatormiljö till ett datasystem med persondatorer och servrar bland annat för att klara problemen . har resurserna för den ekonomiska statistiken minskat . Vid avdelningen för ekonomisk statistik har resur- serna minskat från ca 122 till ca prisnivå rensat från övertagandet av Intrastat och en intern omflyttning av ett statistikprogram. Inom denna minskade ram har resurserna för nationalräkenskaper ökat från ca 14 till ca . Minskningen av resurserna för den ekonomiska statistiken var särskilt stora . har resurserna ökat. Minskningen av resurserna för ekonomisk statistik har uppstått trots att betydande tillskott för just den- na statistik har tillförts SCB, särskilt . Det beror på att de generella neddragningarna i form av budgetnedskärningar och otillräcklig pris- och lönekompensation har varit större än till- skotten även för den ekonomiska statistiken. Exempelvis uppgick pris- och lönekompensationen –2001 till i genomsnitt , vilket var betydligt lägre än kost- nadsökningen. SCB:s kostnader består främst av lönekostnader. Eftersom den ekonomiska statistiken svarar för en stor del av SCB:s anslagsfinansierade produktion så drabbar de generella ned- dragningarna även denna statistik. Utredningen konstaterar mot denna bakgrund att resurserna för den ekonomiska statistiken har minskat trots särskilda satsningar på denna statistik. Inom denna minskade ram har resurserna för nationalräkenskaper ökat. Utredningen har kommit fram till att det har funnits och fortfa- rande finns betydande brister i de svenska nationalräkenskaperna (NR). Mycket av den kritik utredningen mötte i kartläggningen av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken berodde på att SCB inte hade tagit fram delar av det som traditionellt brukar publiceras, t.ex. input-output-statistik och kapital- stocksberäkningar. Dessutom fanns kortare tidsserier tillgängliga än i de flesta andra länder. Studien av NR:s revideringar visar vidare att det finns en stor osäkerhet och en bias i både års- och kvartals- räkenskaperna. Utredningen menar att bristerna i NR beror på både bristande resurser (trots de tillskott som har kommit ) och brister i sättet att arbeta. Arbetsbördan har varit mycket stor sedan gick med i EU. Kraven på anpassningar till nya definitioner, klassificeringar och redovisningar har varit omfattande. Bytet av datasystem vid SCB har i särskilt hög grad berört NR, som är bero- ende av stora beräkningssystem. menar utredningen att NR-programmet har varit mindre utåtriktat än motsvarande enheter i många andra länder. Regelbundna möten med leverantörer av statistikunderlag och an- vändare av NR är vanligt i många länder, vilket kan bidra till både en ökad förståelse för och en utveckling av NR. Trots att resurserna vid nationalräkenskaperna har ökat de senas- te åren är de fortfarande förhållandevis små vid en internationell jämförelse. Med knappt 40 anställda vid i är resurserna av samma storleksordning som i de mindre länderna , och . Bara har märkbart mindre resurser, men har å andra sidan vid statistikbyrån en forsk- ningsavdelning, som kan bidra till utvecklingen av nationalräken- skaperna. har ca 80 och ca 55 anställda vid nationalräkenskaperna. De större länderna har mellan 85 och 200 anställda förutom , som har närmare 350 anställda vid nationalräkenskaperna. Utredningen menar vidare att organisation och arbetssätt vid NR kan förbättras. Förslag i dessa avseenden redovisas i senare Förslagen innebär bland annat att SCB bör överväga att omorganisera NR, att en liknande bör inrättas, att kontakter med leverantörer av statistikunderlag till NR och med användare av NR bör utökas, att studier bör göras av jämförbarheten mellan olika statistikunderlag, att regelbundna analyser av revideringar bör göras samt att presen- tation och dokumentation bör utvecklas. som det är viktigt att förstärka NR är det också viktigt att NR kan förses med statistikunderlag av god kvalitet. På