sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Kravet har reducerats till ett beviskrav i 11 kap 5 a § som fortfarande kräver registreringsnummer på fakturan. Vad gäller när parterna skall bevisa att köparen är en beskattningsbar person som dock inte är registrerad? Vad krävs för sådan bevisning? Hänvisning till 9 d kap avser svenska bestämmelser om små företag och kan inte gälla köpare i annat . 8 kap 1 § Det kan diskuteras om det inte nu är dags att sammanföra begreppen avdragsrätt och rätt till återbetalning. Skillnaden infördes när begreppet skattskyldig fick en ny definition i den nya lagen om mervärdesskatt 1/7 1994. Då beskattningsbar person nu införs och skattskyldig utmönstras borde det vara möjligt att återgå till ett begrepp i stället för två för att reglera rätten till avdrag. 8 kap 2 § Sådant belopp som betalas bör bytas mot: Sådant belopp som skall betalas 8 kap 4 § Nuvarande lydelse under förutsättning att leverantören inte är skattskyldig enligt denna lag för annat än importen byts mot under förutsättning att leverantören inte är en beskattningsbar person. Innebörden efter ändring blir rakt motsatt den avsedda. Köparen kommer inte att få avdragsrätt. Leverantören är förmodligen en beskattningsbar person som skulle ha haft avdragsrätt om han själv hade varit betalningsskyldig för importen. 8 kap 13 § Lagrummet motsvaras av direktivets artikel 17.5 som hänvisar till fördelningsprincip i artikel 19. I artikel 19.1 anges endast omsättningar som fördelningsgrund. Avdragsgill andel räknas fram som ett bråk med skattepliktig omsättning i täljaren och total omsättning i nämnaren. Det är tveksamt om fördelning enligt annan fördelningsgrund, produktionskostnad, timmar, volym, yta etc. verkligen är förenligt med direktivet. Frågan har ej diskuterats i betänkandet. I 1 kap 7 § sägs att i begreppet transaktion inkluderas transaktion som ligger utanför tillämpningsområdet. Detta påverkar beräkning av avdragsgill ingående skatt genom att bråkets nämnare blir större. Enligt dom C-16/00 skall sådan omsättning inte ingå i nämnaren. Se även kommentar till 1 kap 7 §. 8 a kap 1 § Med ändrad användning avses även det fall att förvärvaren blir befriad från skatt enligt 9 d kap. Fråga uppstår då vad som gäller om en förvärvare av hel rörelse inklusive investeringsvaror efteråt blir befriad enligt 9 d kap. Har förvärvaren förvärvat investeringsvaror och kan han bli jämkningsskyldig? Direktivets lydelse i artikel 20.1 b) inträffar någon förändring i de faktorer som använts för att bestämma avdragsbeloppet kan med fördel införas här. Man undviker då oklarheter avseende fysiskt ändrad användning etc. 8 a kap 2 § I definitionen av investeringsvara har hänvisning skett till 3 kap 3 § första stycket 2. Hänvisningen kan förmodas vara felskriven och bör bytas mot 3 kap 3 § första stycket 1 Ordet skall har medfört problem vid skatteprocesser avseende VMB. Kan lämpligen bytas mot har rätt till och skall. 9 d kap 1 § Gränsdragningen mellan tillfälliga och löpande transaktioner måste klargöras. 9 d kap 2 § Skatteplanering i enkelt bolag kan befaras. Intäkterna fördelas med < per skattefri delägare medan avdragen samlas hos skattepliktig delägare. Gränsen bestäms genom intäkter av vissa angivna omsättningar. Intäkt är ett redovisningstekniskt begrepp varmed menas en periodiserad inkomst. Risk finns att man hamnar i en diskussion om god redovisningssed vad gäller intäkten. Det är förmodligen bättre att inte ha med begreppet intäkt utan i stället lägga ihop omsättningsbeloppen, beräknade på ett entydigt definierat sätt. något av bör kunna strykas. 9 d kap 3 § Det är oklart från vilken tidpunkt ett beslut skall gälla, från årets början, dagen för beslut eller ansökans ankomstdag. Ett beslut är tänkt att kunna överklagas den vanliga vägen. Så länge en dom inte vunnit laga kraft gäller tidigare beslut. Om domen medför tillämpning av 9 d kap innebär detta att lämnade deklarationer skall rättas. Likaså skall rättelse ske av hos köpare avdragen ingående skatt. Hanteringen tycks opraktisk med tanke på att en skatteprocess kanske pågår . 