sou · GQB339d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Det finns fem stödprocesser, dels för att producera underlag för besluten, dels för att genomföra besluten. Resurser för dessa pro- cesser finns i försvarsmyndigheterna och de kan vid behov kom- pletteras med konsulter. Den centrala stabsprocessen inriktar forskningsuppdrag inom materielområdet samt ger huvuduppdrag om Systemanalys, Projektdesign, Materielprojekt och Materielför- delning. Genom beställningar ur processerna Materielprojekt och Materi- elfördelning åstadkommes en ändring i den materiella förmågan. De andra stödprocessernas resultat är information för att bygga upp handlingsalternativ. Vi definierar huvuduppdrag så att det kan innebära att flera materielprojekt ska genomföras samlat för att åstadkomma en viss materiell förmåga. På motsvarande vis kan de andra huvuduppdragen innebära att ett flertal sammanlänkade stu- die- och systemeringsuppdrag samt forskningsprojekt relaterade till ett förmågebehov ska genomföras samlat. Styrande ingångsvärden för denna process är en begärd materiell förmåga uttryckt i lämpliga målsättningstermer för de funktioner i förbanden som materielen ska stödja. Vi förutsätter att det i pro- cessen finns roller som funktionsansvariga, vilka har att planera, låta genomföra och följa upp åtgärder för att åstadkomma den materi- ella förmågan. Vi förutsätter också att det finns roller som tekniskt systemansvariga, vilka har att säkerställa att alla nödvändiga hänsyn tas till personsäkerhet med flera krav på materielens ägare som ställs i lagar och förordningar. Arbetssättet är i princip att målstyra ett delegerat genomförande av materielförsörjning genom olika former av huvuduppdrag till materielstabsfunktionens stödproces- ser. Verksamheterna utförs med de resurser som dessa uppdrag anvisar. Ett huvuduppdrag uttrycker en samlad efterfrågan på resurser för ett relativt omfattande behov direkt till ledningsfunk- tionen i någon av de fem stödprocesserna. materielförsörjning bör vara responsiv och relativt snabbt kunna anpassa resursinsatserna till olika samarbeten och projekt. Den centrala stabsprocessen ska producera bra beslut samt definiera och lägga ut huvuduppdrag för verkställandet. I aktivitetsområdet Studiesamverkan används resurser till att styra studier, forskning och systemanalyser. Huvuduppdragen ska säkerställa strategiska kompetens- och kunskapstillgångar. Dess- utom ska en kvalificerad kostnadsbedömning samt risk- och osä- kerhetsvärdering av olika systemutvecklingsspår mot framtida för- svarssystemlösningar kunna inhämtas. I aktivitetsområdet Materieluppdrag används resurser till att styra materielinvesteringar genom huvuduppdrag för Projektdesign och för Materielprojekt. I aktivitetsområdet Teknisk order används resurserna till att styra vem som ska disponera materielen och hur den ska hanteras. I detta ligger hela den centrala styrningen av förrådshållning, handha- vande, drift och underhåll samt slutligen insamling för avveckling av materielen. Inom detta aktivitetsområde företräds statens ägar- ansvar och den högsta nivån för det tekniska systemansvaret. I alla tre aktivitetsområdena ingår planerings- och avvägnings- moment för materielförsörjningen. Vi har gjort antagandet att detta sker via en långsiktig försvarsmaktsinriktning (FMI) och en försvarsmaktens utvecklingsplan (FMUP). I modellen förknippar vi FMUP med medellång sikt. FMUP har ett innehåll av objektra- mar på olika nivåer för olika behov av materiell förmåga. Kravbil- den för en objektram är uttryckt med hjälp av målsättningsdoku- menten för de funktioner som den önskade materiella förmågan ska stödja. I dessa är krav och önskemål graderade så att objektra- mar på olika ekonomisk nivå kan knytas till en viss kombination. FMUP uttrycker på så sätt en handlingsfrihet i materielförsörj- ningen. Materielinvesteringsbeslut gäller objektramar för en på detta sätt definierad materiell förmåga. Vi har inte haft behov av att närmare definiera