sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Emellanåt brukar de också beskrivas se saker som män inte ser, vilket följande exempel illustrerar: 9 Kapitel 3. Utgångspunkter och metoder för ett system Jag vet att restaurangchefen kan säga , jag vill ha en tjej, så det är någon som kan städa. Han säger att tjejer ser saker på ett helt annat sätt än vi killar när det t.ex. gäller att städa. Det är ju ingen diskri- minering, men å andra sidan ändå. Han känner ändå att tjejer har en helt annan känsla än killar. De ser det där med servetter, blommor och tända ljus, belysning och musik. Då kan han känna att han vill ha hälf- ten – hälften så att det blir mysigt. Ofta kan tjejerna pusha igång killarna det som behöver göras. Det är väl något som man kan få höra.10 Det är inte alla kvinnor som känner igen sig i den här beskriv- ningen. Trots det är det nog inte någon av dem som ifrågasätter att de är kvinnor. Det inte heller säkert att kvinnor och män har olika önskemål och intressen. I stället är det kanske så att skillnaderna inom könen är mycket större än variationerna mellan könen. Att var morgon se över placeringen av hotellgästerna kan visserligen verka lovvärt, men det finns en fara i att utgå från stereo- typa bilder av män och kvinnor. Vid ett hotell reflekterar perso- nalen över om hotellgästen är: ... en tjej eller kille, vad tror du att han eller hon tycker om och vilken smak tror du passar? Det är jättekul att placera en amerikan eller japan i ett sekelskiftes- rum. Vet man att det är en ung kille lägger man honom gärna i ett rum med ett stort skrivbord, så han har möjlighet att sitta och jobba med sin dator. Ofta kommer de sent och sitter och jobbar på hotellrum- men. Man försöker att formge, så att de ska trivas. Ofta så kommer de tillbaka och då vill de ha just det rum som vi valde. Då har man lyckats träffa rätt. vill de pröva andra rum och testa annat.11 Flera män, som är på tjänsteresa, känner säkert igen sig i ovanstå- ende beskrivning, men det finns även många kvinnor som skulle önska ett större skrivbord och bättre arbetsyta när de reser i tjänsten. Inom samhällsvetenskapen ifrågasätts det starkt att det skulle finnas några ytterligare skillnader mellan könen. har företrädare för postmodernismen hävdat att skillnader mellan könen inte är annat än konstruktioner. Konstruktionerna är i sig inte annat än reproduktioner och efterbildningar/-likningar av förlagor. Men förlagorna bleknar med tiden så det är inte längre säkert vad som är förlagans original. , professor i jäm- 10Ur intervju med vid , kapitel 8. Utgångspunkter och metoder för ett system förande litteratur och retorik vid Berkley, menar att det inte finns något som är naturligen givet könen, utan att könen i stället är resultat av sociala genuskonstruktioner. Ett annat sätt att uttrycka detta är att om välden betraktas ur ett givet perspektiv kommer också svaren att bestämmas utifrån det givna betraktelse- sättet. The notion that there might be a truth of sex, as ironically terms it, is produced precisely through the regulatory practices that generate coherent identities through the matrix of coherent gender norms. The heterosexualization of requires and institutes the production of discrete and asymmetrical oppositions between femi- nine and masculine where these are understood as expressive attri- butes of male and female. The cultural matrix through which gender identity has become intelligible requires that certain kinds of identities cannot exist – that is, those in which gender does not follow from sex and those in which the practices of do not follow from either sex or gender. Follow in this context is a poli- tical relation of entailment instituted by the cultural laws that establish and regulate the shape and meaning of sexuality. Indeed, precisely because certain kinds of gender identities fail to conform to those norms of cultural intelligibility, they appear only as developmental failures or logical impossibilities from within that domain. Their per- sistence and proliferation, however, provide critical opportunities to expose the limits and regulatory aims of that domain of intelligibility and, hence, to open up within the very terms of that matrix of intelli- gibility rival and subversive matrices of gender disorder.12 Det betyder att om utgångspunkten är den att det finns två kön och om de hålls åtskilda kommer de också fortsätta att vara åt- skilda. Detta blir till sanning eftersom utgångspunkten blir till slutsats då det eftersökta finns som förutsättning för frågan. Med andra ord: det saknas vägar bort från det givna om det inte ställs oväntade frågor. Men möjligheten att ställa nya frågor begränsas av förutsättningarna