sou · GQB339d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Besluten innebar en tyngdpunkt på tidiga skeden, fokusering på operativ förmåga, evolutionär utveck- ling och mindre av materielanknuten detaljspecifikation i leveran- törsavtal. Översynen innebar att verksamheten skulle etablera en tydlig kundyta till Försvarsmakten, ha endast en systemledning inom , arbeta processinriktat med internuppdrag från systemledning till produktionsledning samt göra organisationen mer kompetensinriktad. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning som mål att minska antalet medarbetare i med 450 års- arbetskrafter och verkets omkostnader med i prisläge 1998. Verket anser att projektmålen har uppnåtts vad gäller såväl resur- ser, ekonomi som organisation samt att nya processer och arbets- sätt är under införande och bedöms vara införda . Organisatoriskt blev resultatet två staber och två ledningar. I staberna samlades dels sedvanliga myndighetsfunktioner för kom- petensförsörjning, ekonomi, information m.m. dels en myndig- hetsspecifik stab för säkerhetsskydd, juridik, utlandsverksamhet och patentverksamhet. Systemledningen bildades för uppgiften att vara kundyta mot externa kunder och bevaka teknikutveckling, industristruktur, internationell utveckling och tekniska hotbilder. Produktionsledningen hade huvuduppgiften att förse Försvars- maktens förband med materiel och efterfrågade tjänster. All mate- rielsystemrelaterad produktion skulle ledas av denna organisation och tillhandahålla teknisk, kommersiell och projektstödkompetens till hela produktionsprocessen genom efterfrågan från systemled- ningen. I produktionsledningen ingick också nästan all teknisk kompetens. separerades den tekniska kompetensen från produktionsledningen i syfte att renodla roller och ansvar. Därefter finns följande grundläggande interna roll- och uppdragsfördelning internt inom med följande ungefärliga resurser . N Ledningsstaben och Stab juridik – ca varav Juri- dik 30 Svarar även för gemensam service, bl.a. att tillhandahålla lokaler och IS/IT-stöd. N Systemledning – ca Utgör verkets strategiska affärsledning och ansvarar för avtal mot kunder. Ska som intern kravställare svara för samordning och koordinering av samtliga produktkrav. Svarar för materiel- systemens funktion, prestanda, kostnad och tidsplanering i ett livscykelperspektiv. Ska även som genomförare svara för fram- tagning av strategiunderlag och särskilda utredningar för mate- rielförsörjningen på uppdrag av Regeringen/Försvarsmakten. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning N Produktionsledning (ProdL) – ca Svarar som verkets genomförare på uppdrag av systemledningen för produktion av tekniska system och produkter som ingår i Försvarsmaktens förband. Svarar för projektledning, affärsmäs- sighet och avtal med leverantörer. Ska som resurshållare tillhan- dahålla kompetens för projektstyrning, ledning av validering och verifiering samt kommersiell kompetens till hela . Ska också tillhandahålla fysiska provresurser. N Tekniskt (TKC) – ca Ska som resurshållare svara för att tillhandahålla efterfrågad teknisk kompetens. Svarar för utveckling av teknisk kärnkom- petens och kompetenssäkring av efterfrågade tekniska resurser, såväl egna som konsulter för genomförande av produktionen. Upphandlar konsulter för att täcka egna brister. Per överfördes Reservmaterielenheter med omkring 185 per- soner till Försvarsmaktens nybildade logistikenhet, FMLOG. planerar verket dessutom inrätta en sjätte huvuden- het benämnd Kommersiell ledning, vilket bedöms innebära att upp- gifter i leverantörsgränsytan flyttas från produktionsledningen. Som projekt avslutades /2001 och för- ändringsprocessen drivs vidare i den nya organisationen. Den mest omfattande delen av förändringsarbetet innebär att etablera ett gemensamt processorienterat arbetssätt som bygger på en kompe- tensorienterad organisation för hela . Flera mål gäller för förändringsarbetet. Utvecklingen av verket