sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — tror att en förutsättning för att det ska kunna införas ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är att systemet innebär konkurrensfördelar för dem som väljer att ansluta sig till märk- ningen. Det måste stå klart för både konsumenter, kunder och näringsidkare att systemet är bärare av positiva värderingar. framhåller att det måste vara möjligt att förstå varför det finns ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Att särskil- ja organisationen från den aktuella produkten eller tjänsten tror hon skulle vara högst olyckligt, eftersom ett sådant system ger sig- naler om att jämställdhetsmärkningen endast är en formalitet utan något egentligt innehåll eller önskan om ett mer jämställt samhälle. Om jämställdhetsarbetet får börja i den egna organisationen för att växa sig stark så bör det finnas goda förutsättningar för att det arbete som bedrivs i organisationen också kan komma att präglas av ett mer jämställt betraktelsesätt. Det är möjligt att det, när det för- sta organisatoriska steget är uppnått, kan börja ställas krav på att läkemedlen har blivit utprovade på lika många kvinnor som män – om de ska användas av både kvinnor och män. En studie av näringsidkares syn 8.11Synen på frivillig jämställdhetsmärkning vid försäkringsbolag De båda försäkringsbolagen är två konkurrenter, som båda tillhör de största i . Vid arbetar den södra regionens områdeschef . som är har arbetat vid under hela sitt yrkesverk- samma liv. Vid arbetar som är över 50. är informationschef vid . Både och har tillträtt sina respektive befattningar tämligen (). Bolagen bedriver sin respektive verksamhet över hela landet. Utredningen har intervjuat och . Bolagens respektive inriktning och organisation är tämligen skil- da. Mot bakgrund av att Utredningen har lovat att det varken ska vara möjligt att identifiera bolagen eller intervjupersonerna gör vi här endast schematiska betskrivningar av bolagens organisation och särskilda inriktningar. har gamla anor, men det har också genomgått stora förändringar som det har funnits. och erbjuder allt från sak- och liv- till fondförsäkringar och banktjänster. är särskilt inriktat på person- försäkringar, riktar sig till små, mindre och medelstora företag. har även kommuner, lantbruk och privatper- soner som försäkringstagare. och finns på de flesta orter i landet. Men representationen skiftar. På mindre orter har endast ett eller ett par ombud knutna till sig. På de lite större orter- na finns det kontor. är en storskaligt rikstäckande organi- sation med verksamhet i hela landet. arbetar i princip endast på den svenska försäkringsmarknaden, även om de har åter- försäkringar i , och . har ingen uppfattning om huruvida kunderna är män eller kvinnor. Däremot är han övertygad om att det i allmänhet är så att det är mannen som tecknar livförsäkring och försäkrar familjens bil, villa, båt och husvagn. Familjens bil är ur ett försäkringsmässigt perspektiv ofta högre värderad än barnen. Medan det är ytterst ovanligt att bilinnehavare underlåter att försäkra bilen, händer det En studie av näringsidkares syn inte allt för sällan att barnen saknar fullvärdigt försäkringsskydd. är också av den uppfattningen att det är frun som är pådri- vande när det gäller att teckna försäkringar, eftersom det är hon som är familjens ekonomichef. Det är också hon som tecknar barnens olycksfallsförsäkringar, eftersom det ofta är, även om det låter hur fördomsfullt som helst, frun som svarar för inköpen till hushållet, mat och allt sådant. Därför måste hon ha koll på pengarna. Mannen som bara är på jobbet, behöver inga pengar. Den som behöver pengarna måste också ha koll på att de finns. har det bedrivits kampanjer för att få kvinnor att teckna pensionsförsäkringar. har bland annat köpt namnregister för att komma i kontakt med just kvinnor. tror att kvinnliga försäljare har möjlighet att nå framgång på livför- säkringssidan. menar också att det vore bra om det fanns kvinnliga