9 d kap 4 § I omsättningsbeloppen skall inte ingå skatt enligt denna lag. Fråga uppkommer då om man avser skatt som borde ha debiterats eller skatt som har debiterats. 9 d kap 5 § Hänvisningen avseende avdragsrätten har blivit fel. Någon punkt 1 och 2 i 1 § första stycket finns inte. Hänvisningen skall vara till 1 § andra stycket 1 och 2. Det kan diskuteras om hänvisningen alls skall vara med här. Dessa fall omfattas ju inte alls av befrielse från beskattning enligt 9 d kap. Ett alternativ är att stryka sista meningen och tillägga efter ordet beskattning enligt detta kapitel i första meningen. 9 d kap 6 § Det är oklart i vad mån det är möjligt för en beskattningsbar person att få bli beskattad och få avdragsrätt retroaktivt. I 2 § anges beskattningsår. I 6 § anges bara år. Det bör preciseras om här avses beskattningsår, räkenskapsår eller kalenderår. 13 kap 3 § Punkterna 1 och 2. Vad som menas med i anslutning till behöver preciseras. Detsamma gäller i samband med. Varför använda olika uttryck? 13 kap 4 och 5 §§ Båda paragraferna innehåller särregler. Det bör klargöras vilken som har företräde när båda kan tillämpas på en och samma transaktion. Exempelvis när betalning sker helt eller delvis i förskott och faktura utfärdas i efterskott. 13 kap 6 § Det bör klargöras en faktura anses utfärdad, datum som står på fakturan, dag för fysiskt upprättande, dag för utskick eller annan dag. Om det är på fakturan angivet datum som avses, vad gäller då om fakturan saknar datum? 13 kap 10 § Hela första stycket är en enda lång mening. Uppdelning bör ske. 13 kap 16 § Uttrycket fått avdrag kan ge upphov till ej tänkta effekter. Den som bokfört och kanske yrkat men ännu ej fått avdrag skulle då kanske inte behöva återföra avdragen skatt vid kreditnota. Uttrycket bör kunna bytas mot exempelvis verkställt avdrag, eller gjort avdrag. 3 kap 1 § Den som felaktigt ställt ut momsbärande faktura jämställs med skattskyldig enligt 1 kap 4 §. Någon registrering ska dock inte ske enligt 3 kap 1 §. Det är oklart hur denna beskattning skall gå till. 3 kap 2 § Ordet och tycks medföra att anmälningsskyldighet inte finns när avsikt att bedriva näringsverksamhet saknas. Felet har hängt med sedan tillkomsten av SBL. Lämpligen kan och bytas mot eller. 15.4 Bilaga 4 RF, Skatterättslig pilotstudie av idrottsföreningar JurK har under pågående skatteutredning funderat på olika lagförslag som skulle kunna lösa kartlagda och befarade problem med gällande lagstiftning. JurK har t.ex. funderat på ett införande av oinskränkt inkomstskatteskyldighet med avdragsrätt för samtliga kostnader i verksamheten. Vid redovisning av underhandsförslag från JurK:s pågående skatteutredning beslutades att GS och JurK skulle få i uppdrag att genomföra en utredning av de statliga momsförslagens effekter på tre olika nivåer inom idrottsrörelsen. Härefter beslutade JurK att pilotstudien även skulle tjäna som underlag för att bedöma utfallet av ovan nämnda förslag om oinskränkt skattskyldighet för idrottsföreningar. Pilotstudiens skattesubjekt utgörs av fyra slumpmässigt utvalda idrottsföreningar. Avsikten har emellertid varit att dessa föreningar ska representera såväl stora som små föreningar för att på så vis kunna dra rättvisa slutsatser om vilket utfall oinskränkt inkomstskattskyldighet och omfattande momsredovisningsskyldighet skulle få på olika nivåer i idrottsrörelsen. Förening A representerar en liten förening som bedriver idrottslig verksamhet i form av fotboll och innebandy. Omsättningen var ca. Föreningen livnär sig till stor del på bingolottoförsäljning och drive-in-bingo. Lagkassor inkluderas inte i redovisningen men de anses totalt bestå av högst ett par . Förening B utgörs av en mellanstor förening som bedriver idrottslig verksamhet inom en mängd olika idrotter, såväl lag- som individuella idrotter. Föreningen har 650 