sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — har tillsammans med övriga nordiska länder särskilt stora möjligheter på detta område eftersom tillgången till administrativa data är stor. Utveckling pågår inom SCB och vid ett flertal andra statistikbyråer för att ta fram system som gör det möjligt att öka tillgängligheten till avidentifierade mikrodata för främst forskning som säkerheten och sekretessen garanteras. SCB bör del- ta aktivt i detta utvecklingsarbete. Spridningen av statistik har genomgått stora förändringar de se- naste åren och systemen är inte alltid uppbyggda för att säkerställa att för tidig publicering undviks. För viss statistik är det allvarligt om den sprids för tidigt med möjliga stora ekonomiska konsekven- ser som följd. Problem av detta slag har uppstått både i och i flera av de länder utredningen har besökt. Utredningen föreslår att SCB analyserar riskerna med för tidig publicering för att i möj- ligaste mån undvika att så sker. SCB bör överväga att samla datainsamlingen till en avdelning. Ut- redningen har sett flera exempel i andra länder där en sådan typ av datainsamling fungerar effektivt. Utredningen har också sett olika sätt att organisera arbetet med nationalräkenskaperna och kontak- terna med omvärlden. Följande förslag framförs på detta område: 1.SCB bör överväga att samla datainsamlingen till en avdelning. 2.Nationalräkenskapernas organisation bör ses över. 3.En nämnd för nationalräkenskaperna bör inrättas och skrivas in i SCB:s instruktion. 4.SCB bör utarbeta s.k. Service Level Agreements med viktiga an- vändare. 5.En överflyttning av statistikansvaret för finansräkenskaperna från till SCB bör övervägas . Organisationen av datainsamlingen kan utformas enligt olika prin- ciper. SCB har valt en decentraliserad modell, vilken innebär att datainsamling, registrering och påminnelser sköts decentraliserat produktvis tillsammans med den fortsatta processen. Strävan att effektivisera datainsamlingen har lett till att många statistikbyråer centraliserat hela eller merparten av insamlingen till en gemensam avdelning, som är skild från den vidare bearbetningen och sammanställningen av de olika statistikprodukterna. Av de län- der som utredningen har studerat är detta fallet i , Kana- da, , och . Förändringar i samma riktning pågår i . Verksamheterna skiljer sig inne- hållsmässigt mellan länderna, men omfattar normalt utskick av en- käter, påminnelser och mottagande samt registrering av svar. I utförs även vissa kontroller och kontakter med uppgifts- lämnarna. Mot bakgrund av att andra statistikbyråer bedömt att den centra- liserade modellen är effektivare bör SCB överväga om en central organisation skulle vara att föredra. I ett sådant utredningsarbete bör aspekter som ny teknik för datainsamling och kraven på en uppsnabbning av statistiken vägas in. Kvaliteten i statistiken är i hög grad beroende av de stora företa- gens uppgiftslämnande. Ett mindre antal storföretag står för en stor andel av resultaten i den ekonomiska statistiken. Felaktigheter eller bortfall i storföretagens rapportering får stora effekter på sta- tistikens kvalitet. Storföretagen står inför ökande svårig- heter i sitt uppgiftslämnande. Strukturen förändras ständigt genom sammanslagningar, uppköp, avknoppningar och nedläggningar. Inter- nationaliseringen innebär att företagen inlemmas i globala struktu- rer. Oklarheter uppstår om vem som skall rapportera. Interna- företag har svårt att särskilja den svenska verksamheten. Den snabba utvecklingen av produkter innebär att klassificerings- systemen blir föråldrade. Uppdelningen på varor och tjänster i sta- tistiken blir i ökande utsträckning onaturlig för företagen. Dessa problem är inte unika för , men storföretagens dominans i den svenska ekonomin gör att effekterna för statistiken kan bli allvarligare än i stora länder. Utredningen menar att SCB bör utöka resurserna för att hålla kontakt med de största och vikti- gaste rapportörerna och överväga att skapa