försäljare som särskilt arbetade för att vinna de kvinnliga kundernas förtroende. De skulle nog ha en naturlig framgång med de kunderna. är vidare av den uppfattningen att kvinnor och män handlar och agerar på olika sätt. Han ger följande exempel från sitt privatliv, när hans fru skulle köpa bil: För oss [och hans fru] är det självklart att den som ska köpa den också ska förhandla. Hon [fru] ville byta sin Fiesta mot en Polo. Hon träffade en kvinnlig försäljare och det var ju skojigt. De [fru och försäljaren] fick bra kontakt, och så uppkom förslag till affär. Men både jag och min fru tyckte att det var sämre ekono- miska villkor än vad vi hade tänkt oss. Sagt och gjort så ringde jag upp den kvinnliga försäljaren och för en diskussion med henne. Den för- handlingen ledde till fördelaktigare villkor än min frus förhandling. Det var ju bra för familjens ekonomi, men min fru blev förbannad. Hon blev inte förbannad på mig utan för att det funkar på det sättet. Om det sedan har att göra med det vi pratar om , eller om det har att göra med, det kan vara hur fördomsfullt som helst, att kvinnor kanske i mindre utsträckning åtminstone är mindre vana att agera tak- tiskt, att förhandla taktiskt, de kanske har en förväntan på att ett bud är slutgiltigt. Det är ju alltid mycket enklare att föra en diskussion och man kan lita på motparten, och det var vad som hände i den situa- tionen – försäljaren sade att det var så långt som hon kunde gå. Det var vad hon sade. Men när jag då ringde upp och sade att så här vill jag ha min affär. Då säger hon OK, men jag måste fråga och så gjorde hon det och så gick affären i lås. En studie av näringsidkares syn Vid är lite drygt hälften av försäkringstagarna kvinnor. delar i huvuddrag uppfattning att det är männen som har huvudansvaret för att familjen tecknar försäkringar. Men han är också av den uppfattningen att upplevs ge ett bättre försäkringsskydd för kvinnor än andra försäkringsbolag. En anled- ning till detta, menar han, beror på att bolaget arbetar aktivt med frågor som jämställdhet och mångfald. Vid till exempel våldtäkt och sexuella övergrepp är det troligt att man som kvinna vill tala med en kvinna. Vid sådana ärenden utgår vi ifrån att den utsatta kvinnan vill tala med en kvinna erfarenheten visar också att de frågorna är av mer känslig art än andra. Det är nog det mest tydliga exemplet på när det kan finnas anledning att skilja män och kvinnor åt i försäkringsskadeärenden. gör emellertid ingen skillnad på kvinnor och män. understryker också att han, som har arbetat i försäkrings- branschen under , aldrig har hört talas om att någon som påstår sig ha varit utsatt för sexuella övergrepp har framställt önskemål om att få en handläggare av det egna könet. tror inte heller att det kan vara så känsligt i sådana sammanhang, efter- som det [i kontakten med försäkringsbolaget] endast handlar om frågor på det ekonomiska planet. Men framhåller ändå att det är möjligt att de frågorna löser sig naturligt, eftersom i princip samtliga personskadereglerare är kvinnor. 8.11.2Personalens sammansättning vid försäkringsbolagen De båda bolagens personal liknar varandra till stora delar. beskriver personalen enligt följande: De som arbetar mot företagen är provisionsavlönade säljare, de har assistenter till sin hjälp. Vi har även så kallade innesäljare – säljare som arbetar på kontor och säljer försäkringar till privatpersoner, företag och lantbruk. De flesta kontakterna sköts via telefon. En studie av näringsidkares syn Det finns också fristående försäkringsmäklare, som gör upphand- lingar för kunders räkningar om de mest fördelaktiga försäkringsalter- nativen. Därutöver har vi skadebesiktningsmän, som besiktigar inträffade skador, genomför värderingar och anlitar reparatörer. Men det finns också skadereglerare som arbetar med de ekonomiska uppgörelserna. Vi har även bankpersonal vid den kontantlösa banken, en personal- avdelning samt personal som handlägger liv- och pensionsförsäkrings- ärenden samt