sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Att verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga att använda jämställda arbetsformer innebär att verksamheten försöker förmå även dem som befinner sig utanför verksamheten, men ändå i verksamhetens närhet, att arbeta med frågor om jämställdhet. Tanken är sålunda att verksamheternas arbete med jämställdhet ska vara som en ledstjärna i det externa arbetet och att jämställdhets- arbetet blir som ringar på vattnet, som når ut långt utanför och utöver den egna verksamhetens arbete. På så sätt tror vi att det också kommer att bli möjligt att nå det primära målet med syste- met nämligen ett mer jämställt samhälle. 13.3.7Medel för frivillig jämställdhetsmärkning Målet med systemet är att nå ett mer jämställt samhälle. Att nå ett mer jämställt samhället ställer, som vi har sett i det tidigare, krav på att arbeta aktivt med jämställdhet. Jämställdhetsarbetet ska bedri- vas genom att integrera jämställdhet både i verksamhetens dagliga arbete (ledningssystem) och i det externa arbetet (arbetet utanför den egna verksamheten). Därutöver ställs det krav på att den vara eller tjänst som är föremål för jämställdhetsmärkningen även upp- fyller de krav som är uppställa i det avseendet: jämställda produkter och tjänster. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 13.4Jämställda verksamheter – certifiering i jämställdhetshänseende Vi har i det tidigare sett att både företrädare för näringsverksam- heter och konsumenter menar att det även borde vara möjligt att bli certifierad i jämställdhetshänseende för verksamhetens eget inter- na arbete; att verksamheten når upp till vissa på förhand uppställda kriterier för jämställda verksamheter. Vi menar därför att det finns anledning att ta fasta på det enga- gerade intresse och de önskemål som finns när det gäller möjlighe- ten att bli certifierad i jämställdhetshänseende för verksamhetens jämställdhetsarbete. Vi föreslår således att det införs ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning som innebär att det dels ska vara möjligt att märka produkter och tjänster och dels certifiera verksamheter för deras jämställdhetsarbete. För att systemet inte bara ska vara överskådligt är det också lämpligt att systemets grundstruktur utformas genom en lag om frivillig jämställdhetsmärkning. På miljöområdet finns ett flertal regleringar, vilka i stor utsträckning har bidragit till att miljöfrågorna har kommit att få en framträdande ställning.7 Genom Amsterdamfördraget lyftes frågor om miljö och jäm- ställdhet till att bli jämbördiga med frågor om ekonomi. Det har varit möjligt att miljömärka varor och att bli certifierad mot bak- grund av olika miljöhänseenden under omkring en tioårsperiod. Vi menar att det är dags att märknings- och certifieringsområdena ut- vecklas till att även inkludera frågor om jämställdhet. Även om jämställdhetsfrågorna ska ha en framträdande roll hän- der det ofta att de kommer i skymundan till förmån för andra frågor. Vi menar inte att det ska bortses från de ekonomiska aspek- terna. Det finns även studier som visar att det lönar sig att arbeta med jämställdhet.8 7För närvarande finns tre lagar om miljömärkning i : Lag (1994:1772) om tillämp- ningen av det europeiska miljömärkningssystemet, förordning (1994:1169) om europeisk miljömärkning, förordning (1994:1114) om ikraftträdande av vissa lagar och förord- ningar med anledning av ändringar i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets- området () m.m. Det finns omkring 200 EG-direktiv om miljömärkning. 8Jämställdhet och lönsamhet, R 1999:19. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 13.4.1Relevans, möjligheter och styrbarhet för frivillig jämställdhetsmärkning För att miljömärkningen ska vara bärande brukar det hävdas att det finns RPS, relevans, potential och styrbarhet. Vi ansluter oss helt till de principiella tankegångarna i det här avseendet. Men vi föreslår att begreppet möjligheter används i stället för potential. Orsaken till detta är att begreppet potential har kritiserats kraftigt från femi- nistiskt håll, eftersom det antyder att kraft och handling är så kalla- de manliga egenskaper. Potens härrör nämligen från ordet : en man som har full sexuell förmåga, som kan genomföra samlag.9 Vi menar således att jämställdhetsmärkningen bör ställas i rela- tion till RMS, relevans, möjligheter och styrbarhet. RMS bör i första hand användas för att systematisera frågor om vad som är att hän- föra till jämställdhetsområdet. Här kan det återigen finnas anled- ning att erinra sig innebörden av jämställdhetsbegreppet och att det är viktigt att inte ta sin utgångspunkt i schabloniserade bilder av män och kvinnor varken vid val av produkter och tjänster eller utformningen av kriterier.10 För att bedöma relevansen av vilka produkter och tjänster som kan bli aktuella för jämställdhetsmärkning är det således viktigt att alltid relatera till jämställdhetsbegreppet och ställa frågan om den aktuella varan eller tjänsten kan komma att bli föremål för jäm- ställdhetsmärkning. Vi har i det tidigare diskuterat möjligheten att jämställdhetsmärka följande produkter: läkemedel, functional food, bilstolar, säkerhetsbälten och krockkuddar. Frågan huruvida en vara är relevant för jämställdhetsmärkningen kan illustreras mot bakgrund av att kvinnors och mäns kroppar emellanåt kan reagera olika på läkemedel. är det endast ett fåtal läkemedel som är testade på kvinnor innan de blir godkända för att tas i bruk på marknaden. På så sätt kan man säga att jäm- ställdhetsmärkta läkemedel skulle kunna innebära en ökad säkerhet för kvinnor. Detta betyder att det finns hög relevans för att jämställdhetsmärka just läkemedel. 9Svenska akademins ordlista, etymologisk sökning, 10I kapitel 3 Centrala begrepp utvecklar vi innebörden av schabloniserade bilder av kvinnor och män. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning Jämställdhetsmärkningen blir på så sätt en garanti för att såväl män som kvinnor kan bli hjälpta av de märkta läkemedlen. Under rubriken möjligheter ställs frågan om det är troligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att nå framgång. Frågan om huruvida jämställdhetsmärkningen innehåller utvecklingsmöjlighe- ter på jämställdhetsområdet är också nära förknippad med frågan om relevans. Om det är troligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att förändra och påverka samhällets utveckling av jäm- ställdhet på en samhällelig nivå finns det goda chanser att systemet har sådana utvecklingsmöjligheter och att det blir meningsfullt. Ett sätt att belysa systemets möjligheter är att ställa frågan på vilket sätt systemet kan tänkas påverka jämställdheten inom olika verksamheter. Vi har i det tidigare sett att företrädare för olika näringsverksamheter menar att det måste finnas någon koppling mellan hur verksamhetens jämställdhetsarbete fungerar och det som produceras: att det som påstås vara målet för det interna jäm- ställdhetsarbetet också har effekt på det externa jämställdhetsarbe- tet. De menar således att det inte räcker med att arbeta för jäm- ställdhet, utan att det även borde krävas att det till exempel råder jämn könsfördelning på samtliga nivåer inom en organisation för att det ska vara fråga om en jämställd verksamhet. Detta kan leda till att jämställdhetsarbetet börjar sprida sig som ringar på vattnet. Om det visar sig att det är lönsamt för en verk- samhet att arbeta med jämställdhetsfrågor inom ett område är det ju troligt att det även kan vara lönsamt att arbeta med jämställdhet inom ett annat område. Detta kan leda till att fler ställer krav på jämställdhet i flera olika sammanhang, vilket innebär att det är troligt att samhället också blir mer jämställt – även utanför arbets- livet. När det gäller frågan om jämställdhetsmärkningen är styrbar blir frågor om hur marknaden och konsumenterna tar emot systemet centrala. Systemets styrbarhet ligger på olika nivåer. En nivå rör möjligheten att uppnå mer jämställda verksamheter genom att ställa krav på verksamheters arbete med just jämställdhet. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning rör möjligheten för konsumenter att ta del av mer jämställda varor och tjänster. Ytterligare en nivå rör möjligheten att uppnå ett mer jämställt samhälle genom att övriga nivåer kommer att färga av sig på samhället i stort. Här blir åter frågan vad och hur det som är tänkt att uppnås med systemet ska kunna nås; att systemet verkligen håller vad det lovar. Det är mot bakgrund av det som vi menar att en lag – ramlag – är att föredra; systemet berättigar envar som uppfyller de uppställda kriterierna (mot erläggande av en fastställd avgift) att antingen bli certifierad i jämställdhetshänseende eller få den aktuella produkten eller tjänsten jämställdhetsmärkt. Det är med andra ord fråga om föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskil- da (8 kapitlet 3 § regeringsformen). Rätten att bli jämställdhets- märkt är sålunda tänkt att bli en obligatorisk rättighet. På så vis är det också möjligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att just styra samhällsutvecklingen så att samhället blir mer jämställt. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att bidra till och skynda på utvecklingen på jämställdhetsområdet. Ur ett marknadsekonomiskt perspektiv är det även så att konkurrensen inte endast anses stärka möjligheterna till effektivitet och lönsam- het, konkurrensen anses även möjliggöra att innehållet (vilket kan vara en vara, tjänst eller till och med en verksamhet) blir bättre, eftersom syftet just är att ta fram det bästa för att på så sätt kunna konkurrera om kunderna. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning innebär ju även att de konsumenter som vill kan välja jämställda produkter och tjänster eller kanske endast vända sig till en verksamhet som uppfyller kra- ven för jämställda verksamheter. finns ju inte den valfriheten på marknaden, vilket inte är tillfredsställande. Frihet att välja måste även innebära frihet att välja jämställt. De som önskar stå utanför systemet har också en frihet att välja bort det. Ur konkurrenssynpunkt är det emellertid viktigt att kunna välja att ansluta sig till ett system och kanske kunna dra fördelar (få fler kunder och konsumenter) av detta, eller att stå utanför. Valfriheten ställer också krav på att det finns möjligheter att göra val. finns det som sagt inga sådana möjligheter. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 13.5Integrering av jämställdhet i samhällslivets samtliga områden inrättades s.k. experttjänster i jämställd- hetsfrågor vid landets länsstyrelser (i det följande kallade jämställd- hetsexperter). I regleringsbrevet för anges att ska prioritera utvecklingen av arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löpande arbetet inom övriga verksamhetsgrenar – integrering av jämställdhet i samhälls- livets samtliga områden. , rättssakkunnig vid , pre- senterade en rapport om översyn av länsexperternas arbete och ansvarsområden under våren 2001.11 När länsstyrelserna inrättade sina tjänster för länsexperter i jämställdhetsfrågor varierade krav- profilerna liksom inplaceringen i de befintliga organisationerna. De personer som förordnades hade olika typer av kompetens. Flertalet hade dock bred erfarenhet av att arbeta med jämställdhetsfrågor. Enligt förarbetena till länsexpertreformen ska länsexperten ha ett direkt ansvar under ledning.12 fram- håller att det är tveksamt om dessa mål har uppnåtts. I ingår till exempel jämställdhetsfrågorna med sociala frågor och integrationsfrågor i en ny s.k. välfärds- avdelning. På , som är ett s.k. försökslän13 för ändrad regio- nal ansvarsfördelning, är länsexperten inplacerad vid en ny enhet för arbetsmarknad och näringsliv. I har länsstyrel- sen tre sektorer. Länsexperten är placerad under chefen vid sektorn Näringsliv. Sektorchefen tillhör ledning. I finns det två länsexperter på enheten för integration och jämställdhet, som är en av 11 sakenheter. En av länsexperterna är även chef för enheten. I sex län är länsexperten direkt knuten till länsledningen antingen genom att vara placerad i 11Avsnitten om länsexperterna är hämtat ur Tillsynsansvar över jämställdhetslagen – en uppgift för länsstyrelserna? ; promemorian är upprättad vid Närings- departementet (2001). 