sou · GQB327d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att IT-kom- missionen har tagit fram en rapport om IT-satsningar på området läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (2001). I genomförs vidare ett skrivstödsprojekt för dyslektiker. Ett mer pedagogiskt skriv- stöd tas fram som utgår från vanliga feltyper hos dyslektiker och där t.ex. talsyntes används för att presentera olika förslag på stav- ningar. Forskning (2000) har visat att det går att via teknikstöd träna och hjälpa till att utveckla språket hos människor med afasi. Tekniken gör det också möjligt att ta reda på hur afatiker upplever saker och ting. Slutligen kan talsyntesforskningen vid KTH och dess betydelse när det gäller datorbaserade hjälpmedel för elever med funktionshinder nämnas. Regeringen har bl.a. upp- märksammat att utvecklingen inom telefonin i ökad utsträckning bör anpassas till ny teknik (prop. 1999/2000:79). Regeringen har beslutat tillsätta en utredning om hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (dir. 2001:81). Utredningen skall avsluta sitt arbete . Inom hjälpmedelsområdet skall utredningen analysera bl.a. hjälp- medelsförsörjningen inom utbildningsväsendet, de förändrade för- utsättningarna genom utvecklingen inom informations- och kom- munikationsteknologi och digital teknik samt avgiftssystemet för hjälpmedel och därtill hörande regler i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 14.2.6Insatser inom kultur- och medieområdet Tillgång till tryckta medier finns ca 90 dagstidningar som även ger ut en tal- tidning. Detta innebär att mer än hälften av landets alla dags- tidningar ges ut som taltidning. Det finns tre olika typer av taltid- ningar: radiotaltidningar (67 tidningar), kassettidningar (13 tidningar) samt radiosända talsyntestidningar för synskadade (s.k. RATS-tidningar, 11 tidningar). Sammanlagt finns det ca 9 500 prenumeranter på taltidningar i . Av Taltidnings- nämndens årsredovisning för framgår att taltidningsverk- samheten byggdes ut i snabb takt. Därefter har utbyggnadstakten varit låg; endast några få tid- ningar har tillkommit. Utgivningen av taltidningar täcker hela landet. För att stimulera tidningsföretag som ännu inte ger ut taltidningar har nämnden en person anställd för bl.a. detta ändamål. Taltidningar saknas för ett 30-tal hög- och medelfrekventa dagstid- ningar. Staten har genomfört olika insatser för att göra litteraturen och tidskrifterna tillgängliga för människor med olika typer av läshandikapp. nyhetsinformation och litteratur (– ) vänder sig till flera grupper, bl. a. personer med utvecklingsstörning, autism eller afasi, människor med läs- och skrivsvårigheter, barndomsdöva personer, åldringar, invandrare och skolbarn. Verksamheten finansieras med försäljningsintäkter och statliga anslag. ger ut tidningen 8 SIDOR. Tidningen har som uppgift att göra nyhetsinformation tillgänglig för människor som har svårt att läsa eller som är otränade i svenska språket. Tidningen utkommer i en upplaga på 13 000 exemplar. Omkring 50 000 personer beräknas läsa 8 SIDOR. ger även ut lättlästa böcker och har över 2 000 s.k. läsombud. Statens stöd till har förstärkts , bl.a. för utgivning av litteratur riktad till ungdomar i åldrarna 9–som en länk till vuxenlitteraturen. Talboks- och (TPB) är en statlig mynd- ighet som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade samt personer med andra läs- och skrivsvårigheter med litteratur. TPB skall bl.a. framställa och låna ut talböcker och punktskrifts- böcker. TPB svarar även för framställning av studielitteratur för högskolestuderande med synskador och andra läs- och skrivsvårig- heter. Talböcker är inläsningar av utgivna böcker, kopierade till kassettband och cd-romskivor. För att producera och kopiera tal- böcker krävs tillstånd från regeringen. Den som producerar en tal- bok behöver inte ha upphovsmannens tillstånd men upphovs- mannen skall meddelas. Talböcker får endast lånas ut via bibliotek till vissa grupper: synskadade, långtidssjuka, konvalescenter, rörelsehindrade, afatiker, personer med läs- och skrivsvårigheter, personer med utvecklingsstörning och hörselskadade (för hörsel- träning). läser TPB in nya böcker i formatet (Digitalt Audiobaserat Informationssystem), ett digitalt system för att läsa in och lyssna på talböcker. Den som läser punktskrift kan via TPB få visst material överfört till punktskrift. Punktskrifts- böcker lånas ut av TPB. Det kan i detta sammanhang påpekas att talböcker skall skiljas från s.k. kassettböcker, vilka ges ut av förlagen på kommersiella villkor. Nedsatt hörsel är ett av de vanligaste funktionshindren. Mer än var tionde svensk, i alla åldrar och i alla delar av samhället, berörs. För en stor del av dessa är det svårt att uppfatta det som sägs i TV, spe- ciellt eftersom många av dagens TV-program har störande bak- grundsljud. () är enligt sitt sändningstillstånd (regeringsbeslut ) skyldig att beakta funktionshindrades be- hov. SVT:s insatser för att göra programmen tillgängliga för funk- tionshindrade skall öka (2002–2005) Enligt för radio och TV är SVT:s kanaler de enda TV-kanalerna som har ett program- utbud som är särskilt anpassat för funktionshindrade. SVT har haft textning av svenska program . TV4 skall enligt sitt sändningstillstånd för åren 2002–2005 göra stora underhållnings- program och svensk TV-dramatik tillgängliga för funktions- hindrade i minst samma omfattning som . Verksam- heten för funktionshindrade skall utökas i den mån nya tekniska förutsättningar gör detta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader. Enligt SVT:s public service-uppföljning för ökade antalet av text-TV textade programtimmar till 2 742. Till detta kan läggas översättningstext. Sändningar på teckenspråk från Dövas TV uppgick . Dövas TV producerar TV-pro- gram för barn, ungdomar och vuxna på teckenspråk. Programmen sänds i SVT och riktar sig i första hand till en döv publik. Sam- mantaget innebär detta att hälften av det totala utbudet i SVT var tillgängligt för hörselskadade. av de svenska första- sändningarna var svensktextade. Önskemål om mer textning och teckenspråkstolkning har framförts från flera håll. Inom SVT är man medveten om hur viktig textning är, inte bara för hörselskadade utan även för t.ex. in- vandrare, där textremsorna kan bli ett stöd i språkinlärningen. I public service-utredningen (Radio och TV i allmänhetens tjänst SOU 2000:55) konstateras att en stor del av programföretagens utbud görs tillgängligt genom textning och teckenspråk, men att mycket återstår att göra. I regeringens public service-proposition (prop. 2000/01:94) föreslås att programföretagens insatser för att göra sändningarna tillgängliga för funktionshindrade skall öka under den nya sändningstillståndsperioden –2005. Bland annat skall andelen textade program av det totala rikssända utbudet med svenskt ursprung öka påtagligt . Från de hörselskadade har man framfört kravet att av det totala svenskspråkiga utbudet vid första sändning skall vara textat och att alla TV-program skall vara textade . Enligt en undersökning som genomförts på uppdrag av () vill nio av tio svenskar ha mer text i TV (Nio av tio svenskar vill ha fler textade TV-program, 2001). I betänkandet 2000/01:KrU8 skärpte kultur- utskott kraven på textning i public service-TV. Utskottet ansåg att minst hälften av alla svenska program i skall vara textade vid första sändning , vilket senare togs in i de nya sändningstillstånden för SVT. Utskottet förutsatte vidare att programföretagen under den inledda tillståndsperioden –2005 intensifierar sina ansträngningar för att åstadkomma en jämn och hög ljudkvalitet och i så stor utsträckning som möjligt undvika störande bakgrundsljud. Från synskadade har det funnits önskemål om ökad tillgänglighet genom uppläst textremsa. Regeringen pekar i sin public service-proposition på att det fortfarande finns tekniska hinder, men konstaterar att SVT har intensifierat arbetet med att ta fram långsiktiga