en särskild enhet för denna uppgift. Sådana enheter finns vid statistikbyråerna i t.ex. , och . SCB har f.n. en person som delvis har sådana uppgifter. Den eventuella enheten bör ha betyd- ligt större resurser och personalen bör vara erfaren och välutbildad för att självständigt kunna föra diskussioner med företagsföreträ- dare på hög nivå. Den nya tekniken erbjuder nya och enklare former för inrappor- tering. Det är av stor vikt att den nya tekniken snabbt utnyttjas på bred front. Därigenom kan rapportörernas kostnader minska, rap- porteringen underlättas och snabbas upp. För SCB innebär det mins- kade kostnader, snabbare process och därmed snabbare publicering samt mindre fel genom att registreringsmoment bortfaller. SCB arbetar med dessa frågor både på central nivå och på statistikprogram- men. Man arbetar med olika former av överföringstekniker: elektro- niska formulär, filöverföring via Internet, telefon (TDE), fax-skanning m.m. Utredningen bedömer att utveckling och introduktion av effek- tivare rapporteringsformer grundade på ny teknik bör ha mycket hög prioritet. SCB bör centralt lägga ner resurser på att i samarbete med uppgiftslämnarna utveckla olika former av elektroniska rap- porteringsformer. Centrala utvecklingsprogram bör tas fram och kontinuerligt följas upp. För att öka samarbetet med och inflytande från användare av den ekonomiska statistiken är det viktigt med kontaktytor. Det finns ett programråd för den ekonomiska statistiken, som behandlar hela ämnesområdet, men i praktiken handlar det mycket om nationalrä- kenskaperna. För konsumentprisindex finns en nämnd som beslutar om hur konsumentprisindex skall beräknas. har funnits länge och har ett gott anseende. Det är troligen en bidragande orsak till att användarna var nöjda med KPI i den utvärdering av användarnas synpunkter som utredningen har genomfört. har beslutsrätt i metodfrågor. Utredningen föreslår att det vid SCB inrättas en . Den bör byggas upp efter mönster av och vara beslutande i metodfrågor. Även om national- räkenskaperna till stor del är reglerade genom EU-förordningar finns det ett stort antal frågor av metodkaraktär som kräver ställnings- taganden där extern expertkunskap skulle vara av stort värde. Ett exempel är hur man skall mäta volymutvecklingen i olika delar av den offentliga sektorn. Det är frågor som liknar de som KPI-nämn- den hanterar. skulle också ha betydelse för till- tron till och utvecklingen av NR i andra avseenden. Information om nämnden och snabbprotokoll från sammanträden bör publice- ras på SCB:s webbplats. Förslagets lagtekniska utformning finns i avsnittet Lagförslag. Den ekonomiska statistiken har en mycket stor krets av använ- dare i alla delar av samhället. Vissa användare har särskild tyngd be- roende på de uppgifter de är ålagda att utföra. Det gäller i första hand , och . För att tillförsäkra bl.a. dessa myndigheter relevant statistik av god kvalitet som underlag för deras verksamheter, föreslår utredningen att man utarbetar samarbetsavtal som på frivillig basis beskriver SCB:s åtaganden när det gäller statistikområden, olika kvalitetsmål som tillförlitlighet, tillgänglighet, dokumentation och aktualitet m.m., leveranser samt gemensamma angelägenheter, bl.a. informa- tionsutbyte. Denna modell med s.k. Service Level Agreements finns i bl.a. och . Den är enligt utredningens bedömning ett ändamålsenligt sätt att upprätthålla goda relationer mellan statistikmyndigheten och viktiga användare med särskilda krav på statistiken. För den ekonomiska statistiken ligger statistikansvaret till störs- ta delen hos SCB. har dock statistikansvaret för bl.a. finansräkenskaperna. har i skrivelse till utredningen påtalat det olyckliga i att ansvaret för nationalräken- skaperna respektive finansräkenskaperna är delat. Det finns en nära koppling mellan nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna och i realiteten är det så, menar , att SCB inte bara producerar statistiken på uppdragsbasis utan också har