medlemmar och omsättningen var ca. I årsredovisningens inledning anges uttryckligen att föreningen måste försöka bli mindre beroende av bingolottoförsäljning . Lagkassorna inkluderas inte i redovisningen men de finns på särskilda konton och tillförs huvudstyrelsen på bokslutsdagen för att därefter återgå till aktuella lag. Föreningen anser därför att de har full kontroll på sina lagkassor. Förening C representerar en flersektionsförening med ca 2000 medlemmar. Analysen enligt nedan har gjorts mot bakgrund av huvudstyrelsens årsredovisning. Den redovisade omsättningen var ca . Lagkassorna inkluderas inte i redovisningen och dessa kan uppgå till i vissa lag. Pengarna i lagkassorna härrör från sponsorer, föräldrar och diverse penninginsamlande verksamheter och de utnyttjas till bl.a. anmälningsavgifter, resor, inköp av matchtröjor m.m. Förening D är en förening med elitverksamhet inom en stor svensk idrott. Föreningen har ca 650 idrottsaktiva medlemmar och ca. 2550 stödjande medlemmar. Omsättningen var ca . Föreningen äger ett fastighetsbolag som sköter fastighetsförvaltningen av den arena som nyttjas i föreningens verksamhet. Lagkassorna inkluderas inte i föreningens redovisning men de ska tas med fr.o.m. nästa års redovisning. Lagkassorna anses bestå av endast bingolottoprovision från föreningen till resp. lag och föreningen har totalt 11 lag. Samtliga föreningar ombads skicka in sin årsredovisning avseende verksamheten . Vid en närmare analys och jämförelse av föreningarnas respektive årsredovisningar kunde det konstateras att åtminstone tre av fyra föreningar inte uppfyller de krav som ställs i den nya bokföringslagen. Bevis på detta är bl.a. följande: ·Lagkassorna inkluderas inte i redovisningen, d.v.s. föreningarna har mer eller mindre inte någon kontroll på dessa pengar. Lagkassorna kan innehålla stora summor pengar. ·Årsredovisningarna består i huvudsak av nettoredovisning med undantag för bruttoredovisning avseende poster såsom bingolotto och lotterier. Det anges inte uttryckligen när det är fråga om brutto- eller nettoredovisning utan detta har framkommit genom diskussioner med ansvariga personer för respektive förening. ·Vissa poster såsom "bidrag och medlemsavgifter" och "entréavgifter och kiosk" har sammanfogats i redovisningen och aktuella föreningar kunde inte förtydliga detta eftersom föreningen inte särredovisar aktuella poster. Osäkerhetsfaktorer har medfört att underlaget till viss del bygger på ren uppskattning. Detta beror huvudsakligen på ofullständiga svar från föreningarna, vilket baseras på en redovisning som inte uppfyller bokföringslagens krav. Den bristfälliga hanteringen av lagkassor medför även att underlaget inte är helt sanningsenligt. Underlaget anses dock kunna ge vissa indikationer vad gäller förslaget om oinskränkt inkomstskatteskyldighet, se bilaga 1 – 4 och p. Det är däremot svårare att bedöma utfallet av en framtida omfattande momsredovisningsskyldighet eftersom lagen till viss del finansierar inköp av momspliktiga varor och tjänster med lagkassor som inte syns i redovisningen. Föreningarna fick besvara följande frågor: 1)Är ni införstådda med de krav som ställs på redovisningen av ideella föreningar enligt nya bokföringslagen och anser ni att ni uppfyller dessa krav? 2)Vad har ni för tankar kring det nuvarande skattesystemet för ideella idrottsföreningar och hur ser ni på ett ev. införande av momsplikt på försäljningsverksamhet och oinskränkt inkomstskatteskyldighet? Samtliga föreningar var införstådda med de krav som ställs på redovisningen enligt nya Bokföringslagen. De ansåg även att de uppfyller dessa krav, trots att t.ex. lagkassorna inte inkluderas i redovisningen. En förening ansåg inte att detta var ett problem eftersom lagkassorna bara består av "vita" pengar. De vill inte heller hämma den entreprenörsanda som finns inom vissa lag, eftersom den ger lagen förbättrade möjligheter att utöva idrottslig Analysen av utfallet för respektive förening av ett