lösningar. Enligt SVT:s sändningstillstånd skall det vara ett mål att SVT kan erbjuda uppläst textremsa under till- ståndsperioden. Insatser görs även inom det filmpolitiska området för att öka till- gängligheten för funktionshindrade. Genom det filmavtal mellan staten, filmbranschen och TV-företagen som gäller åren 2000–2004 (se prop. 1998/99:131, bilaga 3) har stöd införts till textning på svenska av film och video och till syntolkning. Enligt filmavtalets 32 § skall av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till användas för att göra film mer lättillgänglig för funktionshindrade. skall för detta ändamål fördela stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning på videogram. beviljade medel till totalt 28 projekt, där ett antal olika tekniska lösningar prövats för att göra svensk film tillgänglig för hörselskadade, döva, synskadade och blinda. För hörselskadade och döva textades 42 dvd-filmer, 10 videofilmer och 8 biofilmer (16 kopior). För synskadade genomfördes bl.a. syn- tolkningar. Sammanlagt avsattes för detta (Verksamhetsberättelse 2000). kulturutskott har i samband med en motion be- handlat frågan om en standard skall utarbetas för dold textning av svenska filmer på video och dvd. Utskottet menade i sitt betänk- ande 2000/01:KrU2 att i den mån det skulle finnas behov av stan- dardisering borde det ankomma på video- och dvd-branschen att ta ett sådant initiativ. Dvd har redan en funktion för dold textning. Vad gäller video är ytterst få videobandspelare – i praktiken endast professionell apparatur – försedda med en sådan funktion. Övriga insatser inom kulturområdet Även andra insatser görs inom kulturområdet. Som exempel kan nämnas Tyst Teater som spelar teater på teckenspråk för hörande och döva. Tyst teater är en grupp inom och har som uppdrag att ge ett brett och rikt utbud av teater i en lyhörd dialog med omvärlden. Tyst Teater vill vidareutveckla teckenspråket som sceniskt språk utan att ge avkall vare sig på teckenspråkets egen karaktär eller på teaterns språk. är en av de nio myndigheter som har ett för- tydligat ansvar för handikappolitiken. skall vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet med handikapp- frågorna på kulturområdet. En undersökning av hjälpmedelsområdet skall genomföras från ett språkligt perspektiv. Insatser skall vidtas för att ytterligare förbättra tillgängligheten till medier och kultur för personer med olika typer av funk- tionshinder av språklig karaktär. Barnhälsovården bör och i högre grad uppmärksamma alla avvikelser från en normal tal- och språk- utveckling. Tal- och språkförseningar/störningar bör bedömas och behandlas av logopeder. Förskolan och skolan bör uppmärksamma barn med olika former av funktionshinder med språklig an- knytning så att särskilda åtgärder kan sättas in. Handikapporganisationer inom språkområdet utför ett viktigt arbete och bör få fortsatt stöd. Allas rätt till språk innebär också att alla skall ha rätten att använda språket. För många personer med olika typer av funktionshinder innebär detta att samhället måste ge stöd på skilda sätt. Flera av funktionshindren med språklig anknytning är inte välkända och vissa av dem kan också vara svåra att upptäcka. har dessa funktionshinder stor betydelse för den enskilde. Språkliga funk- tionshinder påverkar individens personliga utveckling negativt, bl.a. eftersom möjligheten att genom talat och skrivet språk kom- municera med andra är så viktig. Förmågan att tala, skriva och läsa är viktig i skolan och senare i arbetslivet. I dagens samhälle har kommunikationsförmågan blivit en av de mest efterfrågade egen- skaperna i arbetslivet. För personer med kommunikativa funk- tionshinder betyder de nya kraven att deras ställning på arbets- marknaden har försvagats. Det ställer också skolan inför nya ut- maningar. Från ett språkpolitiskt perspektiv utgör de språkliga funktionshindren ett hinder för allas rätt till språk. Speciellt svårt blir det för funktionshindrade med annat modersmål än