flera områden är förbättringar av NR påbörjade. Det gäller exempelvis ett antal rapporter, som har tagits fram under utredningens arbete, bland annat en dokumentation av NR och en studie av revidering- arna i NR. Det gäller också beräkningssystem för input-output- statistik och kapitalstocksberäkningar. För att få en god kvalitet på dessa behöver emellertid underlagen förbättras. För att kunna snabba upp NR behöver också underlagen till NR snabbas upp. Utredningen gör mot den redovisade bakgrunden bedömningen att NR behöver förstärkas resursmässigt. Utredningen bedömer att en lämplig nivå på förstärkningen är att öka personalstyrkan med ca 20 personer. I årets kostnadsläge motsvarar det ca 15 miljoner kro- nor. Det skulle ge ett lyft åt NR och åtgärda många av de brister som NR upplevs ha . Det skulle också täcka många av utred- ningens förslag till förbättringar på konkreta områden. Det gäller bl.a. uppsnabbning av NR, kvartalsvisa sektorräkenskaper, bättre statistik och analyser av kapitalstockar och produktivitet, längre tidsserier, bättre uppföljning av den svarta ekonomin och statistik över den offentliga sektorn enligt IMF:s manual. Utredningen gör också bedömningen att organisationen för NR bör ses över och att arbetsformerna bör förändras. När det gäller resurserna riktas utredningens förslag till statsmakterna och när det gäller organisation och arbetsformer till SCB. Utredningen menar vidare att den ekonomiska statistiken behö- ver förbättras på ett antal andra områden. Förslagen avser både ny statistik och uppsnabbning av statistik. Förslagen riktas till stats- makterna eftersom de kräver tillskott av resurser. Två områden framstår som särskilt angelägna när det gäller ny statistik eftersom de också är väsentliga för NR. För det första be- höver bättre prisindex för den privata tjänstesektorn utvecklas. Detta område har redan tillförts ökade resurser, men ytterligare ökningar skulle snabba upp förbättringarna. Bättre prisindex för den privata tjänstesektorn skulle även ha betydelse för uppskattningarna av För det andra gäller det IT-statistik där ett förslag till förbättringar är under beredning i . Det är viktigt att kommande beslut på detta område också till- godoser NR:s behov för att därigenom möjliggöra analyser av informationsteknikens betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Det finns också ett antal andra områden där ny statistik är ange- lägen. Det gäller bland annat prisstatistik, bättre kortperiodisk sta- tistik för tjänstesektorn, analyser och beräkningar av produktivi- tetsutvecklingen inklusive i den offentliga sektorn, ett samlat an- svar för statistik rörande den offentliga sektorn, bättre belysning av den svarta ekonomin, bättre regional statistik, längre tidsserier, bättre statistik över hushållens inkomster och könsuppdelad stati- stik på fler områden. Även flera av dessa områden är av stor bety- delse för att förbättra NR. Det är av stor betydelse för () att få ekonomisk statistik för EU/EMU-området, som i tillförlitlighet och snabbhet är i nivå med den som i har tillgång till som underlag för penningpolitiken. Även om Sveri- ge är ett litet land och väger lätt i EU-totalen så är det viktigt för EU-statistiken att både och andra små länder också snabbar upp sin statistik. Det är också viktigt för tilltron till den svenska ekonomiska statistiken att kunna uppfylla de mål som har satts upp på detta område. har genom SCB:s generaldirektör i sam- arbete med representanter för , och tagit initiativ till och varit drivande i an- strängningarna att snabba upp den ekonomiska EU/EMU-statis- tiken. Det framstår mot denna bakgrund som särskilt angeläget att kla- ra av de mål, som har satts upp för en uppsnabbning av den kort- periodiska ekonomiska EU/EMU-statistiken. Dessa uppsnabb- ningar gäller även NR och ställer därför även krav på uppsnabbning av underlaget till NR. Det finns även andra områden där uppsnabb- ningar