sak- kunskapen på området och deltar i det internationella utvecklings- arbetet i ställe. I enlighet med Kapitalmarknadsstatistikutredningens1 förslag har ett samarbete och en samordning mellan , Riks- banken och SCB på finansmarknadsstatistikens område utvecklats. Detta samarbete har lett till eliminering av dubbelarbete, harmoni- sering m.m. Merparten av statistikansvar har delegerats till SCB, som bl.a. håller i programrådet för finansmark- nadsstatistik samt ansvarar för det internationella arbetet. Samarbe- tet har enligt uppgift löpt på ett bra och konstruktivt sätt. De spe- cifika kompetenserna inom de respektive myndigheterna har kun- nat utnyttjas för att åstadkomma bästa möjliga kompromisser mellan statistikkrav, redovisningsnormer och tillsynskrav med må- let att förenkla uppgiftslämnandet och öka statistikens kvalitet kostnadseffektivt. kommer förändringar att ske avseende produktio- nen av finansmarknadsstatistik samt delar av underla- get för betalningsbalansstatistiken. SCB kommer att på uppdrag av ta fram denna statistik. Ansvaret för statistiken liksom publicering m.m. kommer att ligga kvar på . Med det utvidgade produktionsansvaret för SCB stärks samordningsmöjlig- heterna ytterligare på finansmarknadsområdet. En överföring av statistikansvaret för finansräkenskaperna från till SCB skulle ytterligare stärka koordineringen i statistikarbetet. Utredningens bedömning är att den nuvarande ordningen med som statistikansvarig myndighet för finansrä- kenskaperna kan fortsätta tills vidare. Mot bakgrund av den nära kopplingen mellan nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna bör det dock övervägas att samla hela ansvaret hos SCB. Frågan om en eventuell överflyttning av statistikansvaret för finans- räkenskaperna från till SCB kommer också att tas upp i den utredning om framtida uppgif- ter, vilken kommer att överlämnas till regeringen. 1 Statistik över finansiella marknader, SOU 1993:107. Strategisk plan och uppföljning En strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska statistiken baserad på utredningens förslag bör utarbetas och planen bör följas upp . Detta är något som utredningens utländska experter fört fram som en viktig förutsättning för att förslagen skall kunna genomföras. Utredningen ser också en sådan strategisk plan som viktig för att säkerställa en fortgående process för en förbättring av den ekonomiska statistiken. Utredningen föreslår således följande åtgärder: 1.SCB bör utarbeta en strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska statistiken baserad på utredningens förslag. 2.SCB bör göra en årlig uppföljning av hur implementeringen av utredningens förslag fortlöper. För att kunna genomföra utredningens omfattande förslag kommer det att krävas en detaljerad planering och samordning. En strategisk plan för genomförandet av förbättringarna, med tidsplaner, resurs- krav, ansvarsfördelning etc. behöver upprättas. I arbetet med att upprätta en sådan plan kommer det att vara viktigt att etablera ett stöd för att genomföra planen, både internt inom SCB och bland externa användare. Den strategiska planen skall säkerställa att tids- planen och resurserna som sätts in för genomförandet av förslagen är realistiska. Den tidsfördelning av åtgärder och kostnader vilken redovisas i avsnitt 8.4 kan ses som en utgångspunkt för en sådan strategisk plan. Innan planen kan utarbetas bör emellertid de ekonomiska ramar- na för förbättring av den ekonomiska statistiken ut. Vidare behöver fortsatta diskussioner av utredningens överväganden och förslag med statistikanvändare genomföras. Utredningen utgår från att det kan ske inom ramen för den fortsatta beredningen av utred- ningens betänkanden. En årlig uppföljning av genomförandet av utredningens samtliga förslag bör göras av SCB. Detta bör vara ett sätt att säkerställa att förbättringarna genomförs. Med hjälp av en uppföljning kan också eventuella problem i genomförandet av förslagen upptäckas och lösningar på dessa tas