ska ske genom att ett ensat kund- och flödesorienterat arbetssätt införs, liksom en ny och förenklad styrmodell. Resurserna och verkets kompetenser ska anpassas till den framtida efterfrågan. Förutsätt- ningar ska skapas för en IS/IT-struktur som ännu bättre stöder verksamheten. Slutligen ska verksamheter avyttras som inte är ver- kets kärnområden. Senhösten kan förändringsprocessen bedömas ha lett till följande resultat. Processorientering av myndigheten initierades genom att den nya organisationen med roller och uppgifter inför- des. skapades grunden till processernas utformning genom att projektet utvecklade en processkarta, som dock behöver förbättras för att kunna utgöra ett stöd för medarbetarna på Mate- rielverket. De beskrivna processerna saknade tydliga beskrivningar för delar av verksamheten och komplexiteten i verksamheten var Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning inte tillräckligt omhändertagen i de processer som utvecklats. Det kan bedömas att det finns godkända och för alla medarbetare till- gängliga processbeskrivningar för av verksamheten. Arbetet med att förtydliga en ny och förenklad styrmodell pågår. En verifierings- och valideringsprocess tillämpas innan processbe- skrivningarna m.m. fastställs, för att ställda kvalitetskrav ska upp- fyllas. Arbetet fortsätter med att förtydliga ledningsmodellen för uppdragsledning med främst beslutsbefogenheter för olika befatt- ningar. Sedan projektet avslutades beslöts att processbe- skrivningarna skulle anpassas mot ett antal ISO-standards för att ge stöd av internationellt vedertagna principer i den fortsatta utvecklingen av arbetsmetoder. De nya processbeskrivningarna började gälla . Utöver ett antal informationstillfällen i syfte att nå all personal planerades en fördjupad utbildning avseende processorienteringen och det förändrade arbetssättet. Beroende på bristande kvalitet i processutformningen kunde inte utbildningen genomföras utan sköts upp för att genomföras . Efter projektet har ett antal chefsseminarier genomförts liksom viss utbildning för de kritiska processerna. Sammantaget bedömer att det tar innan myndigheten kan sägas vara processorien- terad i sin helhet. Den omfattande verksamhetsförändring som Försvarets materi- elverk genomgår har lett till problem att effektuera de beställningar som verket fått av uppdragsgivaren. Sålunda har och antalet kundbeställningar från Försvarsmakten som effektuerats sjunkit. Detta samman- hänger bland annat med att myndighetens förändring av verksam- het och arbetssätt har lett till en oönskad förlust av kompetent per- sonal som i den nya strukturen kan bli svår att återbesätta. Nyre- krytering och konsultinsatser har inte kunnat kompensera för denna försvagning av verkets kompetens. Verksledningen har mött svårigheter med att i hela verket förankra den avsedda och genom- gripande förändringen i arbetssätt. Inom en del avdelningar finns ännu en tendens att lösa uppgifterna med sin tidigare metodik, opåverkade av ledningens processorientering. Ur industrins per- spektiv har det under förändringsprocessen rått en stor osäkerhet om fördelningen av ansvar och befogenheter inom verket. Från industrins sida upplevs det att projektstyrningen inom Materiel- verket var betydligt mer kraftfull tidigare. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning 3.5.3Verksledningens inriktning mot kärnverksamheter anger i sin verksamhetsplan för , att ett av flera verksamhetsmål för myndigheten är att utveckla kärnverk- samheter och kärnkompetenser samt att minska insatserna inom övriga områden. Målet innebär att man fokuserar på systemkom- petens och att verksamheten präglas av affärsmässighet, system- tänkande, gott ledarskap, helhetssyn och effektivitet. En koncent- ration mot huvuduppgiften att stödja det militära försvarets anskaffningsverksamhet inleddes . Redan före övergången till avgiftsfinansiering, vid utgången av /94, övergick försvarets verkstäder till Försvars- makten. Verkstadsdriften