1993/94:147 sid. 82. 13I försökslänen har självstyrelseorganen samordningsansvar för arbetet med de regiona- la tillväxtavtalen. Eftersom regeringen understrukit vikten av att jämställdhetsfrågorna integreras i detta arbete talar mycket för att jämställdhetsinsatser av detta slag, med stark anknytning till den regionala utvecklingen, flyttas till de lokala och regionala organen. Härigenom renodlas uppgift till att i första hand avse uppföljning av de nationella målen för jämställdheten i länet. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning staben eller genom att utgöra en egen enhet direkt under länsled- ningen. Placeringen i organisationen är av stor betydelse. Att arbeta nära länsledningen är troligen en fördel ur inflytandesynpunkt. Det är dock långtifrån säkert att det finns ett sådant samband. Att arbeta i nära kontakt med ett eller flera andra sakområden kan ge möjlig- heter till större påverkan än annars. Exempelvis menar länsexperten i att hennes placering på avdelningen för regional utveckling, där jämställdhet är ett av tre expertområden, är en utmärkt plattform för jämställdhetsarbetet. Placeringen har i hög grad bidragit till att jämställdhetsaspekten finns med i det regionala arbetet. Vissa länsstyrelser har tillskjutit extra resurser för jämställd- hetsarbetet medan andra har lagt ytterligare arbetsuppgifter på länsexperterna. I tre län, , och , fanns /2001 två fasta årsarbetskrafter. I fem län omfattade den fasta resursen för jämställdhet mindre än en heltid. En av länsexperterna är också informationschef och delar med andra ord sin tid mellan den funktionen och arbetet som jämställd- hetsexpert. Expensanslagen är genomgående små och länsexperter- na är i stor utsträckning hänvisade att söka projektmedel från olika finansiärer för att bedriva extern verksamhet. I flertalet län är det vanligt med tillfälligt anställda som bedriver eller hjälper till med projekt på jämställdhetsområdet. När tjänsterna inrättades var tanken att denna extra resurs skulle användas för jämställdhet och ingenting annat. Svenaeus understry- ker att om jämställdhetsarbetet slås samman med andra arbetsupp- gifter finns det en klar risk för att jämställdhetsfrågorna kommer i skymundan. Det motsägs inte av det faktum att det kan finnas effektivitetsvinster att göra genom att samordna arbetsuppgifter inom näraliggande sakområden. 13.5.2Länsstyrelsernas arbete med integration av jämställdhet Länsstyrelsernas verksamhet är uppdelad på flera olika sakområden. Jämställdhet är enligt regleringsbreven en egen verksamhetsgren. I regleringsbrevet för anges som mål för detta om- råde, att skall prioritera utvecklingen av arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löpande arbetet inom övriga verksamhetsgrenar. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning innebär att samla in och redovisa de initiativ som tagits för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i det löpande planerings- och utvecklingsarbetet. Vid redovisningen ska det även ske en bedöm- ning av arbetet med jämställdhetsstrategierna. 13.5.3Inriktningen på länsexperternas arbete Det finns än så länge varken någon heltäckande kartläggning eller utvärdering över vad länsexperterna har genomfört i jämställdhets- hänseende. Det är emellertid möjligt att få en uppfattning om läns- styrelsernas arbete mot bakgrund av deras årsredovisningar. I årsredovisningarna behandlas frågor om jämställdhet vanligtvis under landshövdingens kommentar och gemensamt för . Emellertid är det så att jämställdhetsarbetet bedrivs på ett mycket skiftande vis. Vid vissa länsstyrelser har jämställdhetsarbetet kom- mit att bli väl etablerat, medan det vid andra länsstyrelser mer verkar