sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Även om skillnaderna mellan yrkesverksamma inom de olika yrkesområdena var relativt små, bör det ändå nämnas att av kvinnorna arbetade inom service och handel respektive kunskapsförmedling. av männen var också verk- samma med kunskapsförmedling och med tillverkning, (se vidare tabell 13A). Anställda inom den offentliga sektorn var relativt jämnt för- delade mellan statligt anställda, landstings- och kommunanställda () bland de personer som önskade trappa ner åren före pension. Totalt sett var de flesta privat- anställda och av dessa önskade en förkortad arbetstid. Egna företagare avvek signifikant från de övriga och det var främst männen som inte önskade en förkortad arbetstid åren före pension. Att inte ha en fast anställning eller att ha ett arbete med oregel- bunden arbetstid saknar den betydelse som vi förväntade oss (tabell 12A och 13A). Tillhörighet i de tre fackförbunden LO, TCO och var generellt sett jämförbara. Skillnaden mellan LO- respektive TCO- anslutna personer som önskade en kortare arbetstid och med- lemmar i övriga fackförbund var emellertid signifikant. För kvinnorna sågs ingen nämnbar skillnad mellan Kvinnorna var väl representerade i samtliga fackförbund men inte nämnvärt över- representerade i något. För männen har tillhörighet i ett LO-för- bund betydelse för dem som önskar förkortad arbetstid före pensionsåldern (tabell 12A och 13A). Såväl den yrkeshygieniska som den ergonomiska belastningen i arbetsmiljön ökade med ökad grad av belastning bland de personer som önskade ha en förkortad arbetstid före pensionsåldern. I jäm- förelse med personer med låg belastning var ökningen statistiskt signifikant för båda faktorerna. I de separata analyserna för kvinnor och män kvarstod i princip sambanden. Andelen kvinnor som upp- gav hög belastning för bägge faktorerna var , och motsvarande andelar för männen var . Detta talar för att en tung och påfrestande fysisk och ergonomisk arbetsmiljö har betydelse för både kvinnorna och männen som ansåg att en förkortad arbetstid skulle underlätta för dem att arbeta fram till normal pensionsålder. (tabell 12B och 13B). Frågorna som rörde områdena krav, kontroll och stimulans på arbetsplatsen visade, att de personer som önskade en förkortad arbetstid upplevde i större utsträckning än övriga att arbets- uppgifterna var förknippade med höga krav och låg kontroll. Skillnaden mellan de som inte upplevde dessa problem var statis- tiskt signifikant. På frågan om stimulans i arbetet såg vi däremot ingen skillnad mellan de två grupperna (tabell 12B). De separata analyserna för kvinnor och män visade att främst var kvinnorna som saknade kontroll över den egna arbetssituationen (), medan männen upplevde höga krav i kombination med låg kontroll (). av både kvinnorna och männen ansåg dessutom att de hade små möjligheter att få utnyttja sina yrkeskunskaper i arbetet (tabell 13B). En påfallande hög andel av såväl kvinnor som män (respektive ) som önskade en förkortad arbetstid uppgav att de upplevde en dålig balans mellan krav och den egna förmågan på arbetsplatsen, samt att arbetsuppgifterna gav dem mindre stimulans än vad som motsvarande deras egna behov och önskningar. Det sociala klimatet på arbetsplatsen uppfattades inte som ett generellt problem. Däremot var det en hög andel () som ansåg att de fick ett dåligt stöd av sina överordnade samt att de upplevde en låg grad av tydlighet när det gällde mål och uppgifter. Resultaten var statistiskt säkerhetsställda i jämförelse med dem som inte upplevde dessa problem, och förändrades inte nämnvärt i de könsspecifika analyserna, se vidare tabell 12B och 13B. När det gällde förändringar i organisationen uppgav av dem som önskade en förkortad arbetstid före normal pensionsålder att de upplevt nedskärningar av personal och byte av arbetskamrater på arbetsplatsen. Vidare ansåg att dessa förändringar hade inneburit negativa effekter på arbetssituationen. Sambanden kvarstod för både kvinnor och män