som dittills varit intäktsfinansierad hade en omsättning om . Antalet anställda vid materielverket minskade genom att Försvarsmakten övertog omkring 200 anställda. Följande verksamheter fanns vid ingången av 1995/96 som inte direkt kan kopplas till uppdraget att stödja kunderna i anskaffning av materiel, men kan anses rymmas inom det vidare begreppet materielförsörjning och förvaltning. De har gemensamt att dessa uppgifter inte har starka samband med materielverkets roll i den nya strategin för materielförsörjning, sådan den framgår av reger- ingens proposition Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Avgifts- intäkterna för uppgick till för det förlängda /96 (18 månader). Detta ska jämföras med omslutningen av nedanstående verksamheter som uppgick till något av verkets intäkter. N Verksamhetsgren Reservmaterielförsörjning (RESMAT) med intäkter om och något mer än 180 per- sonår 1995/96. Verksamheten hade som mål att förse För- svarsmakten med reservmateriel och säkerställa tillgänglighet och funktionalitet med god ekonomi. Krav på försörjningssä- kerhet skulle tillgodoses under fred, beredskap, mobilisering och krig. I huvudsak omfattade verksamheten försörjning av reservdelar till försvarets förband och verkstäder, civila krigs- materielproducerande industrier samt till mindre del utländska försvarsverksamheter. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning N Verksamhetsgren Drivmedelsförsörjning med intäkter om 1995/96. Verksamheten hade som mål att på ett affärsmässigt sätt tillgodose Försvarsmaktens behov av drivmedel och oljor samt säkerställa ett minimibestånd och dess tillgänglighet. Verksamheten genomfördes genom bl.a. anskaffning, omsättning och uppföljning av kvalitet av flygfo- togen, motorbensin samt dieselbrännolja för fordon och fartyg. N Verksamhetsgrenen övrigt, Förvaltningskontoret i med intäkter om 1995/96 och drygt 51 per- sonår. Verksamheten omfattade serviceuppdrag såsom tele- kommunikation, lokalvård, postuppdrag och vaktmästeri, kontorsmateriel m.m. åt omkring 25 myndigheter och företag i i . N Verksamhetsgrenen övrigt, Provningsverksamhet med intäkter om 1995/96 och omkring 450 anställda (). Verksamheten omfattade verifiering och provning av svensk försvarsmateriel men även av materiel från utländska kunder. I uppdragen kan ingå deltagande i tekniska studier, simulatoranskaffning, tekniskt- taktiska prov såväl som skjut- ningar med olika typer av vapensystem. Verksamheten bedrivs främst vid provanläggningar i , , i och i . N Verksamhetsgrenen övrigt, Patentverksamheten med intäkter om 1995/96. Verksamheten är ett gemen- samt patentorgan för Försvarsdepartementets myndigheter och hade till mindre del även uppdrag från kunder utanför försva- ret, t.ex. , , och . Förutom patentfrågor ingår andra immaterialrättsliga frågor som möns- terärenden, varumärken, upphovsrätt, intrång och förvärv av uppfinningar. Även behov av försvarssekretess för uppfinningar inom krigsmaterielområdet prövas av denna verksamhet. Följande förändringar har skett av dessa verksamheter . Förvaltningskontoret i med ca 50 anställda avvecklades per då verksamheten överläts till privata företag som då övertog huvuddelen av personalen, maskiner och inventa- rier för verksamheten. genomfördes tillsammans med Försvarsmakten en utredning av försörjningen med reservmateriel samt påbörjades Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning förberedelser för en överföring av reservmateriellagret till För- svarsmakten. Vad det gällde provningsverksamheten konstaterade man 1997 ett kapacitetsöverskott trots en stor omfattning på verk- samheten detta år. sökte då vägar att få en mer sam- ordnad användning med provresurser vid svensk industri. uppdragsfinansierades reservmaterielförsörjningen och Försvarsmakten övertog reservmateriel- och drivmedelslagren med bokförda värden om 6,5 respektive . övertog Försvarsmakten materielverkets verksamhet i med () omkring 40 anställda, och