varibland språket är ett av de mest centrala. Det är begreppen som formar världen och också gör det möjligt att för- stå och betrakta världen. (1864–1931) beskrev hur the self förhåller sig till the society. Han beskrev bl. a. hur individer blir medvetna om sig själva, det egna jaget, och om andra individer, objekten. Detta, menar , sker genom ett socialt sam- spel, den sociala interaktionen. Samspelet möjliggörs med hjälp av 12 Gender Trouble. Feminism and the Subversion of Identity, , Routledge, & (1990), sid. 17. Utgångspunkter och metoder för ett system språket; det är alltså begreppen som formar vardagen. Språket underbyggs av symboler och gester. På så sätt formas vardagen och bilderna av det normala. Normaliteten är emellertid inte något annat än konstruktioner av just språk, gester och symboler. Möjligheten att vinna gehör för idéer om jämställdhet mellan män och kvinnor kommer på så sätt både utmana det etablerade synsättet som det begränsas av den egna språkdräkten. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ständigt måste utvär- deras och ifrågasättas för att kunna utvecklas. Vi menar att ett statiskt system kan komma att skada mer än det vinner, eftersom ett fast betraktelsesätt låser tanken och förhindrar utveckling. Detta betyder att systemet måste utgå från ett processtänkande. 12.4Förhållandet mellan kvantitativa och kvalitativa kontroller Under förutsättning av att en produkt eller tjänst uppfyller vissa kriterier är det i många fall möjligt att erhålla ett bevis på detta; märkning. Märkningen båtar även för att det inte endast är fråga om skönsmässiga påståenden om produktens eller varans kvalitet. Märkningen innebär således en garanti för att produkten eller tjänsten når upp till vissa minimikrav ur till exempel miljömässig synpunkt. Även om det finns ett flertal olika märken på marknaden är det ändå så att det aktuella märket faktiskt innebär en viss form av garanti för att de produkter eller tjänster som är märkta upp- fyller samma minikrav. Det är således fråga om ett sätt att systema- tisera bedömningen av produkter och tjänster. Tanken är att syste- matiseringen ska leda till en effektivisering vid val av produkter och tjänster. På miljöområdet florerar det emellertid ett flertal olika märken. Samtliga märken påstås vara bärare av egenskaper som är goda ur miljöhänseende. Även om det kan vara bra med flera märken, för att på så sätt skärpa konkurrensen mellan dem, kan mängden mär- ken leda till osäkerhet om vad de olika märkena faktiskt garanterar. Vi återkommer till detta i det följande, då vi diskuterar möjligheter att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produk- ter och tjänster. I , , och används sym- bolen Svanen för att märka produkter i miljöhänseende. Inom EU används den s.k. EU-blomman som symbol för miljömärkningen. Utgångspunkter och metoder för ett system För att få ett godkännande krävs att produkten är testad av obero- ende laboratorier och att det finns en väl genomförd dokumenta- tion av produkten. Att någon är certifierad innebär i princip att någon har fått rätt att/erhållit ett intyg/bevis, från en oberoende ackrediteringsbyrå/- organisation om att vissa på förhand givna kriterier är uppfyllda. finns det 26 författningar i som reglerar frågor om certifiering och 173 författningar som reglerar frågor om märkning. Certifiering berörs i 988 rättsakter och märkning i 2400 rättsakter inom EU. 12.5Kvantitativa och kvalitativa mätmetoder När det gäller frågan om det är möjligt och lämpligt att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning blir det således viktigt att slå fast innebörden av begreppet och tydliggöra syftet med ett eventuellt system. Möjligheten och lämpligheten av ett system för jämställdhetsmärkning kan belysas på flera sätt, vi har emellertid valt att belysa dessa frågor mot bakgrund av frågan vad är det som ska uppnås? Syftet med systemet är just att uppnå ett mer jämställt samhälle. Med andra ord samhället är inte jämställt, men det är möjligt att göra det jämställt. Centralt vid valet av metod, det sätt som väljs för att undersöka något, är att välja en metod som ger svar på den ställda frågan. Men det är viktigt att frågan fokuserar på just det problem som den är tänkt att lösa. Det betyder också att frågan måste ställas på ett väl avgränsat sätt. Generellt sett går det en skiljelinje mellan kvantitativa och kvali- tativa metoder. Den förra metoden ställer krav på ett stort under- sökningsmaterial. Mot bakgrund av mängden i det undersökta går det ofta att dra generella slutsatser om hur till exempel många människor uppfattar en fråga. På så sätt brukar dessa studier ofta användas för att illustrera tendenser eller tänkbara utvecklings- möjligheter och förändringar i till exempel samhället. Vid kvalitativa studier är det som studeras i stället färre till antalet. De kvalitativa metoderna syftar inte såsom de kvantitativa till att beskriva vad flera människor anser om något, i stället är de kvalitativa metoderna avsedda att ge en nyanserad bild av och ingående förklaringar till varför och hur människor tänker och handlar på ett visst sätt. Utgångspunkter och metoder för ett system Det är knappast fruktbart att ställa metoderna emot varandra, eftersom de är så olika och har helt olika syften. I stället bör metoderna användas parallellt, eftersom de kompletterar varandra. 