införande av momsredovisningsskyldighet är svår att utföra eftersom stora belopp florerar i föreningarnas lagkassor och det går inte att få fram exakta uppgifter på hur mycket av dessa pengar som används i momspliktig verksamhet. Vid tal om en ev. momsregistreringsskyldighet framförde förening A, B och C stark kritik främst p.g.a. ökad administration, vilket föreningarna inte anser att de skulle klara av. förening nämnde att administrationen är onödigt tung redan nu p.g.a. av t.ex. kontrolluppgiftsplikten för alla domarersättningar överstigande , varför denna gräns föreslås höjas till åtminstone . Förening D hade däremot själv undersökt huruvida den skulle vinna på att vara registrerad för moms och att bedriva föreningens verksamhet i ett s.k. IdrottsAB. Föreningen har vissa avdragsmöjligheter i det helägda fastighetsbolaget och anser inte att föreningen skulle vinna på ytterligare avdragsmöjligheter för kostnader nedlagda i den idrottsliga verksamheten. Samtliga föreningar förespråkar således ett bibehållande av det nuvarande systemet, d.v.s. i realiteten en relativt begränsad momsredovisningsskyldighet för idrottsföreningar. Samtliga föreningar framförde kritik mot ett införande av oinskränkt inkomstskatteskyldighet men det torde även bero på att de inte kunde överblicka vilket utfall det skulle få för den egna föreningen. Det faktum att föreningarna A, B och C är relativt beroende av t.ex. bingolottoförsäljning medförde emellertid att de inte ens kunde tänka sig att fundera på ett sådant förslag. Förening D ansåg att det nuvarande skattesystemet är mest förmånligt för deras verksamhet. Det huvudskaliga skälet till att förening D har valt att inte driva sin verksamhet i form av IdrottsAB är skillnaderna mellan aktiebolag och allmännyttiga ideella föreningar avseende föreningarnas möjligheter till idrottspensionsavsättningar, vilka innebär ett uppskjutande av beskattningen till dess pengarna tas ut. 5 Pilotstudie - oinskränkt inkomstskatteskyldighet JurK:s förslag om en oinskränkt inkomstskatteskyldighet förutsätter en avdragsrätt för samtliga kostnader i verksamheten – såväl direkta som indirekta kostnader. Enligt detta förslag skulle föreningarna medges ett allmänt avdrag för de indirekta verksamhetskostnaderna efter det att föreningens intäkter från samtliga finansieringsverksamheter fastställts och kvittats mot varandra. Om det således t ex finns ett överskott från bingo, lotterier, idrottsintäkter (anmälningsavgifter m.m.) och övriga försäljningsintäkter (förmånshäften m.m.), så ska detta i slutändan stämmas av mot det allmänna avdraget. Det som eventuellt härefter återstår ska – efter tillåtna reserveringar/fonderingar – beskattas . Det förekommer således inte någon bedömning av vad som har naturlig anknytning eller vad som är hävdvunnet och problematiken med huvudsaklighetsbedömningen och förvärvskälleindelningen blir helt Skatteberäkningen sker med andra ord i en och samma förvärvskälla, vilket innebär att underskottsverksamheter nedbringar resultatet av överskottsverksamheter. 5.2 Intäkter och kostnader Vid granskning av årsredovisningen för respektive förening har den idrottsliga verksamheten skiljts från den externa försäljningsverksamheten. Härutöver har extraordinära intäkter och kostnader samlats under en särskild rubrik tillsammans med övriga intäkter och kostnader som ska undantas från inkomstbeskattning, såsom t ex medlemsavgifter och bidrag. Fördelningsprincipen vid ovan nämnda indelning har varit följande: -Tävling (anmälningsavgifter, resor, träningsläger etc.) -Tävlingsförsäljning - försäljning i direkt samband med match/tävling (matchprogram, , cafeteria, kiosk etc.) -Personalkostnader/ersättningar/arvoden/förmåner till aktiva/ledare -Ersättning domare/funktionärer -Tävling (anmälningsavgifter, resor, träningsläger m.m.) -Tävlingsmaterial (matchtröjor, vattenflaskor, tejp m.m.) -Tävlingsförsäljning - försäljning i samband med match (inköp varor och tjänster