fram, så att implementeringen av förslagen kan lyckas. De av utredningen föreslagna förbättringarna av den ekono- miska statistiken bör genomföras successivt under treårs- perioden –2006. Förbättringarna bör i första hand finansieras inom ramen för reformutrymmet för nya satsningar inom statsbudgeten och i andra hand genom omprioriteringar inom närmast berörda departements anslag. Skäl för utredningens förslag I detta sista avsnitt redovisas de samlade kostnaderna för utred- ningens förslag till utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken samt utredningens överväganden och förslag rörande finansieringen av förslagen. Förutom kostnader vid Statistiska cen- tralbyrån berörs även kostnader för uppgiftslämnande. De totala kostnaderna för utredningens förslag uppgår till ca . Med de totala kostnaderna avses då nivåhöjningen av kostnaderna . Förslagen motsvarar en relativt stor ut- vidgning av SCB:s verksamhet: i förhållande till de totala intäkterna på uppskattningsvis 2003 och ca 15 pro- cent i förhållande till anslagen på 2003. innebär förslagen en relativt liten ökning av de resurser statsmakterna sat- sar på officiell statistik. Den andel av BNP, som satsas på officiell statistik, skulle öka från 2001 till 2006 om inga andra förändringar beaktas och fortfarande vara liten jämfört med resurs- insatsen i många andra länder. Utredningen föreslår att kostnadsökningen fördelas över åren med ca , ca och ca (se bilaga 2). I utredningens direktiv anges att huvuddelen av förslagen skall vara möjliga att genomföra . en särskilt stor del av förslagen genomförs i början av perioden. Det är emellertid inte realistiskt att på ett effektivt sätt genomföra en så pass stor utökning av verksamheten som det är frågan om inom loppet av ett enda år. Förbättringarna föreslås därför fördelas . En del av förslagen avser engångsinsatser för förbättringar på sär- skilda områden. Det gäller bland annat insatser för att ta fram läng- re tidsserier i nationalräkenskaperna och utveckling av system för att göra mer statistik på kommunnivå gratis tillgänglig på SCB:s webb- plats. Dessa engångsinsatser på sammanlagt ca har huvud- sakligen lagts , vilket också bidrar till den relativt stora ökningen dessa år och den relativt lilla ökningen . I bilaga 2 återspeglas denna typ av engångsinsatser av en negativ förändring av beloppen . Det bör i sammanhanget noteras att en rad förbättringar av den ekonomiska statistiken har genomförts redan under utredningsti- den och att ytterligare förbättringar kommer att genomföras . Anslagen till SCB har ökats med , och för förbättringar av den ekonomiska statisti- ken. Det gäller bland annat utökad analyskapacitet, förbättringar inom tjänstenäringsstatistiken, uppsnabbning av korttidsstatistik för industrin, fortsatta EU-anpassningar, kvalitetsförbättringar inom nationalräkenskaperna och förbättrad inkomststatistik. Dessutom har ett engångsbelopp på erhållits 2002 för ut- redningar m.m. av förbättringar av Konsumentprisindex (KPI) samt ytterligare för förbättringar av producentprisindex (PPI), tjänsteprisindex (TPI) och det harmoniserade konsument- prisindex (HIKP). Vidare har medel erhållits för att utreda och för- bereda uppbyggnaden av hälsoräkenskaper. Vidare har ett antal förbättringar skett genom särskilda initiativ från utredningens sida. Det gäller bland annat dokumentation av nationalräkenskapernas beräkningsrutiner och säsongrensningsmeto- der, en studie av revideringar i nationalräkenskaperna, uppläggning av en särskild ingång ekonomi på SCB:s webbplats, publicering på SCB:s webbplats av längre tidsserier för ett antal statistikprodukter, uppsnabbning av statistiken över omsättningen i detaljhandeln, tidigareläggning av kapitalstocksberäkningar för ett 80-tal branscher och beräkningar av kapitalstockar för IT samt en beskrivning av skillnaderna mellan inkomststatistiken och NR vad gäller hushållens disponibla inkomst. vore det en fördel om en del av de förbättringar utred- ningen föreslår