12.6Att mäta jämställdhetsklimatet på arbetsplatsen Ett exempel på när de kvantitativa och kvalitativa metoderna kan komplettera varandra är just vid studier av hur det står till med jämställdhetsklimatet vid en arbetsplats. Inledningsvis kan det vara bra att snabbt bilda sig en uppfattning av hur flera på arbetsplatsen uppfattar arbetsmiljön ur jämställdhetssynpunkt. Det görs lämpli- gen med hjälp av en enkät som sänds ut till samtliga anställda. Vi försöker här illustrera13 hur de olika metoderna kan komplettera varandra utifrån påbudet i jämställdhetslagen att Arbetsgivaren skall underlätta för både kvinnliga och manliga arbets- tagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. För att få en uppfattning om huruvida arbetsgivaren verkligen underlättar för både kvinnor och män att förena sitt förvärvsarbete vid arbetsplatsen med ett eventuellt föräldraskap är det lämpligt att inledningsvis använda en kvantitativ studie – enkät. Inledningsvis bör det ställas en allmänt hållen fråga om arbetstagaren uppfattar det som att arbetsgivaren genomför åtgärder för att underlätta för arbetstagare (både kvinnorna och männen) att vara föräldralediga. Frågan bör innehålla så kallade bundna svarsalternativ, vilket bety- der att de som besvarar enkäten får möjlighet att kryssa för ett eller flera svarsalternativ som de anser stämmer bäst överens med hur de uppfattar en fråga. Nedan följer ett exempel på hur den nu aktuella frågan skulle kunna ställas: Anser Du att arbetsgivaren underlättar för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet? 13 Den nu gjorda illustrationen kan användas på samtliga områden för det aktiva jämställd- hetsarbetet. Utgångspunkter och metoder för ett system Ja, arbetsgivaren gör väldigt mycket för detta. Ja, arbetsgivaren gör en hel del för detta. Ja, arbetsgivaren ganska mycket för detta. Nej, arbetsgivaren gör ganska lite för detta. Nej, arbetsgivaren gör nästan ingenting för detta. Nej, arbetsgivare motverkar nästan arbetstagarnas möjligheter att utnyttja sina rättigheter att vara föräldralediga. Genom att låta samtliga anställda besvara den nu aktuella frågan blir det möjligt att ge en schematisk bild av hur arbetstagarna vid den studerade arbetsplatsen upplever att arbetsgivare agerar när det gäller arbetstagarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med för- äldraskap. Det är även möjligt att ställa frågan och endast ge två svarsalter- nativ ja eller nej. Det finns emellertid anledning att framhålla poängen med att vid attitydundersökningar ge fler svarsalternativ, eftersom det är svårt att ge ett entydigt svar på den ställda frågan. Den nu ställda frågan kan emellertid inte ge svar på annat än hur arbetstagarna generellt sett uppfattar frågan. Men det kan hända att olika grupper av arbetstagare uppfattar förhållandena olika. Där- med kan det finnas anledning att ställa svaren i relation till ett antal bakgrundsfrågor, såsom den som besvarar enkätens egna kön, ålder, position (befattning), arbetsområde och om de är föräldrar eller inte. Enkäten bör emellertid vara anonym, vilket innebär att dessa frågor inte kan ställas vid mindre arbetsplatser eftersom det då kan finnas risk för att den besvarades identitet kan komma att röjas. Enkäten syftar ju inte till annat än att skapa en bild av hur flera arbetstagare uppfattar den nu aktuella frågan. En av de poänger som finns med att mäta klimatet i arbetsmiljön från ett jämställdhetsperspektiv med hjälp av en enkät är just att de som besvarar enkäten kan våga besvara frågorna utan att befara att de eventuellt blir utsatta för repressalier för att de har lämnat så kallade obekväma svar. Det kan således finnas anledning att innan enkäten utformas för den aktuella arbetsplatsen överväga antalet bakgrundsfrågor och relatera dem till risken att identifiera den som har besvarat enkäten. Om risken för att bli identifierad är för stor finns det även en fara Utgångspunkter och metoder för ett system för att de som har fått enkäten antingen låter bli att besvara den eller besvarar frågorna så att de inte