svenska. Vi anser det därför viktigt att språkliga funktionshinder upp- märksammas på olika sätt. Barnhälsovården bör uppmärksamma språkliga avvikelser har en väl utbyggd barnhälsovård. Barnavårdscentraler är en central del av denna. I deras arbete ingår bl.a. att följa barnens språkutveckling. Det är enligt vår bedömning mycket viktigt att detta arbete fortsätter och att det hos BVC och andra aktörer på området finns en god kompetens kring språkliga frågor. Man bör i högre grad åtgärda alla avvikelser från en normal tal- och språk- utveckling. Det är viktigt att frågor kring språkutveckling och funktionshinder med språklig anknytning uppmärksammas i ut- bildningen av vårdpersonal. Bedömning och behandling av logoped bör ske Enligt vår bedömning är det mycket viktigt att upptäcka olika former av både tal- och språkstörningar och tal- och språkförse- ningar . När sådana avvikelser från den nor- mala tal- och språkutvecklingen upptäcks måste dessa tas på allvar och barnen vid behov behandlas av logoped i så tidig ålder som Ju tidigare logopedbehandling sätts in, desto större är möjligheten till framgångsrik behandling och därmed mindre be- svär för den enskilde personen, kanske framför allt genom att man minskar framtida skolproblem av olika slag. Dessutom bör sådana insatser på lång sikt leda till lägre kostnader för samhället. Om alla barn med olika avvikelser från den normala tal- och språkutveck- lingen skall kunna få hjälp krävs det fler logopeder. Tillgången till logopeder inom hälso- och sjukvården bör förbättras, bl.a. genom att fler logopeder utbildas. Det är enligt vår bedömning också viktigt att behovet av logopeder beaktas av landsting och kommun- er när det gäller resursfördelningsfrågor. Förskolan och skolan bör uppmärksamma språkliga funktionshinder Även förskolan och skolan har en viktig uppgift när det gäller att upptäcka olika former av funktionshinder i talet och beträffande läs- och skrivsvårigheter och att sedan ta hänsyn till dessa i under- visningssituationen. Åren då man går i förskolan och skolan har stor betydelse för den fortsatta utvecklingen på flera olika plan. Barn med tal- och skriftspråkliga problem måste uppmärksammas i förskola och skola, så att särskilda insatser kan sättas in. Elever skall få det stöd de behöver, oavsett om någon medicinsk diagnos har kunnat ställas eller inte. Funktionshinder med språklig anknytning bör ingå som ett moment i lärarutbildningen För att öka lärarnas kompetens att först upptäcka och sedan han- tera tal- och språkstörningar/förseningar i undervisningen är det viktigt att man uppmärksammar funktionshinder med språklig an- knytning i lärarutbildningen. Detta bör ingå som ett moment i lärarutbildningen. Även befintlig personal bör uppmärksammas på dessa funktionshinder genom fortbildningsinsatser. Skolorna skall ges fortsatt stöd Lärare och annan skolpersonal behöver stöd i arbetet med att upp- märksamma elever med funktionshinder av språklig karaktär. För- utom att skolorna själva bör ha god kompetens i dessa frågor samt möjlighet till kontakt med t.ex. logopeder, finns det enligt vår mening fortsatt behov av stöd från centralt håll. har enligt sin instruktion i uppgift att bl.a. ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för förskola och skola. I instruktionen omnämns särskilt ansvaret för elever med svåra läs- och skrivsvårigheter. Genom sin regionala organisation har institutets konsulenter kontakter med den lokala nivån. Vi menar att det är viktigt att fortsätter att stödja förskolor och skolor i deras arbete med både tal- och skriftspråkligt funktionshindrade barn. Det är viktigt att det ny- bildade institutet tar upp frågor om hur skolorna kan uppmärk- sammas på funktionshinder med språklig anknytning och hur dessa kan diagnostiseras. Vidare måste man uppmärksamma hur lärare och annan skolpersonal får stöd vad gäller vad man konkret kan göra i klassrummet för att underlätta för elever med olika typer av funktionshinder med språklig