rollerna för de funktionsansvariga och de tek- niskt systemansvariga i den centrala stabsprocessen. Vi förutsätter dock att det samlade budgetansvaret för materielförsörjningen måste vila på dessas underlag. Modellen ansätter en uppdragsstyrd logistikorganisation för att genomföra huvuduppdrag för Materielfördelning. Underlag för tekniska förskrifter, instruktioner m.m. tas dock fram inom huvuduppdragen för Materielprojekt. Från logistikorganisationen efterfrågar förband de tjänster, reservmateriel, förbrukningsförnödenheter samt drivmedel de behöver för sin verksamhet och för det vårdansvar som uttrycks i tekniska order för disponerad materiel. Dessa resurser betraktas som materielpro- duktion och ingår således inte i modellens materielstabsfunktion. För processen Materielfördelning har vi för enkelhets skull valt ett enda aktivitetsområde. I aktivitetsområdet Logistik används resurserna för att verkställa huvuduppdrag för materielfördelning. Ingående uppdrag gäller led- ning av förändringar i förrådshållning, handhavande, drift och underhåll samt även insamling för avveckling av materiel. För pla- nering av dessa aktiviteter inhämtas och analyseras drift- och användningserfarenheter från förbanden, som har att redovisa dessa i materielrapporter. Analys av brister samt synteser av förbätt- ringsförslag ger underlag för den centrala stabsprocessens beslut om åtgärder. Uppdragen gäller även utveckling och finslipning av logistiklösningar under valideringsskedet och det inledande användningsskedet på förband. Försvarsmaktens logistikenhet (FMLOG) utför inom ramen för gällande föreskrifter en självständig, internt efterfrågestyrd för- sörjning med förbrukningsförnödenheter och logistiktjänster till Försvarsmaktens förband. En process för ett enkelt internt beställ- ningsförfarande bör finnas för denna materiel och dessa tjänster. Materielstabsfunktionen är i vår modell en motsvarande kund för hantering, drift och underhåll av den materiel som inte disponerats till förbandsverksamheten. Stödprocessen Materielfördelning har därför en motsvarande beställningsförmåga i modellen. Forskning och teknikutveckling av betydelse för materielförsörj- ningen styrs till omfattning och inriktning genom huvuduppdrag. Utförande instanser använder etablerade arbetsformer inom respektive forskningsområden, samt redovisar dessutom resultat till den centrala stabsprocessen i de former som definieras i upp- dragen. I aktivitetsområdet Förmågedriven kunskapstillväxt gäller inrikt- ningen hur människor och materiel kan fungera tillsammans. Syftet är att förstå och kunna utveckla samspelet mellan och maskinella metoder i de önskade operativa funktionerna. Förvän- tade resultatet är att finna och kunna optimera de materielfunktio- ner som är kritiska för att stödja den operativa förmågan på bästa sätt. I aktivitetsområdet Teknikdriven kunskapstillväxt gäller inrikt- ningen hur komponenter i materielsystem kan konstrueras och utformas för att tillsammans prestera en önskad materiell förmåga. Syftet är att förstå nya vetenskapliga rön och tekniska verknings- sätt. Förväntade resultatet är att finna och kunna optimera de komponentegenskaper som är kritiska i ett materielsystem, samt att kunna utveckla beställarkrav för en forskningsbaserad nykon- struktion i kombination med allmänt tillgängliga konstruktioner. I aktivitetsområdet Prioritering gäller inriktningen hur forsk- nings- och teknikutvecklingprogram bör moduleras över tiden för att öka sannolikheten att resultat kommer fram så att de passar in i Försvarsmaktens utveckling. Försvarsmaktens operativa studier är beroende av spelkort som beskriver en möjlig materiell förmåga grundat på forskningens resultat. Syftet är att säkerställa en avtappning av viktiga indata till dessa studier. Förväntat resultat är användbara spelkort med varierande detaljeringsgrad. I ökad utsträckning innebär detta numera en programvarubaserad modell med anpassning till den modulerings- och simuleringsmiljö som