sakförsäkringsärenden. Men vi arbetar också med förebyggande verksamhet och vi gör också riskbedömningar och över- väger vilka risker det innebär att teckna försäkringar med eventuella kunder. Det finns ungefär lika många kvinnor som män vid . De är emellertid inte jämnt fördelade över bolagets samtliga områ- den och mellan de olika arbetsuppgifterna. Den könsmässiga sam- mansättningen är tämligen traditionell. På personalavdelningen arbetar endast kvinnor och säljarna på företagssidan består enbart av män. Det sitter endast en kvinna i företagsledningen, som består av sju personer. På marknadsområdena finns det en administrativ enhet. Den är för- hållandevis liten. Det finns ett par administrativa sekreterartjänster och en postfunktion, som också är små. Därutöver har vi en kund- tjänstorganisation, vars huvudsakliga uppgift är att ta hand om de kunder vi har via besök eller via telefon. I princip av alla kundkontakter sker via telefon. Därutöver har vi en uppsökande verksamhet. De som arbetar där har huvudsakligen en annan syssel- sättning. Deras arbete är framför allt förlagt till . Vi har en stor säljkår som består av heltidsanställda tjänstemän, som huvud- sakligen arbetar vid banken. Vi har också en skadeorganisation som är uppdelad över ett flertal olika delar. Vi har ju väldigt många olika avtal som är tänkta att täcka de flesta skador som uppkommit i samband med olycksfall och sjuk- dom. Därutöver har vi också en bilskadeenhet och en civilskadeenhet som behandlar skador på villa och liknande. Vi har även en besikt- ningscentral, som tar hand om t.ex. krockskadade bilar. Det finns också vissa specialistfunktioner såsom en juridisk enhet, en enhet för kapitalförvaltning och en avdelning som handhar frågor som rör regresshantering. En studie av näringsidkares syn Till skillnad från hur det ser ut vid är den könsmässiga sammansättningen jämn vid . Med undantag för personalen vid kundtjänst, som främst består av kvinnor, gäller detta i princip för verksamhetens samtliga områden. 8.11.3Certifiering och märkning av försäkringsbolagen är osäker på om ställer miljömässiga krav på kontoret. Han ställer sig också tveksam till om det finns någon anledning att certifiera företag. Han har en känsla av att de kriterier som ställs upp vid certifieringar inte är mer än formaliteter; han tror inte heller att kriterierna innebär ett uttryck för det kunderna värdesätter: Kriterierna är av mer formell karaktär, det innebär en förskräcklig massa arbete att kartlägga verksamheten och att styra upp verksam- heten så att dessa kriterier uppfylls. Jag är inte övertygad om att det är så lönsamt för företaget och kunderna. Sedan finns det naturligtvis kunder som i slutändan Det gäller inte minst på företagssidan, som kan ställa krav på att deras leverantörer uppfyller vissa kriterier. Men jag undrar ändå i vilken form utvärderingarna sker. Jag tror att det (märknings- och certifieringssystem) är en momentan bekräftelse på att verksamheten vid ett visst givet tillfälle uppfyller vissa kriterier, men vad händer sedan? ställer inte heller några krav på att deras kunder upp- fyller några särskilda krav ur miljösynpunkt. har också svårt att förstå vilken nytta frågor om certifiering och märkning kan komma att tjäna. Han är särskilt tveksam till sådana system efter- som han tror att de endast leder till ökade kostnader för försäk- ringstagarna. Trots detta menar att det finns vissa fördelar med märknings- och certifieringssystem, nämligen möjligheten att genomföra systematiska genomgångar av bolag eller liknande. arbetar aktivt med miljöfrågor både på arbetsplatsen och i förhållande till sina försäkringstagare. På kontoret använder de endast miljö- och användarvänliga bildskärmar och miljömärkt papper. De försöker använda miljövänliga produkter så långt det är möjligt. Bland annat undviker de engångsartiklar. Men menar ändå att det finns mycket mer som de skulle kunna göra. Utgångspunkten för Safe Ltd:s miljöpolitik utgår från FN:s miljödokument, som ligger