är både möjliga och önskvärda. Utredningen menar vidare att förändringar i organisation och arbets- former för den ekonomiska statistiken bör övervägas. Utredningen har vid studiebesöken i andra länder sett exempel på andra sätt att organisera och bedriva verksamheten, vilka bedöms kunna öka både kvaliteten och effektiviteten i statistikproduktionen. Ett antal sådana förslag redovisas i avsnitt 8.3. Det mest långtgående är att ut- redningen föreslår att SCB överväger att införa en s.k. process- organisation. Flera andra länder har infört en sådan eller håller på att göra det. I en processorganisation samlar man kontakterna med uppgiftslämnarna till en avdelning med syftet att förbättra och effektivisera kontakterna med dessa. En annan väsentlig förändring, som utredningen föreslår, är en ökad inriktning på analys vid SCB. De flesta nationella statistik- institut satsar mycket mer på analys än vad SCB gör. Det anses all- mänt ha stor betydelse för utvecklingen av och kvaliteten i statisti- ken, att det finns en analysverksamhet vid statistikinstitutet. En ökning av den analytiska kapaciteten vid SCB är också en av de åt- gärder utredningens internationella experter rekommenderar. SCB har sedan utredningen inledde sitt arbete inrättat en analysfunktion vid avdelningen för ekonomisk statistik. Utredningen föreslår att kapaciteten vid denna funktion förstärks. Utredningen föreslår också ett antal andra förändringar i organi- sation och arbetsformer för att förbättra den ekonomiska statisti- ken. Det gäller bland annat en ökad satsning på konferenser och möten med statistikanvändare, förbättrad spridning och dokumen- tation av statistiken, bättre tillgänglighet till metodrapporter, stärkt kompetens och ökat samarbete med universitet och forskning, ana- lyser av konsistensen mellan olika statistikunderlag, ökad satsning på tidsserieanalys och ökad tillgänglighet till mikrodata. Dessa för- slag rörande förändringar i organisation och arbetsformer är riktade till SCB. Utredningen föreslår slutligen att en strategisk plan för förbätt- ringar av den ekonomiska statistiken upprättas. Den bör utarbetas av SCB i nära samarbete med Finansdepartemen- tet och andra viktiga användare av ekonomisk statistik. Den bör ange ambitionsnivå för förbättringarna, deras fördelning över tiden samt i detalj vad som skall vara uppnått . Planen kommer naturligtvis att vara beroende av vilka resurser som kom- mer att finnas tillgängliga. Den bör följas upp . Prisstatistiken bör förbättras i enlighet med den aktionsplan för bättre prisstatistik, som har utarbetats av SCB1. Input-output-statistiken bör förbättras vad gäller handelsmargi- naler, importstruktur och insatsstruktur i tjänstesektorn. IT-statistiken bör förbättras och s.k. satelliträkenskaper av- seende produktion och användning av IT bör utvecklas. Kapitalstocksberäkningarna bör förbättras när det gäller unde- lag och presentation. Den ekonomiska statistiken bör snabbas upp avseende natio- nalräkenskaper och ett antal andra områden. En snabb- indikator avseende BNP bör utvecklas. Statistik över produktivitetsutvecklingen i den offentliga sek- torn bör utvecklas. Statliga myndigheter bör åläggas att redo- visa produktivitetsutvecklingen i sina årsredovisningar. Statistiken över tjänstenäringarna bör utvecklas och göras mer detaljerad. Den regionala statistiken bör utvecklas och snabbas upp. Mer statistik på nivå bör göras gratis tillgänglig. Statistiken över den offentliga sektorn bör förbättras och årliga rapporter om utvecklingen i den offentliga sektorn bör utvecklas. Statistiken över och redovisningen av den svarta ekonomin bör förbättras. Långa tidsserier avseende nationalräkenskaper och annan ekonomisk statistik bör tas fram och göras tillgängliga på SCB:s webbplats. Statistiken över hushållens inkomster bör förbättras i enlig- het med förslagen i utredningens betänkande SOU 2002:73.2 Jämställdhetsperspektivet i statistikproduktionen bör utvid- gas och stärkas. Satelliträkenskaper för hushållsproduktion bör utarbetas. Månadsstatistik över hushållens förmögenhet och kortperio- disk statistik över priser på fastighetsmarknaden bör utveck- las. Lönestatistiken bör utökas med nya belöningsslag. Valuta- kursomräkningen bör förbättras. 