används för att pröva effekten av varierade operativa förhållanden. I det internationella materielsamarbetet förutsätts länderna harmoni- sera sina krav på detta sätt. I aktivitetsområdet Urval gäller inriktningen hur en värdering av framkomna resultat ska ske med hänsyn till andra processers behov i materielstabsfunktionen. Syftet är att åstadkomma tekniköverfö- ring från forskningsmiljöerna till de andra processerna. Förväntade resultat är dels översiktliga underlag för den centrala stabsproces- sen, dels att tekniköverföringen kommer till stånd genom att forskningskompetenser involveras i de andra processerna. De som leder uppdrag i dessa styr tekniköverföringen till rätt mottagare i materielproduktionen. Handlingsfrihet och leveranssäkerhet kräver resursinsatser i ett föregående skede för omvärldsanalys och utredning av olika möj- ligheter. Processen Systemanalys kan sägas vara beredningsproces- sen för tidiga vägval i materielförsörjningen. Den utgör också en resurstillgång för strategiutveckling, bl.a. för nyttjandet av industriella resurser i landet och inriktning av det internationella materielsamarbetet. I aktivitetsområdet Teknisk systemutveckling utarbetas flera alternativa koncept för hur kritiska delar av den materiella förmå- gan ska kunna realiseras. Utvalda resultat ur forskningen bearbetas för en fördjupad prövning tillsammans med erfarenheter från användningen av befintliga system och de erfarenheter som görs i pågående materielprojekt. Utveckling och principdemonstration av nya tekniska lösningar genomförs med flerfaldiga syften. Förutom en mera detaljerad teknikkunskap kan en demonstrationsverksam- het syfta till att skapa förutsättningar för ett djupare materielsam- arbete. I aktivitetsområdet Systemutvecklingsspår stödjer materielstaben utarbetandet av funktionsmålsättningar, vad gäller den materiella förmågan. Resurserna används till att utreda och dokumentera vilka egenskaper som ska utgöra absoluta krav respektive målsättnings- krav eller önskemål för den materiella förmågan. I det europeiska samarbetet byggs det upp en kravdatabas som ska användas gemen- samt i studier och definition av operativa krav på försvarsmateriel. Medverkan i detta, och i tidiga studier för kravharmonisering med tänkbara samarbetsländer, stöds med resurser i detta aktivitetsom- råde. I aktivitetsområdet Funktionsdefinition används resurser för att systematiskt beskriva sambanden mellan operativ och materiell förmåga med flera materielsystem integrerade. Ett systemutveck- lingskoncept kan omfatta en materiell förmåga för att stödja ett flertal operativa förmågeområden. Det innebär att huvudkraven i framtida systemspecifikationer utarbetas tidigt och med ett antal alternativa ambitionsnivåer som läggs in i FMUP. Syftet med detta förberedande specifikationsarbete är att den centrala stabsproces- sen ska ha ett tillräckligt underlag för att kunna agera snabbt, vare sig det gäller ett uppkommet tillfälle att gå in i ett fördelaktigt materielsamarbete eller att i en hastigt förändrad säkerhetspolitisk situation vidta anpassningsåtgärder. Ett annat syfte är att kunna realisera ett nätverksförsvar. Modellerings-, systemerings- och simuleringsverktyg används för att ordna en total systemstruktur, vilken läggs till grund för de gränssnittskrav som måste standardi- seras och anges som villkor i huvuduppdragen för processerna Projektdesign och Materielprojekt. I aktivitetsområdet Riskanalys används resurser för att stödja planering och målstyrning i FMUP. Tillgängliga kostnadsuppskatt- ningar i spelkortsunderlag plus de som framkommer inom området Teknisk systemutveckling bearbetas vidare. De kombineras med prisinformationer från marknaden för den standardmateriel som behövs. Kostnader kan också predikteras generellt utifrån kom- plexitetsgrad och vissa nyckelkrav på miljötålighet, tillåten vikt och volym m.m. Vid behov läggs förstudier ut på tänkbara systemleve- rantörer för att inhämta en mer detaljerad kostnadsinformation. Inför