framstår som allt för kritiska. De bundna svarsalternativen bör emellertid kompletteras med öppna svarsalternativ för att på så sätt nyansera den schematiska bilden av klimatet vid arbetsplatsen. Ett exempel på hur detta skulle kunna ske är att uppmana de tillfrågade att komma med exempel på vad arbetsgivaren har gjort i det ena eller det andra avseendet enligt följande: Du har besvarat frågan om hur Du anser att arbetsgivaren hanterar situationen för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet. Kan Du ge ett eller ett par exempel på hur arbetsgivaren har agerat då det har varit aktuellt för en kvinna att vara föräldraledig: Du har besvarat frågan om hur Du anser att arbetsgivaren hanterar situationen för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet. Kan Du ge ett eller ett par exempel på hur arbetsgivaren har agerat då det har varit aktuellt för en man att vara föräldraledig: Genom de nu ställda frågorna blir det möjligt att visa hur arbets- givaren men kanske även den som besvarar ser på kvinnors och mäns föräldraskap. Den första bilden har på så sätt blivit mer nyan- serad och återspeglar eventuellt förhållandena på arbetsplatsen på ett mer varierande sätt. De öppna frågorna är emellertid inte lika lätta att sammanställa som de bundna. Utgångspunkter och metoder för ett system I syfte att komplettera bilden från enkäten är det även möjligt att använda sig av så kallade kvalitativa djupintervjuer. Namnet antyder att de går mer på djupet än vad som sker vid de kvantitativa studier- na. Vid kvalitativa djupintervjuer handlar det mer om att förstå och förklara varför och ge beskrivningar av hur den som intervjuas upplever en viss situation än att beskriva hur flera människor på arbetsplatsen uppfattar situationen. Detta betyder till exempel att även den som har en annan uppfattning än majoriteten (det kanske är så att det är en person som är alldeles ensam om sin uppfatt- ning), ändå har en betydelsefull uppfattning. Utgångspunkten är således att det är viktigt att ge en så nyanse- rad bild som möjligt. De olika berättelserna som de intervjuade ger analyseras därefter med hjälp av olika teorier. De kan även användas för att utveckla nya förklaringsmodeller om att människor upplever och uppfattar liknande situationer diametralt olika. 12.7Syftet med systemet och metodologiska överväganden Den centrala frågan för Utredningen är hur ska ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning utformas? Tanken är att systemet inte endast ska belysa frågor om jämställdhet, relationer mellan män och kvinnor, utan de kriterier som föreslås ligga till grund för systemet ska också innebära att det är möjligt att genomföra så kallade kvalitetssäkringar ur ett könsperspektiv. I Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU 2001:9) belyser vi den begreppsmässiga problematik som uppdraget innebär i det nu aktuella avseendet. Det finns flera former för kvalitetssäkringar. Men det är få som både innebär kvalitetssäkring av produkter och tjänster och ställer krav på att systemet är jämställt. Det är visser- ligen riktigt att det finns system som innebär kvalitetssäkringar av organisationer ur ett jämställdhetsperspektiv. Men de systemen ställer inte krav på att de produkter som framställs/tjänster som ut- förs också uppfyller vissa jämställdhetskriterier Ett sätt att lösa uppdraget skulle kunna vara att ta utgångs- punkten i befintliga certifieringssystem såsom ISO, EMAS och IIP och föra till ett genusperspektiv till dem. Men det finns flera risker med att endast ansluta nya idéer och tankegångar till redan befint- Utgångspunkter och metoder för ett system Bland annat finns det risk att tidigare tankegångar blir styrande och de nya teserna ses som provocerande genom att de ifrågasätter det etablerade synsätten. Är det då bättre att välja ett helt nytt system som endast belyser frågor ur jämställdhetssynpunkt – ett system som är helt fristående från redan befintliga system? En sådan metod är emellertid inte heller helt riskfri, eftersom ett sådant system måste göras så attraktivt att det också blir konkurrenskraftigt i förhållande till övriga system. Den första fråga som ställs måste emellertid vara vad är det primära syftet med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster? Om syftet är att endast genomföra ett uppdrag utan någon vidare eftertanke är det kanske inte så svårt att välja form. Men om syftet är att komma med ett förslag som inne- bär en metod för mainstreaming i enlighet med ställs uppdraget i ett annat ljus. Flera av de metoder som finns för att mäta jämställdhet tar sin utgångspunkt i ett kvantitativt perspektiv såsom SCB:s jämställd- hetsindex. Det finns naturligtvis uppenbara