till grund för bolagets egen miljöpolicy. En studie av näringsidkares syn Bolaget ställer också krav på att försäkringstagarna undviker de mest skadliga produkterna i olika sammanhang. Det är bland annat med beaktande av FN:s miljödokument som har utarbetat ett flertal skrifter som belyser produkter och risker ur olika syn- vinklar. Tanken är att ett miljömedvetet handlande leder till ett långsiktigt och hållbart samhälle där individen kan känna sig trygg. bidrar även till ett flertal forskningsprojekt för att underlätta för försäkringstagarna att kunna återgå till ett normalt liv snabbare än vanligt efter inträffade skador. Bland annat kan nämnas ett projekt om whiplashskador och ett behandlingshem för de människor som har drabbats av hjärtinfarkt. är inte intresserad av jämställdhet, som han definierar som att varken män eller kvinnor ska ha någon nackdel på grund av sitt kön. Han menar att jämställdhet är en självklarhet och han menar att jämställdhetsdebatten är hysterisk. Det förekommer till exempel att det förespråkas fördelar för kvinnor endast på grund av att de är kvinnor. Det är det han tycker är hysteriskt och [det] får en om- vänd effekt. Han kan inte förstå annat än att själva debatten för- stärker uppfattningen om skillnaderna mellan kön och att debatten är till nackdel för kvinnorna. beskriver jämställdhet som ett rättvisebegrepp: att det inte ska finnas några skillnader mellan män och kvinnor. menar också att han är intresserad av jämställdhet, även om han inte kan säga att han är någon riktig förkämpe. Han arbetar med jämställdhet på så sätt att han försöker se till att vi lever i en jäm- ställd organisation. framhåller att det är viktigt att organi- sationen är såsom en spegel av samhället. I princip anser han att har lyckats när det gäller kön, men han ser det som ett problem att bolaget inte har lyckats integreras i dagens mångkulturella sam- hälle. har intervjuat 80 stycken invandrare... Det sägs att det finns begåv- ningsreserver hos kvinnorna. Men här pratar vi om människor som har varit arbetslösa länge därför att de har fel hudfärg och fel efternamn. De är doktorer, läkare, civilingenjörer, tolkar. Alltså, man blir generad när man hör detta. Vi har valt ut 17 – 18 av de 80, som vi bedömer har tillräckligt goda kunskaper i svenska. Tanken är att de inledningsvis ska projektanställas för att arbeta aktivt mot sina egna språkgrupper för att få ut informationen om det nya pensionssystemet De ska En studie av näringsidkares syn kartlägga sina egna målgrupper och tänka över hur de bäst ska kunna gå ut och informera dem Det är vår avsikt att dessa informatörer ska anställas vid menar att det i och för sig är möjligt att det kan uppstå så kallade integrationsproblem, eftersom den svenska personalen inte är van vid att arbeta med andra än svenskar. Men han tror inte att problemen är värre än att de kan överbryggas ganska enkelt. har inte arbetat med jämställdhet och han tror inte heller att det finns några som helst problem vid . Bolaget har en upprättad jämställdhetsplan. Planen har emellertid inte utvär- derats sedan den upprättades . har inte heller någon uppfattning om vilken inställning personalen har i jämställdhets- frågor. Men han tror ändå att det är möjligt att de kvinnliga med- arbetarna menar att det är viktigt att det finns en viss bevakning av jämställdhetsfrågorna. tycker att han arbetar aktivt med jämställdhet i sin yrkes- roll vid tjänstetillsättningarna. Han försöker verka för att det ska vara ungefär lika många män som kvinnor på samtliga plan. har arbetat med jämställdhetsfrågor sedan mitten av 1980- talet när han arbetade som säljchef. Då ansträngde han sig särskilt för att anställa kvinnliga säljare och kvinnliga kontorschefer. Han menar dock att det dröjde ända in innan det började hända något vid . tror att personalen är intresserad av att organisationen är trygg: att man till exempel inte blir förfördelad på grund av sitt kön. genomför bolaget förfrågningar om hur de anställda uppfattar