anknytning. Det är viktigt att utnyttjar den kunskap och kompetens som finns inom handikapprörelsen i dessa frågor. En undersökning av hjälpmedelsområdet skall genomföras En av de frågor som vi har uppmärksammat är vilken hjälp som IT kan ge för funktionshindrades rätt till språket och hur dessa möj- ligheter tillvaratas. Olika former av skrivstöd och andra språk- teknologiska produkter och tjänster är viktiga hjälpmedel för funktionshindrade när det gäller både det skrivna och talade språk- et. Utvecklingen inom IT-området som helhet går snabbt, men ut- vecklingen inom delar av den svenskspråkiga språkteknologin går inte lika fort. Det är viktigt att det finns en god kunskap om hjälp- medelsutbudet för att det skall komma de funktionshindrade till godo så snabbt som möjligt. måste krav ställas på att det skall finnas språkteknologiska hjälpmedel på svenska. Bland annat i en rapport från (Att förebygga och möta läs- och skriv- svårigheter, 2001) pekas på behov av resurser för översättning och anpassning till svenska förhållanden liksom resurser för fortsatt pedagogiskt utvecklingsarbete när det gäller datorstöd för t.ex. personer med läs- och skrivsvårigheter. Det kan också vara betydel- sefullt att en samhällelig inrättning hjälper funktionshindrade från små grupper att artikulera sina behov av datorbaserade språkstöd. Det är vidare viktigt att uppmärksamma vilka kostnader som för den funktionshindrade är förknippade med hjälpmedlen. Vi föreslår därför att Utredningen om vissa hjälpmedel för pers- oner med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindradet (S 2001:06) och/eller ges i uppdrag att i samråd med berörda handikappförbund närmare undersöka vilka stödbehov som finns inom språkområdet, hur dagens utbud av IT-hjälpmedel ser ut, kostnadsbilden för den enskilde samt lämna konkreta förslag till fortsatta insatser. Uppdraget bör ske i samråd med språkvården (se även kapitel 17 om språkteknologiska initiativ). En undersökning skall göras om funktionshindrades tillgång till tid- ningar, tidskrifter och litteratur Från demokratisynpunkt måste alla ha tillgång till och också kunna tillägna sig den information som vi behöver som samhälls- medborgare. Här spelar framför allt tidningar, tidskrifter och böcker en central roll. har en långt framskjuten position när det gäller funktionshindrades tillgänglighet till tid- ningar. Det är viktigt att bevara denna ställning. Även tillgången till tidskrifter och böcker är betydelsefull. Staten har genom ett flertal olika insatser ökat tillgängligheten betydligt. Det har inte ingått i vårt uppdrag att utvärdera de statliga insatserna inom området, men enligt vår bedömning fungerar den verksamhet som bedrivs vid , och väl. Det kan dock konstateras att behoven är stora och för- änderliga, som den tekniska utvecklingen är snabb. Funktionshindrades tillgång till information på Internet kan ses som ett exempel på ett nytt behovsområde. Det bör uppmärk- sammas vad den tekniska utvecklingen innebär för funktions- hindrades möjligheter till ökad tillgänglighet till medierna. Vi föreslår därför att en undersökning genomförs av om det finns ytterligare/förändrade behov av offentligt stöd för att för- bättra funktionshindrades tillgång till tidningar, tidskrifter och lit- Vi anser detta vara en uppgift för i första hand TPB, och . En sådan undersökning bör genomföras i samråd med berörda handikapporganisationer. Åtgärder inom radio och television bör vidtas Inom televisionen vidtas olika åtgärder för att öka tillgängligheten för funktionshindrade. SVT:s textning av en del av sändningarna på svenska som ett stöd för bl.a. hörselskadade är viktig. Enligt vår bedömning är det angeläget att andelen textade program ökar för att i första hand funktionshindrades tillgång till TV-utbudet skall förbättras, men även som ett stöd för t.ex. personer med annat modersmål. Vi förutsätter att SVT i enlighet med skrivningarna i kulturutskottets betänkande och i det nya sändningstillståndet