i de könsspecifika analyserna (se vidare tabell 12B och 13B). Samtliga variabler som rörde olika aspekter på hälsan visade att upplevd ohälsa i form av dålig arbetsförmåga, trötthets- och ensam- hetskänsla, psykiska besvär och/eller kroppsliga psykosomatiska besvär har en signifikant betydelse för personer som anser att en förkortad arbetstid skulle underlätta för dem att arbeta fram till normal pensionsålder. Frågorna som rörde sömnbesvär och bris- tande vila/återhämtning mellan arbetspassen gav ett liknande resul- tat (tabell 12B). Resultaten förändrades inte när kvinnor och män analyserades var för sig. Det var en anmärkningsvärt hög andel av både kvinnor och män (respektive ) som upplevde brister i sitt nuvarande hälsotillstånd (tabell 13B). Sambanden kvarstår både för kvinnor och män och det är en anmärkningsvärt hög andel kvinnor och män som upplevde brister i sitt hälsotillstånd (Tabell 12B och 13B). Dessa resultat talar för att önskemål om förkortad arbetstid åren före normal pensionsålder kan relateras till ohälsa. Ovanstående resultat har tagits fram genom bivariata analyser och beskriver effekten av enskilda faktorers inverkan på utfallet, dvs. om man önskar förkortad arbetstid åren före normal pensionsålder. För att kontrollera för de signifikanta faktorer som mest påverkade utfallet gjordes multivariata regressionsanalyser. Som framgår av tabell 12B har ett flertal arbetsmiljörelaterade faktorer signifikant betydelse för om man vill trappa ner före . Dessa är ergonomisk belastning, negativa erfarenheter av föränd- ringar på arbetsplatsen som nedskärningar av personal, negativa effekter av förändringar på arbetsplatsen. När det gäller de olika hälsofaktorerna hade dålig arbetsförmåga och otillräcklig vila/återhämtning mellan arbetspassen den största betydelsen. I tabell 14 redovisas de separata multivariata analyserna för kvinnor och män. De faktorer som hade en signifikant betydelse för kvin- norna var att de upplevde låg stimulans i arbetet i relation till de egna behoven samt sänkt arbetsförmåga i relation till kraven i arbe- tet (). Motsvarande för männen var hög ergonomisk belast- ning i arbetet samt en otillräcklig återhämtning mellan arbets- passen. Resultatet visar att av de yrkesarbetande i studien ansåg att kortare arbetstid skulle underlätta deras möjligheter att arbeta fram till normal pensionsålder. Eftersom deras påståenden inte är relaterade till någon speciell orsak, har vi studerat olika faktorer som rör deras bakgrund, yrkesliv, arbetsmiljö och hälsa i syfte att försöka identifiera en speciell grupp och/eller ett gemensamt mönster. Det var påfallande många av de yngre som önskade trappa ner på sin arbetstid åren före , och detta gällde i första hand männen. Sammantaget såg vi en tendens till att flertalet såväl av kvinnorna och som männen var yrkesverksamma inom vård och omsorg. De faktorer som visade sig ha den största betydelsen för kvinnorna var främst att de upplevde en mindre grad av stimulans med avseende på möjligheten att få vidareutveckla sig inom arbetet samt att de upplevde sin arbetsförmåga som till dålig. För männens del hade en hög belastning av ergonomiska faktorer i arbetsmiljön stor betydelse, och att det senaste årets förändringar på arbetsplatsen hade påverkat deras arbetssituation negativt. De upplevde också en bristande återhämtning/vila mellan arbetspassen, vilket kan vara ett uttryck för negativ stress i arbetsmiljön. En grundläggande förutsättning för att människor ska vilja och kunna arbeta fram till normal pensionsålder är en bra arbetsmiljö och en god hälsa. För många, som upplever större eller mindre problem i arbetsmiljön och/eller med sin hälsa, skulle en förkortad arbetstid sannolikt underlätta för dem att stanna kvar i arbetslivet fram till normal pensionsålder. Att trappa ner före normal pensionsålder, utan stöd från samhället, kan emeller- tid få ekonomiska konsekvenser för många. Totalt instämde 1224 personer (av samtliga 2509 i arbetskraften) i det enskilda