m.m.) (porto, kopiering, telefon m.m.) (el, skötsel av plan/arena/kansli/klubbhus m.m.) -Bingo och lotterier (bingolotter, bingohallar, drive-in-bingo, lotterier m.m.) -Reklam/sponsorer -Övrig försäljning (förmånshäften, souvenirer m.m., m.m.) -Reklam/sponsorer -Övrig försäljning (förmånshäften, souvenirer m.m., m.m) Extraordinära/övriga intäkter/kostnader: -Bidrag/aktivitetsstöd -Fastighetsförsäljning (reavinst/förlust) -Kapitalintäkter/kostnader (räntor) Mot bakgrund av föreningarnas resultat enligt Bilaga 1 – 4 kan följande konstateras: ·Förening A, B och C drabbas inte av någon inkomstskatt alls trots att föreningarna totalt sett uppvisar ett positivt resultat. ·Förening D uppvisar en vinst på ca. och drabbas av en skatt om ca . Det bör inte nödvändigtvis anses oskäligt att förening D drabbas av denna skatt eftersom föreningen har en mycket stor omsättning och en relativt liten breddverksamhet, d.v.s. största delen av omsättningen avser föreningens elitverksamhet. Övergångsersättningar (erhållna) Övergångsersättningar (erlagda) Personalkostnader/Ers. Ersättning domare/funktionärer -145,900 -145,900 -15,000 -13,300 * Intäkter från bingo och lotterier redovisas netto m.a.a. att vissa föreningar endast kan uppvisa nettoresultat avseende dessa poster. Övergångsersättningar (erhållna) Övergångsersättningar (erlagda) Personalkostnader/Ers. Ersättning domare/funktionärer 1,545,200 -75,500 -1,400 *Intäkter från bingo och lotteri redovisas netto m.a.a. att vissa föreningar endast kan uppvisa nettoresultat avseende dessa poster. **Kapital inkl. i inkomstskattberäkningen m.a.a. att det är en skattepliktig intäkt. Övergångsersättningar (erhållna) Övergångsersättningar (erlagda) Personalkostnader/Ers. Ersättning domare/funktionärer -2,554,600 1,619,000 1,052,700 -2,567,800 -1,515,100 -1,515,000 *Intäkter från bingo och lotteri redovisas netto m.a.a. att vissa föreningar endast kan uppvisa nettoresultat avseende dessa poster. **Kapital och fastighetsförsäljning inkl. i inkomstskattberäkningen m.a.a. att det är en skattepliktig intäkt. 30,200,000 2,300,000 4,460,000 Övergångsersättningar (erhållna) 2,400,000 Övergångsersättningar (erlagda) 6,300,000 4,200,000 9,000,000 Personalkostnader/Ers. 39,292,000 Ersättning domare/funktionärer 1,200,000 39,592,000 -61,693,000 22,000,000 1,520,000 2,400,000 1,200,000 26,070,000 -2,720,000 1,500,000 -12,000 2,737,000 65,862,000 64,425,000 1,437,000 -15,000 1,422,000 *Intäkter från bingo och lotteri redovisas netto m.a.a. att vissa föreningar endast kan uppvisa nettoresultat avseende dessa poster. **Kapital inkl. i inkomstskattberäkningen m.a.a. att det är en skattepliktig intäkt. 15.5Bilaga 5 BUS, svar som BUS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m. (Fi2002:11) Svar på Förfrågan hur de momsförändringar som genomfördes och inom kultursektorn har påverkat Er verksamhet, av 2003 03 24. BUS (Bildkonst Upphovsrätt i ) verksamhet består av flera delar där upphovsrättsliga ersättningar inkasseras och fördelas till upphovsmännen (bildkonstnärer och illustratörer). Vi väljer att besvara samtliga frågor i ett genom att beskriva det som vi upplever som problem och som främmande i det nuvarande systemet, nämligen har droit de suite kommit att hanteras avseende mervärdeskatt. Men först vill vi omtala att den nuvarande så kallade kulturmomsen om fungerat utmärkt i vår verksamhet, vid genomförandet av och anpassningen till mervärdeskattesystemet uppstod en del frågetecken. Dessa kunde tämligen snabbt rätas ut, bland annat med stöd av externa experter. Droit de suite kom att bli momsbelagt genom en slarvigt ställd fråga från en auktionshandlare till en lokal skattemyndighet. Svaret på frågan Är det moms på droit de suite? blev jakande och med stöd av huvudsaklighetskriteriet kom momsen att bli . Droit de suite ersättningen kom därvid att betraktas som en del av varan, konstverket, och följden blev att droti de suite istället för kom att öka till 6,. konstaterades att droit de suite