ha formen att vara ett projekt bland flera andra. Många länsexperter framhåller att de arbetar med att utarbeta metoder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom alla verksamhetsområden. Några anser att det finns sakområden där det inte går att lägga något jämställdhetsperspektiv. Arbetet med till- växtavtalen har kommit att ta mycket tid i anspråk. Men det har ändå initierats ett flertal projekt inom jämställdhetsområdet. Här finns det anledning att nämna att man vid ett par länsstyrelser har vidtagit åtgärder för att öka och stödja ett kvinnligt företagande. Ett annat exempel på hur länsstyrelserna har valt att arbeta med jämställdhetsfrågor i länet är att det har inrättats mansjourer. Ytter- ligare ett exempel utgör länsstyrelsernas arbete med att förhindra att kvinnor utsätts för våld. Flera länsstyrelser bedriver även ett aktivt samarbete med landets universitet och högskolor. 13.5.4Länsexperternas interna och externa jämställdhetsarbete Svenaeus menar att hon har fått en bild av att länsexperternas insat- ser huvudsakligen bedrivs utanför den egna verksamheten och att det även verkar som om länsstyrelserna har svårigheter att åstad- komma förändringar inom den egna verksamheten. Ett problem som inte är obetydligt, eftersom det ingår i länsstyrelsernas upp- Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning gifter att arbeta för att låta ett jämställdhetsperspektiv genomsyra övriga verksamhetsområden. Vid inrättandet av tjänsterna som länsexperter framhölls det att länsexperten skulle vara ett stöd för regionens företag i deras jäm- ställdhetsarbete och därvid även samverka med JämO i frågor som rörde jämställdhet i arbetslivet. Länsstyrelserna har genom sin skiftande verksamhet breda kon- taktytor med företag och arbetsplatser i länen. I den mån jäm- ställdhetsexperten har givits tillfälle att delta vid inspektioner och besök på olika typer av arbetsplatser har detta bland annat inne- burit stora möjligheter att informera om jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Länsexperterna har emellertid, oavsett om de haft ett sådant stöd från andra enheter på , genom eget utåtriktat arbete skaffat sig ett brett kontaktnät som även innesluter arbetslivets aktörer. Ett exempel är mentorskapsprogram som länsexperterna har varit initiativtagare till. Det har även anordnats seminarier och konferenser vid vilka frågor om jämställdhet har kommit att lyftas fram. Vid dessa har det också givits stora möjligheter att knyta kontakter och utveckla samarbeten med andra företagare. Mot bakgrund av att dessa sammankomster både har engagerat statliga, kommunala och privata arbetsgivare ökar också möjligheten att sprida information om den egna verksamheten. Utredningen menar att det borde vara möjligt att informera om till exempel möjlig- heten till jämställdhetsmärkning vid sådana sammankomster. JämO har i samarbete med några av länsexperterna genomfört större granskningar av jämställdhetsplaner. , , , och är exempel på länsstyrelser som delta- git i sådan samverkan. Länsexperten har tillsammans med JämO även genomfört utbildningar om hur JämO menar att det plan- mässiga arbetet ska bedrivas. 13.5.5Utbildning i jämställdhet – ett lyckat projekt I arbetar två länsexperter för jämställdhet. De har på eget initiativ arbetat systematiskt med att sprida kunskap till länets privata företag om jämställdhetslagen och försöka få dem att upprätta bra jämställdhetsplaner. gjordes en arbetsplan för att utveckla de privata företagens jämställdhetsarbete över hela länet, som efter sammanslagningen består av tre län och 49 kom- muner. Man valde att begränsa sina insatser till företag med minst Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 20 anställda för att undvika problem med att bedöma huruvida ett företag med en personalstyrka som varierar runt tio anställda om- fattas av plankravet eller inte. gick inledningsvis ut med en brevledes ställd för- frågan till arbetsgivare om de var intresserade av att översända sin