påståendet: Jag kan tänka mig en kombination av deltidspension och yrkesarbete på deltid före pension. infördes möjligheten till delpension vid övergång till deltidsarbete för personer mellan 60 – . Som mest beviljades av målgruppen deltidspension (RFV, 2000). Då försämrades de ekono- miska villkoren, vilket resulterade i att antalet personer som ansök- te om deltidspension minskade radikalt. upphörde möjligheten till delpension helt. Resultatet av denna delrapport talar för att det finns ett stort behov hos många att kunna få möjlighet att kombinera deltids- arbete med någon form av deltidspension, för att underlätta och göra det möjligt för dem att stanna kvar i arbetslivet fram till normal pensionsålder. Bakgrundsfaktorer, allmänna levnads- och anställ- ningsförhållanden, arbetsmiljö och hälsa. Av 2 509 personer i arbetskraften i åldern anser 1456 () personer att förkortad arbetstid skulle underlätta för dem att arbeta fram till normal pensionsålder. I tabellen anges antal och andel (procent) personer för respektive faktor. Oddskvot (OK) med 95 procentigt konfidensintervall (KI) beräknat med logistisk regressionsanalys. Signifikanta resultat är markerade med fet stil. Kvinnor (ref män) 750 (67) Ej (ref ) Bor ensam (ref bor med vuxen och/eller med barn) Social förankring (ref ej förankring) 797 (67) Boende i tätort (ref glesbygd) Grundskola (ref övriga) Gymnasium (ref övriga) Universitet (ref övriga) 442 (70) Tillverkning (ref övriga) Vård och omsorg (ref övriga) Service och handel (ref övriga) Administration (ref övriga) Utveckla och förmedla kunskap (ref Statlig (ref övriga) Landsting (ref övriga) (ref övriga) Privat (ref övriga) Egen företagare (ref övriga) Ej fast anställning (ref fast anst.) Oregelbunden/skift (ref regelb. Ojämn könsfördelning (ref jämn LO (ref övriga) TCO (ref övriga) (ref övriga) (ref övriga) Annan/Ingen (ref övriga) Medelhög belastning (ref. låg belastn) 431 (68) Hög belastning (ref. låg belastn) 170 (75) Medelhög belastning (ref. låg belastn) 468 (70) Hög belastning (ref. låg belastn) 171 (72) Krav – Kontroll - Stimulans Höga krav (ref. låga krav) 590 (69) Låg kontroll (ref. hög kontroll) 856 (67) Låg stimulans (ref. hög stimulans) 944 (65) Passiva= låga krav & låg kontroll 476 (65) (ref. övriga) Avspända= låga krav & hög kontroll 390 (60) (ref. övriga) Aktiva= höga krav & hög kontroll 210 (66) (ref. övriga) Spända = höga krav & låg kontroll 380 (70) (ref. övriga) Små möjligheter att använda 117 (74) yrkeskunskaper (ref. övriga) Balans krav/förmåga, stimulans/behov Kraven högre än den egna förmågan 194 (75) (ref. övriga) Kraven lägre än den egna förmågan 234 (72) (ref. övriga) Mer stimulans än önskat (ref. övriga) Mindre möjlighet till stimulans än önskat (ref. övriga) Socialt klimat & förhållande till organisa- Bristande stöd av arbetskamrater (ref. ej brist) Bristande stöd av överordnade (ref. ej brist) Bristande stöd av kunder, patienter etc. Dåligt socialt klimat på arbetsplatsen 1079 (65) Låg grad av lojalitet och tillhörighet 1065 (66) (ref. övriga) Låg grad av tydlighet och förväntningar 867 (69) (ref. övr) Nedskärningar/omflyttning av personal Ny personal/byte av arbetskamrater (ref. övriga) Positiva effekter (ref. övriga) Negativa effekter (ref. övriga) Dålig självskattad hälsa (ref. bra hälsa) 159 (75) Dålig/arbetsförmåga/ 323 (81) Trötthetssymptom (ref. inga synptom) 555 (78) Psykiska besvär (ref. inga besvär) 268 (77) Kroppsliga besvär (ref. inga besvär) 387 (76) Känner sig oftast ensam (ref. känner sig sällan ensam) Otillräcklig vila mellan arbetspassen (ref. 401 (78) Svårt att sova (ref. inga besvär) 450 (76) Svårt att vakna/hålla sig vaken 599 (76) (ref. inga besvär) Bakgrundsfaktorer och allmänna levnads- och anställ- ningsförhållanden, arbetsmiljö och hälsa. Av 1 344 kvinnor och 1 165 män i arbetskraften anser 813 () kvinnor och 643 () män att förkortad arbetstid skulle underlätta deras möjligheter att arbeta fram till normal pensionsålder. I tabellen anges antal och andel (%) personer