i sig är varken en vara eller en tjänst och skulle därför inte omfattas av mervärdeskatt. Den konkreta innebörden blev att mervärdeskatten inte fördes vidare i kedjan till den slutlige mottagaren av denna ersättning (rättighetshavaren). Istället skulle handlare och auktionsföretag leverera in mervärdeskatten och sedan vidarebefordra droit de suite till BUS utan mervärdeskatt. I BUS verksamhet skulle BUS handhavande med droit de suite, dvs den tjänst BUS utför åt rättighetshavaren beläggas med en momssats om . Denna fördes vidare till rättighetshavaren som en kostnad för denna. Om avdragsrätt inte föreligger hos mottagaren blir det en ren kostnad. Det har därmed uppkommit ett system som framstår som ytterst märkligt. En upphovsrättslig ersättning som per definition inte skall omfattas av mervärdeskatt (varken vara eller tjänst) beläggs med den högsta momssatsen, sker inskränkningar i avdragsmöjligheten för ingående moms medan en ny momskostnad påförs konstnären. Vi menar att detta bör rättas till och att det enklaste vore att belägga droit de suite med en kulturmoms om . Denna kan då hanteras i alla led och transaktioner där droit de suite ingår. Detta kommer inte att leda till några problem utan kommer att fungera på samma sätt som vårt nuvarande system för reproduktionsersättning gör. Upphovsrättens har en moms på medan varans moms kan variera, enligt vår erfarenhet har det inte orsakat några problem. I tillägg till den utveckling som skett skall det observeras att auktionshandeln genom omprövning har fått till stånd den ändringen att de inte behöver debitera/erlägga mervärdeskatt på droit de suite eftersom de inte för in varan (konstverket) i eget lager utan är ombud för säljaren. Statsfinansiellt innebär det att man inte har några skatteintäkter från mervärdeskatten på droit de suite. Den 25 procentiga mervärdeskatten på droit de suite är endat kvar i konsthandeln och bidrar mycket verksamt till att konsthandeln undviker att redovisa droit de suite till BUS. Därigenom är mervärdeskatten skadlig för konstnärens ersättningsrätt. Troligen skulle en sänkning av droit de suite till leda till ökad inkassering för BUS och till en ökad momsintäkt för staten (även om vi här talar om mycket marginella belopp) vilket borde vara en önskad systemförbättring i sig. 15.6Bilaga 6 KLYS, svar som KLYS lämnat till utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdeskatter m.m. (Fi2002:11) Svar på förfrågan om hur de momsförändringar som genomfördes och inom kultursektorn har påverkat verksamheter på kulturområdet KLYS – Konstnärliga och - är ett samarbetsorgan för 17 konstnärsorganisationer inom områdena ord, ton, scen, bild och eter. KLYS företräder dessa yrkesgrupper i frågor av gemensamt intresse såsom upphovsrätt, arbetsmarknad, skatterätt och yttrandefrihet. Genom denna skrivelse samordnas KLYS- organisationernas synpunkter. I flera fall avger KLYS medlemmar också egna svar som kompletterar KLYS skrivelse. KLYS har valt att i sitt svar inledningsvis behandla fråga 1, 4 och 5, för att sedan övergå till fråga 2 och 3. 1, 4-5. Allmänt kan sägas att den 6-procentiga mervärdesskattesats som infördes på en rad områden inom kultursektorn 1996 och 1997 i huvudsak fungerar väl . I de fall den lägre 6-procentiga momsskattesatsen inte kan tillämpas på kulturområdet upplevs dock nuvarande momslagstiftning som svårbegriplig, godtycklig och orättvis för många konstnärer. Det är därför mycket som talar för att en enhetlig reducerad mervärdesskatt om bör tillämpas på hela kulturområdet. En sådan enhetlig kulturmoms är något som KLYS framfört som sitt önskemål vid ett flertal tillfällen gentemot regering och riksdag. Det finns enligt KLYS starka skäl för att införa en enhetlig reducerad moms om för alla typer av varor och tjänster på kulturområdet. Konstnärsorganisationerna är överens om att en enhetlig kulturmoms, utom för de varor och tjänster som fortfarande bör undantas helt från moms, är nödvändig och önskvärd.