fördelar med att använ- da kvantifierbara data för att belysa förhållandena i verksamheten/ samhället. Men såsom vi har sett i det tidigare säger kvantitativa mätmetoder sällan något om vad siffrorna innebär ur ett kvalitativt perspektiv (till exempel hur en viss företeelse upplevs). Vi har genomgått ett antal befintliga märknings- och certifie- ringssystem. Tanken har varit att belysa de ledande systemen på marknaden när det gäller frågor om miljö och jämställdhet samt illustrera hur de olika systemen är utformade och vad de innebär ur märkningshänseende. När det gäller frågan om ett system för frivillig jämställdhets- märkning ska ha formen av en självdeklarering eller om det ska vara fråga om en tredjepartscertifiering så menar vi att systemet har väldigt mycket att vinna på om det får formen av en tredjeparts- certifiering. Huvudargumentet för detta är att sådana system har stora möjligheter att vinna framgång genom att de ses som mer trovärdiga än andra. En av de största farorna ett märkningssystem kan utsättas för är att det brister i trovärdighet. , SIS Miljömärkning/Svanen, understryker just vikten av detta. Vid en av Utredningen anordnad konferens om Gränsöverskridande handel Utgångspunkter och metoder för ett system med perspektiv på jämställdhetsmärkning menade det finns få saker som är så svåra att göra sig av med som ett nedsmutsat märke – att märket har blivit av med sin trovärdighet. Därvid anförde han bland annat följande: ... de strategier miljömärkningen använt sig av och som visat sig fungera framgångsrikt. Vissa begrepp blir här centrala att använda för att (de) strukturerar en principiell och övergripande diskussion om märkning. Svanen använder tre begrepp när ett förslag till miljömärk- ning av en tjänst eller en produkt ska värderas; Relevans, Potential och Styrbarhet. Relevans beskriver miljöproblemet och hur stort det är, Potential benämner den beräknade miljövinst som kan uppnås genom att förändra produkten eller tjänsten. Styrbarhet slutligen står för en bedömning av märkningen som styrinstrument med hänsyn till exempelvis marknadens struktur, hur aktörerna uppfattar problemet på marknaden samt märkningen jämfört med andra medel/metoder för att påverka produktens egenskaper.14 Mot bakgrund av att vi menar att det är av synnerlig vikt att ta vara på de erfarenheter och den kunskap som finns från arbeten med märkning och certifiering, föreslår vi således att vårt förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning ska ha formen av en tredje- partscertifiering. Med i princip samma argument som användes när det gällde frågan om systemet ska utgå från en självdeklarering eller om det ska ha formen av en tredjepartscertifiering menar vi att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning har mycket att vinna på att ankyta till de befintliga systemen på marknaden. Det betyder emellertid inte att vi menar att den frivilliga jämställdhetsmärkningen ska in- lemmas i de befintliga systemen. I stället menar vi att den frivilliga jämställdhetsmärkningen ska utnyttja och ta till vara de erfaren- heter som finns på miljömärkningens område. De etablerade systemen har en position på marknaden som tro- värdiga. Detta båtar för att ett system för frivillig jämställdhets- märkning också kan komma att få en etablerad position om jämställdhetsmärkningens struktur liknar de redan etablerade märkenas. 14 Sammanfattning av konferensen handel med perspektiv på jämställd- hetsmärkning , bilaga 3, Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU 2001:9). Utgångspunkter och metoder för ett system 12.8.1Dubbla kriteriekrav – en tvåstegsmodell Av den kvalitativa studien över hur företrädare för olika näringsverk- samheter ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat synligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle inne- bära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle bli föremål för jämställdhetsmärkning utan att det skulle tas någon hänsyn till hur verksamheten ser ut ur jämställdhetsorganisatorisk synvinkel. Vi har i det tidigare belyst vikten av att systemet blir trovärdigt. Av den kvantitativa studien om hur konsumenter ställer sig till att köpa eller ta del av varor, tjänster eller jämställda verksamheter blev det tydligt att det finns ett stort intresse för att göra just jämställda konsumentval. Det är således mot bakgrund av detta som vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste visa sig trovärdigt genom att ställa specifika jämställdhetskrav på såväl de specifika produkterna och tjänsterna som verksamhetens organisation. Här finns det emellertid anledning och uppmärksamma ett even- tuellt problem som rör möjligheten att ställa dubbla kriteriekrav.