kunde tidigareläggas till 2003. Det gäller särskilt förbättringar för att snabba upp statistiken, utvecklingen av tjänste- prisindex, undersökningar av handelsmarginaler och undersökning- ar av hushållens ideella organisationer. Det förutsätter emellertid att ytterligare anslag anvisas på tilläggsbudget för eller att särskilda uppdrag ges till SCB. Förslagen till förbättringar av den ekonomiska statistiken har fördelats på departement och politikområden. Varje förslag har förts till det departement och politikområde som utredningen har be- dömt har det huvudsakliga ansvaret för det statistikområde som berörs. Det bör emellertid noteras att flera departement kan ha in- tresse av samma förslag och att inte enbart departementets omedel- bara intresse av beslutsunderlag bör beaktas i den fortsatta bered- ningen utan också allmänhetens och näringslivets behov av statis- tisk information och samhällets statistikförsörjning i stort. Försla- gen fördelar sig på departement och politikområden enligt tabell 8.1. Utredningens förslag per departement och politik- område Huvuddelen av förslagen avser således och området Ekonomisk politik. En del av förslagen avser dock andra politikområden inom och två andra departe- ment nämligen Närings- och Socialdepartementen. I fortsättningen redovisas förslagen uppdelade på departement och politikområden. Det bör noteras att utredningen inte explicit bland förslagen tar upp tre väsentliga frågor, som kommer att ha stor betydelse för den ekonomiska statistiken . För det första gäller det en permanentning av vissa tillfälliga medel. En del av de resurstill- skott som SCB har erhållit för förbättringar av den ekonomiska statistiken är tillfälliga. Av nivåökningen på avser en tillfällig förstärkning och av nivåhöjningen 2003 avser en tillfällig förstärkning –2005. Om inga nya beslut fattas minskar således anslagen med och med ytterligare . Utredningens förslag utgår från den nivå anslagen har . För det andra gäller det ett eventuellt medlemskap i den europé- iska monetära unionen EMU. Den planerade folkomröstningen om denna fråga behöver följas upp med statistik. Vid ett eventuellt beslut om medlemskap i behöver statistikpro- duktionen anpassas till att redovisa ekonomiska uppgifter i euro istället för kronor. Förberedelser för en sådan eventuell omställ- ning pågår vid SCB. Vidare behöver särskilda prismätningar göras vid en eventuell övergång till euro. Den sammanlagda kostnaden för dessa åtgärder uppgår till . Det är fråga om en engångskostnad för omställningen och påverkar inte kostnadsnivån när väl omställningen är genomförd. För det tredje gäller det införandet av en ny näringsgrensindel- ning. Arbetet med en sådan pågår inom EU och enligt planerna skall den införas . måste liksom andra EU-länder införa den nya näringsgrensindelningen. Erfarenheterna från tidiga- re ändringar i näringsgrenindelningen är att det innebär ett omfat- tande arbete, inte minst med att räkna om tidsserier . De totala kostnaderna, fördelat , uppgår till ca . Dessa tre frågor tas emellertid upp av SCB i det underlag för för- djupad prövning, som SCB lämnar in till regeringen som utredningen överlämnar sitt slutbetänkande. I SCB:s budgetunder- lag tas också upp förslag till förbättringar av statistiken på andra områden än de som behandlas av utredningen. I den mån samma förslag finns i både utredningen och budgetunderlaget har de så långt möjligt anpassats till varandra. I budgetunderlaget finns också en bilaga, som samlat redovisar förslagen i de båda underlagen. Utredningen gör inga prioriteringar av förslagen mellan departe- ment och politikområden. I enlighet med den princip som låg bak- om statistikreformen skall statistik inom ett område inte prioriteras mot statistik inom ett annat område utan mot andra åtgärder inom samma politikområde. Det innebär exem- pelvis att förslag, som i första hand berör , skall prioriteras mot andra åtgärder på områ- de, inte mot statistik på exempelvis område. Däremot