kommer att texta av alla svenska program vid första sändning . Det bör övervägas om denna procentsats kan höjas till i de framtida tillståndsvillkoren för SVT. Vi vill vidare peka på vikten av att teckenspråkstolkning hålls på en så hög nivå som möjligt inom SVT. Den tekniska utvecklingen går snabbt, inte minst inom medie- området. Teknikens landvinningar måste utnyttjas på bästa möjliga sätt för att öka de funktionshindrades tillgång till medierna. Vi menar att åtgärder för att generellt öka tillgängligheten till radio och TV för funktionshindrade bör utredas vidare. Vi vill i detta sammanhang också peka på att det pågår en ut- veckling mot ökad intimisering av språket i medierna. Exempelvis använder man inte sällan ett utpräglat talspråkligt och vardagligt språk, som många uppfattar som otydligt och svåruppfattat. I många program samtalar man på ett informellt sätt, varvid sådant som tal, stor variation av röststyrka etc. kan skapa pro- blem för lyssnaren. Förändringar i programkultur och talstil inom radio kan enligt vår bedömning göra det svårare för äldre och hör- selskadade att ta del av programmen. Detta är en fråga som bör be- aktas av framför allt radioproducenter. Staten skall verka för en förstärkt satsning på textning av film och video Genom filmavtalet ges stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning för att öka tillgängligheten till svensk film för funktionshindrade. Vi menar att detta är positivt. Vi före- slår därför att staten skall verka för en förstärkt satsning på text- ning av film och video. Vi anser att det på lång sikt vore önskvärt om en standard kunde utarbetas för dold textning av svenska filmer som sedan kunde an- vändas för både biografvisning, TV-visning, video och dvd. En sådan utveckling torde underlättas av det teknikskifte från analog till digital film som kommer att inträffa . Enligt vår bedömning bör dold textning av svensk film belysas ytterligare inför kommande filmpolitiska förslag. Även ljud- kvalitetens betydelse för funktionshindrades tillgång till filmer bör uppmärksammas i detta sammanhang. Handikapporganisationer inom språkområdet bör få fortsatt stöd Inom handikapprörelsen finns flera organisationer som arbetar för olika typer av språkligt funktionshindrade. Dessa organisationer besitter en stor kunskap om funktionshindren och om hur det är att leva med dessa funktionshinder i dagens . Denna kun- skap bör naturligtvis utnyttjas. Handikapprörelsen utför ett betydelsefullt arbete inom språk- området som är av stor vikt för både de funktionshindrade och för samhället i stort. De olika förbunden medverkar till att göra de språkligt relaterade funktionshindren mer kända och därmed också till att underlätta för de funktionshindrade att få rätt till språket. Det är enligt vår bedömning viktigt att det fortsatta stödet till dessa organisationer från det allmännas sida upprätthålls på en sådan nivå att de kan fortsätta sitt arbete. Att ett visst språk blir föremål för forskning bidrar i hög grad till att stärka detta språks position. Som berörts i kapitel 2 är en av orsakerna till att svenskan måste räknas till de starka och gynnade språken i världen just att vårt språk är ovanligt väl utforskat. I regeringens direktiv till kommittén anges att en av utgångs- punkterna för en svensk språkpolitik är att forskning om och vård av svenska språket håller hög kvalitet. I det föregående har vid olika tillfällen berörts att forskning be- höver bedrivas inom olika områden. Detta kapitel skall ägnas åt en mer samlad bedömning av behovet av språkforskning med anled- ning av vårt handlingsprogram. Tyngdpunkten ligger på språk- vårdsanknuten forskning för svenskans del. Några ord ägnas också åt forskning mer generellt om våra minoritets- och invandrarspråk. Vårt förslag till handlingsprogram innehåller följande punkter inom området språkvårdsforskning: En särskild satsning skall göras på språkvårdsforskning. En resurs för svensk forskning inom terminologi skall byggas upp.