1Förbättrade prisindex i konsument- och producentled, SCB . 2SOU 2002:73 Förbättrad statistik om hushållens inkomster. Skäl för utredningens förslag I de närmast följande avsnitten går utredningen igenom förslagen område för område. På de flesta områden finns mer detaljerade för- slag. De redovisas i inledningen till varje avsnitt i punktform dels för att konkretisera vad förslagen innebär, dels för att vara en grund för uppföljning av genomförande av utredningens förslag. Vidare redovisas i texten ytterligare överväganden kring förslagen och skä- len för förslagen. Prisstatistiken bör förbättras i enlighet med den aktionsplan för en bättre prisstatistik, som har utarbetats av SCB1. Aktionsplanen tar upp förbättringar på flera områden: Konsumentprisindex (KPI), producentprisindex (PPI), köpkraftspariteter (PPP), harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) och prisindex för privata tjänste- sektorer (TPI). Prisstatistiken bör förbättras genom följande åt- gärder: 1.Regeringens och beslut med anledning av KPI- utredningen bör genomföras. 2.Urvalet i producentprisindex (PPI) bör förbättras vad gäller varuspecifikationer, allokering, aktualitet och storlek. 3.Köpkraftsparitetsundersökningen (PPP) och det harmonisera- de indexet för konsumentpriser (HIKP) bör anpassas till änd- rad respektive ny EU-förordning. 4.Arbetet med att utveckla nya prisindex för den privata tjänste- sektorn (TPI) bör snabbas upp. 5.Priser för utrikeshandeln med tjänster bör utvecklas. kom med sitt slutbetänkande 19992. Utredningen kom med förslag dels beträffande indexets allmänna konstruktion, dels beträffande beräkningen av index på vissa delområden. Dess- utom fanns förslag som handlade om behov och utformning av kompletterande mått samt formella och organisatoriska frågor. I budgetpropositionen redovisades regeringens ställningsta- 1Förbättrade prisindex i konsument- och producentled, SCB . 2SOU 1999:124 Konsumentprisindex Betänkande från Utredningen om översyn av konsumentprisindex. ganden till utredningen och till den följutredning Konjunkturinsti- tutet hade genomfört rörande bostadsposten i KPI1. I Budgetpropositionen för 20032 anslogs medel för att inlednings- vis implementera de nya riktlinjerna för KPI och därefter för kvali- tetsförbättringar av KPI. beviljades SCB ett engångs- belopp på för förbättringar av prisstatistiken, varav 5,4 miljoner avsåg KPI och för en nivåhöjning av anslaget med . Däremot saknas fortfarande resurser för att mäta den underlig- gande inflationen med hjälp av ett konstantskatteindex, utreda huru- vida inflationen skall innehålla effekter av varukorgsbyten vid års- skiften samt att utveckla metoder för att använda skannerdata res- pektive handdatorer. Skannerdata innebär att man köper data av företag som registrerar allt som går genom kassahanteringen och gör datainsamlingen billigare. Även införandet av handdato- rer vid prisinsamlingen i butiker är ett sätt att minska kost- naderna för datainsamlingen. Regeringens och beslut med anledning av KPI- utredningen bör genomföras. Besluten har föregåtts av en omfat- tande utredning och en omsorgsfull beredning inom . Sammantaget har finansiering beviljats för av beräknade för arbete med att utveckla KPI un- der fyraårsperioden –2007. Urvalet i PPI bör förbättras med avseende på varuspecifikation, allokering, aktualitet och storlek. Skälet till detta är att kvaliteten hos PPI inte är tillfredsställande , vilket också flera användare har påpekat vid utredningens kartläggning av användarbehoven. Till- förlitligheten hos PPI är av stor betydelse för nationalräkenskaper- na.