större investeringsbeslut i den centrala stabsprocessen analy- seras även de tekniska och tidsmässiga riskerna ytterligare. Till grund för dessa arbeten bedrivs en kontinuerlig omvärldsda- nalys med inriktning på industrikapacitet i landet och i samarbets- länder. I detta aktivitetsområde ingår också en utveckling av de affärsmässiga leverantörsrelationerna och principutformningen vid nya kontraktsformer, liksom specifika utredningar och underlag för behov. I processen för projektdesign används resurser för att stödja det tekniska systemansvaret med utredningar av möjligheter att fort- satt vidmakthålla befintliga materielsystem eller att ersätta med nya lösningar för den materiella förmågan. Syftet är att förse den cen- trala stabsprocessen med projektförslag som svarar mot de förmå- gebehov som definieras av objektramar i FMUP. Det kan vara flera och annorlunda projektförslag för olika leverantörsval och olika ekonomiska ambitionsnivåer. Huvuduppdragen styr också åtgärder för att skapa förutsättningar för projekt, t.ex. deltagande i interna- kontaktgrupper. I aktivitetsområdet Materielegenskaper används resurser för att utarbeta tekniska specifikationer samt verksamhetsprogram för produkterna i ett projektförslag. Dessa reglerar viktiga aktiviteter för att utveckla nya och anpassa befintliga produkter i samarbete mellan parterna i projektet. Det definierar också prov- ningsaktiviteter hos leverantörer och hos slutanvändaren. Gränsytedefinitioner upprättas, så att konstruktions- och sam- funktionsansvar blir tydligt. I aktivitetsområdet Systemlösning används resurser för att defini- era hur integration ska ske med befintliga och parallellt anskaffade materielsystem. En preliminär systemspecifikation utarbetas. Utveckling och analys av flera systemlösningar kan förekomma när projektförslag för ett och samma förmågebehov, men på olika ambitionsnivåer, tas fram. Det kan också vara aktuellt att ha flera ansatser till systemlösning som grund för en dialog med systemle- verantörer om hur omfattande ett leverantörsåtagande kan göras. I aktivitetsområdet Riskreduktion används resurser för att leda projektstudier och vid behov genomföra demonstrationsprojekt för kritiska funktioner och konstruktioner i de projektförslag som tas fram. I aktivitetsområdet Projektdefinition används resurserna för att bereda komplett projektdokumentation till grund för den centrala stabsprocessens beslut om materielprojekt. I området ingår att i förekommande fall leda och följa upp beställda projektdefinitions- arbeten vid industrin . I processen Materielprojekt används resurser till alla slags aktivite- ter som följer av ett investeringsbeslut och huvuduppdrag för en ändrad materiell förmåga. I aktivitetsområdena Tillförsel, Modifiering och Avveckling anskaffas materiel och materielanknutna tjänster genom beställ- ningar för materielproduktion. Processen stödjer samverkansfor- mer med leverantörerna för styrning och övervakning av hur pro- dukterna ska produceras och hur det ska påvisas att de har rätt egenskaper och kvalitet. Inom området Åtgärder i stödsystem ingår följdaktiviteter såsom att ta fram underlag för tekniska order om ändringar i drift och underhåll, styra införandet av modifieringar m.m. I detta område ingår också aktiviteter för huvuduppdrag om utveckling av stödsys- temen i sig, liksom analyser av driftdata och funktionsfel samt andra tekniska utredningar för att stödja driften av materielsyste- men. Vi har inte funnit behov av en detaljerad processkartläggning av sådana delar av materielprocessen som kan utföras under konkur- rensutsatta förhållanden. Vi förutsätter också att övriga utförare, de som i praktiken har en monopolsituation, kan anlitas med sådan insynsrätt att sunda affärer kan åstadkommas. Det senare innebär att en förhandlingsprocess måste vara överenskommen i huvudavtal eller i den enskilda beställningen, så att priskontroll mot verklig produktkostnad kan etableras. Insyn och en process förutsätts