sin situation vid bolaget. Det generella intrycket är att personalen är mycket nöjd med sin arbetssituation. Mot bakgrund av att menar att försäkringstjänster är kön- lösa, så har han också svårt att förstå hur det skulle vara möjligt att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på försäkringsbranschen. tror inte att har ställt några frågor till försäkringstagarna om hur de uppfattar bolaget ur jämställdhetshänseende. Men han menar ändå att det är en adekvat fråga, som bolaget bör ta under övervägande. är övertygad om att om det hade funnits ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, så hade ställt krav på sina samarbetspartners om att de skulle uppfylla kraven för den märk- ningen. Det är möjligt att premierna hos är lite högre, men En studie av näringsidkares syn kunderna behöver aldrig tveka om vad bolaget har för ideal eller vilken policy bolaget intar. 8.11.5Mindre lyckade exempel från arbetslivet ställer visserligen inte några villkor på att de som tecknar försäkringar uppfyller vissa krav ur miljösynpunkt eller jämställdhetshänseende. Men bolaget fordrar ändå att kunderna upp- fyller vissa krav ur säkerhetssynpunkt för att få teckna försäk- ring. har haft anledning att diskutera frågan i flera sammanhang. Inte minst vid riskval. Det har varit en debatt om pizzerior och deras möjligheter att få teckna försäkring. Många pizzabagare har inte svenskt ursprung, utan kommer någon annanstans ifrån. Det kan ju upplevas som, eftersom det är svårt att få försäkring, någon sorts orättvisa med hänsyn till just deras utländska härkomst, vilket det inte är fråga om. Det har att göra med att restauranger och pizzerior är verksamheter som drabbas av mycket skador, så enkelt är det. Vem som driver verksamheten saknar betydelse Men vi resonerar inte mer än att vi konstaterar som det är: pizzerior vill vi helst avstå ifrån att försäkra oavsett vem det är som driver dem på grund av att risken för skador är så stor, såsom bränder i ugnar och skadegörelse av ungdomar som är där och super till. Ja, det finns massor. har svårt att förstå att det skulle vara möjligt att belysa problematiken utifrån den som uppfattar sig som förfördelad. Han uppfattar det inte heller som diskriminerande att inte anställa mörkhyade: En kollega till mig berättade vad som hände honom vid ett annat före- tag . De hade en annons inne för att anställa säljare. Han hade fått svar från flera stycken och han hade valt ut vilka han ville träffa och så var det den här killen Per eller eller vad han nu hette. De hade bestämt träff och när tiden var inne och det knacka- de på min kompis dörr och den här arbetssökande kliver in. Då är det alltså en riktigt svart kille; med riktigt kolsvart skinn och stickad mös- sa, en så´n där som är naturligt för många som vill förstärka sin kultur. Min kompis, den här försäljningschefen blev alldeles, han blev fullstän- digt perplex. Han hade aldrig förväntat sig att den här killen skulle vara mörkhyad. Han skulle aldrig för sitt liv kunna tänka sig att anställa en så´n där, inte för att han själv hade någon, hyste någon betänklighet. En studie av näringsidkares syn Men han var övertygad om att kunderna aldrig skulle acceptera det, de [mörkhyade] skulle aldrig nå framgång som säljare i jobbet på grund av sin hud. Det blev inget jobb där... Det är ju så mångbottnat det här, en sådan situation. När hade tillträtt arbetet vid kom det in en äldre farbror och fast att det satt erfarna tjejer i borden bredvid som kunde hjälpa honom där, och jag satt i telefonen, så väntade han för att få prata med mig. Han ville inte tala med en tjej. Jag kunde visserligen hjälpa honom efter att jag hade gått omvägen via mina kvinnliga kollegor som hade mer kunskap än jag. Det var en äldre farbror och han ville definitivt tala med en kille. Han litade inte på en kvinna. tog ganska illa vid sig av den händelsen. Vi återkommer till de nu berörda exemplen i det följande. 