gör utredningen vissa prioriteringar inom områdena. Det gäller i första hand och området Ekonomisk politik, eftersom huvuddelen av kostnaderna för förslagen avser detta område. Prioriteringarna har uttryckts i den fördelning över tiden som ingår i utredningens förslag. Mer angelägna förslag har förlagts tidigare i tiden än mindre angelägna förslag. Förslagen på område innebär en nivåhöjning av kostnaderna med ca . De avser tre områden: Eko- nomisk politik, skatte- och fördelningspolitik samt kommunpoli- tik. Huvuddelen av utredningens förslag avser området ekonomisk politik och uppgår sammanlagt till ca . De redovisas i tabell 8.2. Överväganden och förslag SOU 2002:118 Volymmått för offentlig sektor Produktivitetsutveckling i statliga myndigheter Årliga rapporter om produktivitetsutvecklingen Databas för produktivitetsutv. Fler tjänstebranscher i NR Underlag för statlig konsumtion i NR Offentliga finanser enligt GFS Den svarta ekonomin i NR Längre tidsserier för NR Urvalet i producentprisindex (PPI) Priser för utrikeshandel med tjänster Insatsförbrukning för privata tjänster Standard för definition av IT-produkter Anpassa PPP och HIKP till EU-förordningar Fler tjänsteslag i utrikeshandeln Årliga rapporter för offentlig sektor Längre tidsserier för övrig ekonomisk stat. Gemensam metod för säsongrensning Numren i första kolumnen är desamma som i bilaga 2. Huvuddelen av förslagen på detta område har med nationalräken- skperna (NR) att göra. Antingen handlar det om personalförstärk- ningar för att förbättra NR eller så handlar det om bättre underlag till NR. Sammantagna uppgår de NR-relaterade förslagen till ca . Dessa förslag är i tabell 8.2 uppdelade i sådana som har mer direkt med resurserna vid NR att göra och sådana som har att göra med underlaget till NR. I avsnitt 8.1 redovisades bedömningen att NR behöver förstärkas resursmässigt och att personalstyrkan skulle behöva öka med ca 20 personer, vilket i årets kostnadsläge skulle motsvara ca . I tabell 8.1 motsvaras detta av de förslag som har mer direkt med NR att göra. De avser i stort sett områdena kapitalstockar (inklusive IT), produktivitet, offentlig sektor, fler branscher i den privata tjänstesektorn, den svarta ekonomin, uppsnabbning av NR och längre tidsserier. I det senaste fallet är det till stor del en fråga om en engångsinsats , vilken inte nämnvärt påverkar nivån på kostnaderna 2006. I några fall har kostnaderna inte beräknats på grund av antingen att de är små eller att omfatt- ningen av arbetet ännu inte kan bedömas. Tabellen torde ändå ge en bra bild av de resurstillskott som behövs för att väsentligt förbättra nationalräkenskaperna. Övriga NR-relaterade förslag uppgår till ca . De avser bättre prisindex för deflatering i NR (förslagen rörande PPI, TPI och prisindex för tjänster i utrikeshandeln), underlag för bättre input-output-statistik, korttidsindikatorer för tjänstebranscher, defi- nition av IT-produkter, investeringar i IT och prisindex för IT- produkter, utvecklingen av en flash-BNP, uppsnabbning av annan kortperiodisk statistik än NR samt en löpande undersökning av hushållens ideella organisationer för att göra det möjligt att i NR göra en uppdelning av hushållssektorn på de egentliga hushållen och hushållens ideella organisationer. I årets prisläge motsvarar dessa kostnader överslagsmässigt ca 30 personer, vilka således till- kommer utöver de tidigare nämnda resursförstärkningar, som har mer direkt med NR att göra. Övriga förslag har att göra med andra delar av statistiken. En del (3,) avser prisstatistik. Det gäller förslagen rörande KPI, HIKP och PPP. Förslagen rörande PPI och TPI räknas däremot som nämnts till de NR-relaterade förslagen. Andra delar avser upp- snabbning av momsstatistiken (2,), säsongrensning och tids- serier avseende annan statistik än NR (3,), månadsstatistik för hushållens förmögenhet, tillgångspriser samt valutakursomräk- ning (3,). Valutakursomräkning avser en engångsinsats och påverkar inte kostnadsnivån 2006.