också finnas för att följa upp och föra en dialog om företagens pro- cess- och kompetensutveckling inom områden som är viktiga för materielförsörjningen. Länken mellan materielstabsfunktionens processer och materiel- produktionen är kommersiella avtal enligt de förutsättningar i lagar och förordningar som gäller. Materielstabsfunktionen har den affärsförmåga som behövs enligt ovan. Kvalificerade affärskompe- tenser disponeras i alla dess fem stödprocesser. Utförare av materielproduktion inom statens myndigheter, bl.a. FMLOG förutsätts utnyttjas med likvärdiga villkor som gäller i näringslivet. Oavsett om beställning sker internt eller mellan myn- digheterna förutsätts materielstabsfunktionen tillämpa ett upp- handlingsförfarande vid investeringar, modifieringar och avveck- lingar av materielsystem samt vid större stödsystemåtgärder. Det innebär att dessa utförare av materielproduktion motsvarar indust- riella företag för samma typ av produkter. Översikt av organsiation på lägre enhetsnivåer Resurser för den centrala ledningen Stabstöd (5) Utveckling (6) Controller (7) Finans (12) Fakturagranskning (21) Informationsförsörjningssystem (12) Informationsförsörjningsteknik (7) Informationsförsörjningsproduktion (24) Löne- och reseadministration (23) Kansli (35) Lokalservice (16) närstöd (32) Juridik (5) Säkerhetsskydd (10) Central Utland (4) Patent (8) (ungefärlig resursanvändning) Ledning och gemensamt stöd (5) Kontrakt, huvudavtal, utveckling (5) (15) Flyg (10) Lednings- och stödsystem (15) Administrativa enheten(5) Controller (3) Strategisk Affärsutveckling (4) Teknikförsörjningsledare (1) Produktionsberedning (6) Produktionsplanering (19) Produktionsekonomi (7) Materielenhet (tekniska systemchefer) Markstridssystem (3) Sjöstridssystem (3) Flygstridssystem (2) Ledningssystem (3) Generella drift- och underhållssystem (1) Strategier (14) Internationellt samarbete (18) Teknisk underrättelsetjänst (13) Funktionsdefinitioner (12) Informationsarkitektur (8) Systemarkitektur (4) Driftsäkerhet (3) Generiska drift- och underhållssystem (5) Internationell systemlogistik (3) Resurser för produktionsledning, VoV och Tekniskt Stabstöd (17) Projektcentrum Produktionsledare (1) Produktionsledare (1) Produktionsledare materiel (2) (1) Produktionsledare o UV(2) Produktionsledare (1) Produktionsledare (1) Produktionsgrupperna Markbaserade system (31) Sjöbaserade system (28) Flygsystem (22) Ledningssystem (17) Teknikutveckling (4) Drift- och underhållssystem (12) (20) (24) (24) Ekonomienhet (6) Serviceenhet (23) Serviceenhet (24) Serviceenhet (12) Marknads- och kvalitetsenheten (20) Produktionsledningsenheten VoV Markstridssystem (15) VoV Luftstridssystem (44) VoV Sjöstridssystem (1) VoV Robotsystem (10) VoV Ledningssystem (3) Provflygförarenhet (9) Mätteknikenhet (30) Lednings- och inmätningssystem (69) Flygteknikenhet (90) Vapen och ammunitionsenhet (31) Fordonsenhet (5) Provplatssupport (40) Flygfysiologiskt laboratorium (9) Marinteknikenhet (22) Ledning och resurshantering (15) System- samordning Systemsamordning Modell & Sim (10) Systemsamordning (15) Systemsamordning (20) Systemsamordning Luft (15) Systemsamordning Ledningssystem (20) Taktiska Sensorsystem (35) och Radarsystem (35) Taktiska Telekom.system (40) Signalmiljö (20) Informationssystemteknik (30) Telekommunikationssystem (25) Informationsskyddsteknik (15) Ledningssystem (30) Ledningscentraler (40) Teknisk Systemförvaltning (10) Fartygsburna Vapen (15) Ammunition & Minteknik Vapen (20) Markbaserade Vapen (20) Eldrörsamm. & Pyroteknik Vapen (15) (15) Markfarkoster Stridsfordonsteknik (20) Fältarbets- & Hjulfordonsteknik (25) Sjöfarkoster Ytfartygsteknik (20) Ubåtsteknik (15) Luftfarkoster Avionikintegration (25) Grundflygplansteknik (25) VTOL- & Framdrivningssyst. (20) Flygteknik (20) Basteknik (20) Skyddsteknik (15) Intendenturteknik (10) Kvalitetsmetoder (40) Uhber Marksystem (20) Uhber Sjösystem & DU (25) Uhber Flygsystem (30) Uhber Ledningssystem (25) /Avveckling (60)