för respektive faktor. Oddskvot (OK) med 95 procentigt konfidensintervall (KI) beräk- nat med logistisk regressionsanalys. Signifikanta resultat är marke- rade med fet stil. Ej (ref. ) Bor ensam (ref. bor med vuxen och eller med barn) Social förankring (ref. ej förankring) Boende i tätort (ref. glesbygd) Grundskola (ref. övriga) Gymnasium (ref. övriga) Högskola (ref. övriga) Tillverkning (ref. övriga) Vård och omsorg (ref. övriga) Service och handel (ref. övriga) Administration (ref. övriga) Utveckla och förmedla kunskap (ref. övriga) Statlig (ref. övriga) Landsting (ref. övriga) Kommun (ref. övriga) Privat (ref. övriga) Egen företagare (ref. övriga) Ej fast anställning (ref. fast anst.) (ref. regelbunden ) Ojämn könsfördelning (ref jämn) LO (ref övriga) TCO (ref övriga) (ref övriga) (ref övriga) Annan/ingen tillhörighet (ref övriga) Bilaga 2:2 SOU 2002:5 (ref. låg belastning) Hög belastning (ref. låg belastning) (ref. låg belastning) Hög belastning (ref. låg belastning) Krav – Kontroll - Stimulans Höga krav (ref låga krav) Låg stimulans (ref hög stimulans) Låg kontroll (ref hög kontroll) Passiva= låga krav & låg kontroll (ref. övriga) Avspända = låga krav &hög kontroll Aktiva= höga krav & hög kontroll (ref. övriga) Spända= höga krav & låg kontroll (ref. övriga) Små möjligheter att få använda yrkeskunskaper (ref. övriga) Balans krav/förmåga, stimulans/behov Kraven högre än den egna förmågan (ref. övriga) Kraven lägre än den egna förmågan (ref. övriga) Mindre stimulans än önskat (ref. övriga) Mer stimulans än önskat (ref. övriga) Socialt klimat & förhållande till Bristande stöd av arbetskamrater (ref. ej brist) Bristande stöd av överordnade (ref. ej brist) Dåligt socialt klimat på arbetsplatsen Låg grad av lojalitet och tillhörighet Låg grad av tydlighet och Nedskärningar/omflyttningar av personal (ref. övriga) Ny personal/byte av arbetskamrater (ref. övriga) Positiva effekter (ref. övriga) Negativa effekter (ref. övriga) Dålig självskattad hälsa (ref. bra hälsa) Dålig/arbetsförmåga/ (ref. bra ) Trötthetssymptom (ref. ej symptom) Psykiska besvär (ref. ej besvär) Kroppsliga besvär (ref. ej besvär) Känner sig oftast ensam (ref. känner sig sällan ensam) Otillräcklig vila mellan arbetspassen (ref. tillräcklig vila) Svårt att sova (ref. inga besvär) Svårt att vakna/hålla sig vaken (ref. inga besvär) Multivariat regression för faktorer som påverkar den relativa risken att anse att förkortad arbetstid kommer att under- lätta att arbeta fram till normal pensionsålder. Separata modeller för kvinnor och män baserade på bivariata samband (tabell 13A och tabell 13B). Oddskvot (OK) 95 procentigt konfidensintervall (KI). Signifikanta resultat är markerade med fet stil. Krav – Kontroll - Stimulans Små möjligheter att använda Balans krav/förmåga, stimulans/behov Kraven högre än den egna förmågan Kraven lägre än den egna förmågan Mindre stimulans än önskat Socialt klimat & förhållande till organisa- Bristande stöd av överordnande Låg grad av tydlighet och förväntningar Nedskärning/omflyttning av personal Dålig/arbetsförmåga/ Otillräcklig vila mellan arbetspassen Vilka kan tänka sig att fortsätta att förvärvsarbeta efter 65? Totalt kunde av respondenterna tänka sig fortsätta efter normal pensioneringsålder och de hade som motiv oftast angivit bägge argumenten som gavs i enkäten, d.v.s. både att deras arbete var bra och stimulerande och att de såg fram mot en högre pension genom att arbeta längre. Bortfall avseende utfallsvariabeln d.v.s. de som ej besvarat någon av de två delfrågorna var , högst bland de yngre kvinnorna samt bland män och kvinnor mellan . Redovisning av sifferunderlag för detta avsnitt återfinns i Tabell 15, 16 och 17. Bland kvinnorna kunde tänka sig att fortsätta efter normal pensioneringsålder och bland männen . De som kunde tänka sig fortsätta var tämligen jämt fördelat över olika åldersgrupper. Bland kvinnorna, kunde de som var i störst utsträckning tänka sig fortsatt arbete () och kvinnor mellan 35 och 44 i lägst utsträckning (). Bland männen återfanns den högsta siffran i åldersgruppen () och lägsta siffran i åldrarna mellan 35 och 54 (). Avseende födelseland sågs ökat önskemål om att arbeta vidare bland respondenter födda utanför jämfört med svensk- födda, särskilt bland kvinnorna. Här bör man dock beakta att svarsfrekvensen för utlandsfödda var lägre än för svenskfödda med en trolig starkare selektion av friska och yrkesaktiva respon- denter bland utlandsfödda jämfört med bland svenskfödda. Kvinnor som bodde ensamma kunde i större utsträckning tänka sig att arbeta efter normal pensioneringsålder jämfört med kvinnor som bodde med annan vuxen och eller med barn. Dessa kvinnor var i stor utsträckning högutbildade men tendensen kvarstod även efter korrigering för utbildningsnivå och yrkestillhörighet. Bland männen sågs en viss men statistiskt svagare överrepresentation av ensamstående bland de som kunde tänka sig arbeta vidare. Personer med lägre grundutbildning (högst 2-årigt gymnasium) kunde i lägre utsträckning tänka sig fortsatt arbete efter normal pensioneringsålder jämfört med de som hade högre grundut- bildning. Denna tendens sågs bland både kvinnor och män men befanns statistiskt säkerställd, efter korrigering för övriga faktorer, endast bland männen. Arbetsmarknaden är som bekant synnerligen könsuppdelad men förhoppning om att arbeta vidare efter normal pensioneringsålder var tämligen lika förekommande i relation till verksamhetsområde, typ av arbetsgivare och facklig tillhörighet, bland både kvinnor och män. Undantag var de som arbetade inom vård och omsorg där kvinnorna i mindre utsträckning hoppades arbeta vidare än andra kvinnor i motsats till männen inom vård och omsorg som hoppa- des arbeta vidare i större utsträckning än andra män. Personer som arbetade med att skapa, utveckla och/eller förmedla kunskap, var anslutna till eller arbetsgivarorganisation hoppades arbeta vidare i större utsträckning än personer i andra yrken. Däremot hoppades personer med privat arbetsgivare samt LO och TCO-anslutna arbeta vidare i mindre utsträckning än andra. Egna företagare hoppades i större omfattning än andra arbeta vidare efter normal pensioneringsålder, liksom personer utan fast anställning och de med oregelbundna arbetstider. Dessa yrkes- egenskaper var som väntat delvis samtidigt förekommande. Förhoppning om att arbeta kvar efter normal pensioneringsålder visade sig samvariera med ett flertal psykosociala arbetsmiljöfak- torer medan kopplingen till fysiska och ergonomiska faktorer i arbetet framstod som svagare. När det gäller kombinationer av krav och kontroll i arbetet var kombinationerna höga krav och hög kontroll (aktiva) samt låga krav och hög kontroll (avspända) över- representerade bland både män och kvinnor som hoppades arbeta vidare, medan kombinationerna låga krav och låg kontroll (passiva) samt höga krav och låg kontroll (spända) var underrepresenterade. Möjligheten till kontroll över den egna arbetssituationen framstår därmed som särskilt betydelsefull för hur man ser på sitt framtida arbetskraftsdeltagande. Bristande feed back på det som presteras i arbetet angavs ofta av de som inte tänkte sig arbeta kvar efter normal pensioneringsålder. Bland kvinnorna var bristande feed back från överordnade särskilt allvarligt och bland männen bristande feed back från kund/klient/elev. Brister i det sociala klimatet på arbetsplatsen (stämning, sammanhållning, trivsel) liksom bristande lojalitet/stolthet gentemot företaget eller det egna arbetet var vanligt förekommande bland alla respondenter och i än större utsträckning bland de som inte kunde tänka sig arbeta vidare upp . Många respondenter hade varit med om förändringar på arbets- platsen och många hade negativa erfarenheter av förändringarna men många rapporterade även positiva erfaren- heter. Positiva erfarenheter rapporterades ofta bland kvinnor som kunde tänka sig arbeta vidare efter normal pensioneringsålder. Omvänt så sågs en överrepresentation av negativa erfarenheter av förändringar