upprättade i dess ställe Försvarsmaktens underhållscentrum. Enligt regeringens beslut omlokaliserades verksamheten Drivmedelsförsörjning till- sammans med miljöfrågor, transportadministration, administrativt stöd och teknikdokumentation /99 till med avsikt att successivt byggas ut till . föreslog också att reger- ingen borde utreda det framtida behovet av provningsresurser med bl.a. hänsyn till Försvarsmaktens ändrade inriktning. fick en utomstående utredare i uppdrag av Materiel- verket att utreda de svenska provningsresurserna som underlag till förslag om en framtida struktur. förändrade myndighe- ten provverksamhetens inriktning. Från att primärt genomföra provningar skulle verksamheten bli ett kvalificerat kompetenscent- rum för verifiering och validering, som tidigt i projekten medver- kade för att säkerställa leverantörernas åtaganden om verifiering och validering. En omstrukturering påbörjades också för att minska myndighetens provningsresurser med sammantaget cirka 70 per- sonår under främst . utreddes reservmaterielförsörjningen, vilket ledde till att myndigheten beslöt att inriktningen var att huvuddelen av verksamheten skulle överföras till Försvars- makten. Försvarsmakten har därefter genomfört ett projekt för att bilda organisationen , som ska svara för allt administrativt och tekniskt stöd till Försvarsmaktens förband, inklusive försörjning med reservmateriel. Utredaren om den framtida provverksamheten i , lämnade sin rapport till materielverkets ledning . Av rap- porten framgick att resurserna i förhållande till de framtida provre- sursbehoven var överdimensionerade vilket har resulterat i en otill- fredsställande ekonomi. Utredaren ställde upp ett antal urvalskrite- rier för de framtida behoven. Provresurserna ska säkerställa tillgång Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning till en uthållig och nationellt säkerhetskritisk resurs. Varje prov- plats bör vara specialiserad på ett visst teknikområde och dubblering av samma resurser bör undvikas. En tillräcklig belägg- ningsvolym måste säkerställas vid de bäst lämpade provplatserna i och lägsta möjliga totalkostnad uppnås. Möjligheter att lägga provuppdrag utomlands bör uppmärksammas. Provning kommer att ingå som en del av ett ökat försvarssamarbete, där måste vara berett att lägga uppdrag i andra länder för att få provningsuppdrag från utlandet. bör därvid undvika sub- ventioner till den egna provverksamheten och i stället söka säker- ställa unika provresurser, som är attraktiva internationellt, även vid full kostnadstäckning. Trovärdighet och opartiskhet i relation till kunder och leverantörer bör säkerställas vid provning. Man bör emellertid försöka utveckla formerna så att industrins resurser kan användas i en ökad utsträckning, utan att opartiskhet ifrågasätts. Även nya möjligheter att anlita provresurser utomlands bör upp- märksammas. Utredaren lämnade förslag till en omstrukturering av verksamheten. har /2002 initierat åtgärder som kan förbättra ekonomin i verksamheten. Sammantaget kan vi konstatera att inlett en omfattande omstrukturering av verksamheten och att denna ännu pågår. Därvid sker väsentligen en anpassning till en ny inriktning av materielförsörjningen, både genom processori- entering av myndighetens kärnverksamhet och genom att förvalt- nings- och resurshållaruppgifter för driftsatta system överförs i annan regi, genom avtal med andra resurshållare eller till Försvars- makten. Av de resursmässigt tunga områdena /96 med denna karaktär återstår vid ingången av 2002 endast provverksam- heten. Enligt vår bedömning är denna utveckling helt i linje med materielverkets uppgifter och roll i en framtida process för materi- elförsörjningen. De genomförda förändringarna har emel- lertid ännu inte resulterat i någon större förändring av verkets resurser för att genomföra kärnverksamheten. resurser för denna verksamhet har –2000 varie- rat med som mest kring ett medelvärde om ca 4,1 miljar- der kronor beräknat i fast prisläge. I sammanhanget bör man beakta att kostnaderna finns kvar för de till Försvarsmakten överförda verksamheterna. ökar dessutom resursutnyttjandet med ca , till största delen som en konsekvens av ett ökat konsultut- nyttjande. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Vi bedömer därför att resursutnyttjandet vid myndigheterna för den totala materielförsörjningsprocessen snarare har ökat än mins- kat. 3.5.4Verksledningens inriktning mot högre systemnivåer Försvarsmaktens materielplan utgår från ett fortlöpande behov av ny materiel. Delar av materielstocken utökas, ersätts eller modifie- ras i olika steg beroende på statsmakternas beslut om krav på ope- rativ förmåga, liksom av inriktning i form av antal och olika typer av krigsförband. Som vi tidigare redovisat kommer dessutom behov av anpassningsförmåga och långsiktig inriktning för materielför- sörjningen att få en ökande inverkan på materielplanen. Försvars- maktens materiel används i försvarssystem. Den ingående materie- len kan ses som en kombination av en mängd komponenter till ett samfungerande system. Det stora antalet komponenter gör det nödvändigt att bygga system i mindre delar och integrera dessa till allt större system, så kallade komplexa system. Ledningen för har inlett en inriktning för verket mot att stödja Försvarsmakten på högre systemnivåer, samt om möjligt överlåta till försvarsindustrin ett större ansvar för arbetet på de lägre nivåerna. Denna inriktning medför att myndig- heten i större utsträckning preciserar operativa systemkrav och i mindre utsträckning i detalj specificerar vilka funktionella krav och prestandakrav som leverantörerna ska uppfylla på komponentnivån. Uppdragsflödet kan karaktäriseras med följande systemnivåer och exempel ur en kartläggning för vår utredning. En utformning av system där en sammansättning av personal, information och anpassade tekniska system ska kunna realisera de efterfrågade militära förmågorna för ett operativt scenario eller strategisk typsituation. Exempel på uppdrag till materiel- verket på denna nivå kan vara studier av systemutformning för olika försvarsuppgifter, modellering och simulering för flygva- pensystem 2000, teknikstudier inom det för Försvarsmakten gemensamma området samt en resursuppbyggnad för modelle- ring och simulering på denna systemnivå. Till denna nivå räknas också uppdrag inom allmänt ledningsstöd till Försvarsmaktens materielstabsfunktion. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Större kombination av tekniska materielsystem. Komplett rea- lisering med betydande samverkan mellan systemen. Uppdrag till materielverket på denna nivå kan ha stora variationer i om- fattning. Det kan vara studier och teknologiuppdrag som syftar till ett flerfunktionellt system, vidmakthållandeåtgärder eller en komplett anskaffning av ett flerfunktionellt system. Exempel på uppdrag på denna nivå kan vara att vidmakthålla luftvärnsro- botsystem 70, anskaffa en ökad förmåga i sjöstridssystem base- rat på nya fartyg i korvettklass (), ett utvecklingssteg på undervattenssystems förmåga baserat på en ny ubåtsklass () samt teknikstudier och systemuppbyggnad för den gemensamma torpedmaterielen i sjöstridssystemen. Till denna nivå räknas också uppdrag att göra mindre utredningar och sammanhålla teknisk kompetens över hela livscykeln. Kallas även ett enfunktionssystem och är operativt brukbart i sig, till skillnad mot de delsystem det är uppbyggt av. Det inne- bär också att speciella stödsystem för underhåll och drift kan ingå. Uppdrag till materielverket kan vara att anskaffa ett kom- plett system eller att samlat införa modifieringar på delsystem, som syftar till en ändrad funktionalitet. Även här är variationen stor i arbetsomfattning. Exempel på materieluppdrag på denna nivå är studier och anskaffning av personligt NBC-skydd inom armén, att anskaffa artillerilokaliseringsradar, studier och pro- jektering av minfartyg, anskaffa och integrera delsystem i kor- vett , anskaffa båtar för amfibieförband samt att delta i utveckling av för JAS 39-systemet. Anskaffning och modifieringsåtgärder. Uppdrag som syftar till ändrad funktionalitet på denna nivå. Exempel på uppdrag på denna nivå är att vidmakthålla kikarsikte till finkalibersystem, att utprova robotsystem 23 (BAMSE), vidmakthålla elverk, anskaffa vinschar till , anskaffa datorer till rörlig brigad, modifiera robotpjäs för amfibieförband samt utveckla av drift- och underhållssystem för flygvapnets ledningssystem (STIC). Den part som är ansvarig för systemintegrationen får sedan delsystem eller åtgärder på delsystem levererade. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Anskaffning av komponenter som inte utgör delsystem. Kan också vara fristående materielanknutna tjänster. Exempel på uppdrag till materielverket på denna nivå är tvätt av patroner och hylsor till artilleriammunition, anskaffa komponenter till tunga hjulfordon, anskaffa flamskydd och ekolod till kustkor- vett, mörkerutrustning till , kryptokort för signal- skydd, avropsavtal för möbler till Försvarsmakten samt skjut- ning av granatkastarammunitionen STRIX på uppdrag av för- band. Vi bedömer att inriktning medför att många upp- drag på nivå 4 och 5 samt vissa uppdrag på systemnivå 3 kommer att överlåtas åt leverantörer på marknaden. Myndigheten ska dock även fortsättningsvis besitta kompetens och resurser för att utvär- dera offerter, affärsmässigt genomföra upphandling och beställning samt verifiera och validera levererade materielsystem på systemnivå 3 och 2. Även systemarbete på nivå 1 bedömer vi bli efterfrågat i större utsträckning när försvarets ändrade inriktning genomförs. En sådan utveckling innebär principiellt att industrin måste vara beredd att ta på sig ett större leverantörsansvar än vad som varit fallet. Med ledning av statistik beräknar vi att myndighetens personal har arbetat fördelat på de olika systemnivå- erna enligt följande tabell. Underlaget för har avsett perio- den och för jämförelsens skull uppräknats till helår. Uppgifterna om tidsåtgång kommer från materielverkets tid- redovisning och avser den anställda personalen samt motsvarande personalkostnad. Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning Utfall arbetad tid, personalkostnad samt antal kundupp- drag fördelat på systemnivåer. till 10 000-tal) Enligt tabellen kan man dra slutsatsen att en viss förskjutning av myndighetens arbetssätt mot högre systemnivåer har givit utslag i dessa beräkningar. Omkring 2000 anställda, exklusive verksledning och staber arbetade vid myndigheten . Av dessa debiterade omkring en fjärdedel eller 500 årsarbetskrafter tid mot de lägre systemnivåerna 4 och 2000. Denna andel hade sjunkit till eller 300 årsarbetskrafter. Vi bedö- mer att denna utveckling kan och bör fortsätta. Den här använda klassificeringen av uppdragen i systemnivåer hade inte gjorts av materielverket före vår utredning och måste bedömas vara relativt osäker. Det ska också observeras att systemnivåerna 4 och 5 inne- håller åtskillig arbetstid för komponenter och specialisttjänster för vidmakthållande av system i förbandsdrift samt även särskild med- verkan i övningar och undervisning på uppdrag av Försvarsmaktens förband och skolor. För systemnivå 3 är en del av tiden nödvändig för förhandlingar och kontrakt vid upphandling, och en del är verk- samhet som sammanhänger med detaljerat specifikations- och uppföljningsarbete. Proportionerna mellan dessa delar är det med myndighetens uppföljningssystem inte möjligt att uttala sig om. 3.5.5Intäkts- och kostnadskrav på huvudenheterna ska över tiden redovisa ett ekonomiskt nollresultat. Detta uppnår verket genom ett planerings- och upp- följningssystem där externa intäkter från Försvarsmakten och andra kunder för varor, tjänster och finansiella intäkter ska mot- Ett förändrat försvar – en förändrad materielförsörjning svara kostnader för levererade varor, tjänster och finansiella kostnader kopplade till beställningar.