jämställdhetsplan för att få synpunkter på densamma. Det ströks under att det endast var fråga om ett erbjudande och inte någon for- mell kontroll av företagets efterlevnad av jämställdhetslagen. I brevet, som var ställt till företagets verkställande direktör, erbjöds före- taget även att delta i en utbildning om jämställdhetslagen. Vid utbildningen låg tyngdpunkten på ett grupparbete där del- tagarna (25–30 personer) arbetade med frågor som var nära sam- manhängande med att upprätta en jämställdhetsplan. Deltagarnas utbyte av erfarenheter och illustrationer av goda jämställdhets- exempel blev här viktiga ingredienser. Vid arbetet med jämställdhetsplanerna använde material från JämO. De uppgifter som behandlades i deltagarnas jämställdhetsplaner i minst utsträckning rörde handlingsplaner mot sexuella trakasserier och kartläggningar av arbetstagarnas löner. Flertalet av dem som gick igenom utbildning var nöjda. Det är också många kursdeltagare som har tagit kontakt med efter kursen för att få fortsatt hjälp med sitt jäm- ställdhetsarbete. Mot bakgrund av att länsstyrelserna är tänkta att vara rege- ringens och filialkontor i länen och att länsstyrelserna har i uppdra att se till att regeringens och beslut får önskade effekter menar vi att det borde vara möjligt för länssty- relserna att arbeta med fokus på just jämställdhet vid till exempel utbildningsdagar. Vid dessa utbildningsdagar borde det även vara möjligt att verka för ökad jämställdhet genom att uppmuntra delta- garna att verkar för att bli certifierade i jämställdhetshänseende. 13.6Sammanfattning av förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning FRIJA har bland annat haft i uppdrag att se över möjligheten att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning. Vi har upp- fattat detta såsom att det är tänkt att vi ska föreslå hur ramarna för ett sådant system skulle kunna se ut. Det betyder till exempel att det inte får råda någon tvekan om vad systemet syftar till. Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning Mot bakgrund av att det ställs stora krav på konsumenterna i samhället, genom att de förväntas känna till vad som skiljer de olika märkena åt menar vi att de generella utgångspunkterna för jämställdhetsmärkningen måste regleras i en lag om frivillig jäm- ställdhetsmärkning. På så sätt kan jämställdhetsområdet och med det även jämställdhetsmärkningen komma att lyftas fram och få en i förhållande till mer etablerad ställning på marknaden samti- digt som begreppen jämställdhet och jämställdhetsmärkning kommer att definieras. Detta kan i sin tur leda till att de vanföreställningar som finns om jämställdhet äntligen kommer att försvinna. Till detta kommer att en lag kan komma att båta för att systemet blir stabilt – lagen markerar miniminivån för märkningen. saknas det möjligheter att göra jämställda val. På en fri marknad måste det vara möjligt att göra väl genomtänkta val. Att systemet är frivilligt innebär vidare att den som önskar stå utanför systemet också har möjlighet att just välja bort systemet. Utredningen har även haft i uppgift att se över de olika märken som finns på marknaden och även komma med förslag på hur befintliga system och märkningsordningar eventuellt skulle kunna användas vid ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning av pro- dukter och tjänster. Miljöområdet är ett väl reglerat och etablerat område. Därutöver finns det drygt 300 speciallagar (och förordningar) som gäller på miljöområdet, vilket ska jämföras med drygt tio lagar och förordningar på jäm- ställdhetsområdet. Även om det är så att områdena skiljer sig från varandra i flera avseenden är det ändå så att frågor om certifiering och märkning liknar varandra i stor utsträckning. De principiella frågorna är i huvudsak desamma. Om det är tänkt att jämställdhetsmärkningen verkligen ska få samma ställning som miljömärkningen måste jäm- ställdhetsmärkningen grundregleras genom en lag.14 14 Angående innebörden av grundreglering se vidare kapitel 14.