bland män som inte kunde tänka sig arbeta vidare. Vid korrektion för andra samtidigt förekommande faktorer så framstod dock erfarenheter av senaste årets förändringar som mindre betydelsefulla i jämförelse med andra psykosociala förhållanden i arbetet. Respondenter som uppgav olika typer av bristande hälsa hoppades i mindre utsträckning att arbeta efter normal pensioneringsålder jämfört med de personer som uppgivit sin hälsa som god. Bland kvinnorna framstod upplevelsen av brister i det allmänna hälso- läget, bristande hälsa i relation till kraven i arbetet () och sömnrubbning med svårigheter att vakna och hålla sig vaken som de mest negativa hälsoriskerna. Bland männen var i stället allmänna trötthetssymptom i form av att känna sig utmattad och sliten samt bristande vila och återhämtning mellan arbetspassen de mest nega- tiva faktorerna. Vid samtidig analys av olika typer av faktorer fram- stod det subjektiva hälsoläget som mer betydelsefullt för kvinnor- na, i jämförelse med männen, i relation till om man ville arbeta vidare eller ej efter normal pensioneringsålder. Ålder visade ingen tydlig relation till önskemål om att arbeta vidare efter normal pensioneringsålder. Arbetsmiljöförhållanden är dock tätt sammanflätade med individfaktorer varför enskilda faktorers betydelse är svåra att särskilja. I en tvärsnittsundersökning som denna är dessutom nuvarande egenskaper hos de svarande, exempelvis hälsa, troligen relaterade till både tidigare och nuva- rande förhållanden. I resultaten framkommer att de som hoppas kunna arbeta efter normal pensioneringsålder är välutbildade personer med krävande arbetsuppgifter men med god kontroll över hur arbetet ska genomföras och med god kontakt med arbetskamrater och över- ordnade. Upplevelse av hälsa och god arbetsförmåga i relation till kraven i arbetet är också viktigt, särskilt bland kvinnorna. Dessa faktorer sammanstrålar ofta för kvinnor som är SACO-anslutna eller som arbetar i statlig tjänst och för män som är egna företagare eller anslutna till arbetsgivarorganisation. De som sällan hoppas arbeta vidare efter normal pensionerings- ålder återfinns bland kvinnor i vård och omsorg, med privat arbetsgivare eller anslutna till LO och . Bland männen är förhoppningen att arbeta vidare minst bland de som arbetar med tillverkning, har privat arbetsgivare eller som är LO eller TCO-anslutna. Av 2 509 män och kvinnor kan 327 personer tänka sig arbeta kvar efter normal pensioneringsålder. I tabellen anges de som vill arbeta vidare och har en viss faktorer, som antal (n) och som procent av alla med denna faktor (%). För bivariat och multi- variat analys anges oddskvot (OK) och 95 procentigt konfidens- intervall (KI). Statistiskt säkerställda samband är markerade med fet stil. n (%) Kvinna (ref man) Ej (ref. ) Bor ensam (ref. bor med annan vuxen o/e Känner sig aldrig ensam (ref övriga) Socialt förankrad (ref. ej förankring) Boende i tätort (ref. glesbygd) Högst 2-årigt gymnasium (ref 3-4 årigt gymnasium, universitet/högskola) Tillverkning (ref. övriga) Vård och omsorg (ref. övriga) Service och handel (ref. övriga) Administration (ref. övriga) Utveckla och förmedla kunskap (ref. Statlig (ref. övriga) Landsting (ref. övriga) (ref. övriga) Privat (ref. övriga) Egen företagare (ref. övriga) Annan (ref. övriga) Ej fast anställning (ref. fast anställning) Oregelbunden (ref. regelbunden) Ojämn (ref. jämn) Mer än 10 anställda (ref. mindre) LO (ref. övriga) 0.8 (0.5-1.3) TCO (ref. övriga) 29 (7) (ref. övriga) (ref. övriga) Annan organisation (ref. övriga) Ingen organisationstillhörighet (ref. n (%) Besvär av en eller flera faktorer 131 (15) (ref. inga besvär) Besvär av ergonomiska faktorer 126 (13) (0,6-1.1) (ref. inga besvär) Hög belastning (ref. låg) Krav -Kontroll-Stimulans : Höga krav (ref. låga) Låg kontroll (ref. hög) Låg stimulans (ref. hög) Passiva = låga krav & låg kontroll (ref. övriga) Avspända = låga krav & hög kontroll Aktiva= höga krav & hög kontroll (ref. övriga) Spända = höga krav & låg kontroll