8.11.6Kriterier för frivillig jämställdhetsmärkning inom försäkringsbranschen kan inte förstå hur det över huvud taget skulle vara möjligt att relatera jämställdhet till frågor inom försäkringsbranschen. Där- emot menar han att det är möjligt att relatera försäkringsfrågor till frågor om mångfald, vilket han menar att bolaget borde göra genom att sätta sig in i andra värderingar och kulturella regelverk för att på så sätt nå framgång i arbetet att lansera försäkringar till människor med utländsk härkomst. När det gäller frågan vilka kriterier som bör ställas upp vid ett eventuellt framtida frivilligt system för jämställdhetsmärkning framhåller att det är viktigt att börja inifrån och gå utåt; att organisationen har en viljeinriktning och att man också är på väg att genomföra den viljeinriktningen. Men det är också viktigt att bola- get arbetar för att vara en spegel av samhället i stort. Han ser det som ytterst tveksamt att ett system för frivillig jämställdhets- märkning som endast beaktar frågor ur ett västeuropeiskt jäm- ställdhetsperspektiv och som tar sin utgångspunkt från den vita medelklassen kan bli trovärdigt. menar att det inom försäkringsbranschen till exempel bör vara möjligt att ställa krav på bemötandet i försäkringsskade- sammanhang. Till exempel bör ett krav på att möta en försäkrings- En studie av näringsidkares syn skadereglerare av ett visst kön efter ett sexuellt övergrepp alltid tillmötesgås. 8.12Synen på jämställdhetsmärkning inom bankvärlden Banken, , är en av storbanker och ingår i en koncern med förgreningar på världsmarknaden. Utredningen har intervjuat , som är . Hon är både chef för ban- kens juridiska avdelning och jämställdhetsansvarig vid . sitter även i bankens ledningsgrupp, som består av fem män och tre kvinnor. är det vanligt att bankkunder inte har sina ekonomiska angelägenheter hos en enda bank, utan hos flera banker. har flera miljoner privatpersoner som kunder. Bankens kunder är allt från småsparare till riktigt förmögna kunder. Småspararna är de som en gång får sin lön insatt på ett konto hos ban- ken. De riktigt förmögna bankkunderna är de som huvudsakligen använder bankens tjänster för sparande och investeringar. Bankens kunder på företagssidan sträcker sig från riktigt små till multi- nationella företag. Bankkoncernen ingår i ett finanshus och har inom detta både finan- siella tjänster med lån till företag och privatpersoner, bolån och sedvanlig utlåningsverksamhet till privatpersoner. Banken har vida- re en sparande- och placeringsverksamhet. ökar sparandet i fonder, aktier och optioner kraftigt. Därutöver finns den traditionella bankverksamheten i vilken kunderna kan få sina betaltjänster utförda, men den verksamheten sker i mindre och mindre omfattning till förmån för banktjänster över Internet. Banken har haft ett starkt fokus på Internet, vilket tror kan bero på den allmänna trenden mot internationa- lisering vid sparande. En studie av näringsidkares syn 8.12.2Personalens sammansättning vid banken Banken har omkring 10 000 anställda i hela koncernen, ungefär hälften arbetar i , varav 4 000 arbetar vid bankkontoren. Vid ett traditionellt bankkontor finns det de som arbetar i kassan – kundtjänst. De arbetsuppgifterna tenderar att minska allt mer. Det är inte ovanligt att kunder önskar hjälp med att köpa andelar i fon- der, köpa och sälja aktier och att låna pengar för att kunna finan- siera köp av hus och bilar. Därutöver finns det privatrådgivare och kundansvariga. Privat- rådgivarna har hand om kunder med mer avancerad privatekonomi och ger råd om allt från liv- till pensionsförsäkringar. De kundan- svariga har hand om de företag som inte tillhör de allra minsta och hjälper dem med finansiering av tjänster. Vid varje kontor finns det en kontorschef. har andelen akademiker bland personalen ökat från till . 8.12.3Märkning och certifiering vid banken använder sig inte av något officiellt märknings- eller certifieringssystem. Men de använder sig av ett internt certifie- ringssystem, som främst innehåller råd om hur banktjänstemännen bör bemöta kunderna.