sou · GQB327d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi delar bedömning att alfabetisering och kort- utbildades läs- och skrivutveckling bör integreras med undervisning i svenska språket och föreslår därför att detta skall bedrivas inom sfi i stället för som inom den grundläggande vuxenutbildningen. Problem med det nuvarande uppdelade systemet för såväl an- ordnare som studerande påpekades redan i samband med den nationella utvärderingen av sfi (Vem älskar sfi? Situationen har förvärrats i och med den tilltagande upp- handlingen av sfi som på flera håll i det närmaste omöjliggjort sam- ordning mellan de olika systemen. Sfi skall omfattas fullt ut av läroplanen för de frivilliga skolformerna och krav på lokala arbetsplaner skall införas inom sfi Även andra brister med det nuvarande systemet har blivit allt mer uppenbara i och med den tilltagande upphandlingen av sfi. Den okunnighet om och brist på erfarenhet av sfi som kännetecknar både många nya anordnare och en del upphandlingsansvariga inom kommunerna förutsätter en hög grad av tydlighet i styrdokument- en, inte minst studie- och arbetsplanerna som är viktiga instrument för utvärdering och kvalitetssäkring. Detta gäller krav på såväl lärare som skolledare och på struktur i undervisningen. Vi föreslår därför att sfi skall omfattas fullt ut av Lpf och att krav på lokala arbetsplaner skall införas inom sfi. Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. När det gäller förslag till ny kursplan för sfi liksom den PM som omtalas ovan gör vi bedömningen att den nya struk- tur med alternativa utbildningsvägar som där föreslås i högre grad än tidigare bör kunna möta de varierande behov som kännetecknar deltagare med olika bakgrund och förutsättningar och att kurserna därför bör kunna tillgodose olika mål för studierna. Utgångspunkt- erna för denna modell bör också göra målen uppnåbara inom rimlig tid vilket naturligtvis är en stor fördel. Den nya strukturen bör även kunna underlätta byte av studieinriktning. Vi vill dock påpeka vissa risker med det nya systemet när det gäller det konkreta införandet. Vi ser det som en avsevärd förbätt- ring att det nya systemet innehåller flera utgångar. Det innebär att studerande som av olika skäl avbryter eller avslutar utbildningen på någon nivå under den nivå som gäller för godkänt betyg i sfi får möjlighet att erhålla betyg efter avslutad kurs. Det nuvarande betydligt mindre flexibla systemet har i alltför hög grad inneburit ett allt eller inget, vilket resulterat i att de kursdeltagare som inte uppnått godkänt betyg på slutnivån lämnat utbildningen utan något erkännande för de språkkunskaper de faktiskt uppnått. Det finns dock en risk för att det nya systemet kan komma att re- sultera i att färre studerande än tidigare fortsätter sina studier upp till den nuvarande nivån eftersom detta, framför allt för många kortutbildade, kan innebära en mycket tids- och därmed resurs- krävande process. Det nya systemet kan på så sätt bidra till att legitimera en mer begränsad svenskutbildning och alltför tidiga utgångar för vissa kategorier av studerande som bedöms bli allt- för kostsamma genom att de behöver på sig för att kunna genomgå utbildningen i dess helhet. Man kan också befara att vissa kortutbildade invandrare som vill och kan byta studieväg efter avslutade kurser på de lägre nivåerna i många fall tvingas fortsätta sin utbildning i grupper tillsammans med och i samma takt som mer högutbildade invandrare om ut- bildningsanordnaren inte kan erbjuda parallella utbildningsvägar för studerande med olika utbildningsbakgrund och förutsättningar. Det kan leda till en heterogenitet i grupperna som medför stora risker för utslagning av kortutbildade studerande och som även missgynnar högutbildade kursdeltagare. Det finns tecken som tyder på att den tilltagande upphandlingen inom sfi redan nu har resulterat i större heterogenitet i grupperna och sämre möjligheter för gruppering av kursdeltagare efter utbildningsbakgrund och in- Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. dividuella förutsättningar, en utveckling som alltså kan förstärkas med det nya systemet. Det är viktigt att krav på godkänt betyg från sfi inte får bli en spärr för att komma ut i arbetslivet. Det bör därför finnas rutiner för att ta hand om dem som har svårt att komma igenom sfi-kurs- en. Ett led i stimulansen av deras språkinlärning kan vara inslag av praktik i arbetslivet. Det är viktigt att påpeka att såväl flyktingar som invandrare bör få möjlighet till praktik i arbetslivet. I många kommuner tycks endast flyktingar erbjudas denna möjlighet. Om mer vikt läggs vid praktik är det centralt att arbetsgivaren ser till att praktikanten verkligen ges tillfälle att prata svenska, med arbets- kamrater, kunder, leverantörer etc. Det är viktigt att understryka att praktik inte kan ersätta den teoretiska svensk- undervisningen för invandrare. Kontinuerlig kvalitets- och kompetensutveckling inom sfi skall garan- teras oberoende av anordnare Ett annat problem som vi vill peka på i samband med upphandling av sfi är de negativa konsekvenser för kontinuiteten och kvalitets- utvecklingen som upphandlingen fört med sig på många håll, främst till följd av att stora grupper av kompetenta och erfarna lärare lämnat verksamheten i samband med byte av utbildnings- anordnare. De korta avtalsperioder som gäller vid upphandling av sfi bidrar också till den bristande kontinuiteten. Avtalen lämnar dessutom ofta mycket övrigt att önska i fråga om medel avsatta för kvalitetsutveckling inte minst när det gäller lärarnas kompetens- utveckling som kraftigt eftersatts på många håll. Vi föreslår därför att åtgärder skall vidtagas för att en kontinuer- lig kvalitets- och kompetensutveckling inom sfi skall kunna garant- eras oberoende av vilken anordnare som har hand om verksamhet- en. Språknivåerna i sfi bör anpassas till närmast motsvarande nivåer i Common European Framework of Reference Vi delar uppfattning att en anpassning av sfi-nivåerna till ramverkets nivåer bör eftersträvas för att de studerandes kun- skaper i svenska skall kunna dokumenteras och jämföras med betyg Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. och intyg från språkutbildning i andra europeiska länder. Vi anser därför att man i samband med övergången till nya kursplaner bör anpassa språknivåerna i sfi till närmast motsvarande nivåer i Common European Framework of Reference. 13.5.1Invandrares utbildnings- och arbetsmarknadssituation Höga krav på språkkunskaper i intar en tätposition när det gäller vuxnas läs- och skriv- förmåga, men hör också till de länder som har stor skillnad i för- mågan att läsa och skriva mellan den invandrade och den infödda befolkningen. är kraven på läs- och skrivförmåga höga här. Grunden för fortsatt lärande, 1996.) En av de orsaker till invandrares arbetsmarknadsproblem som brukar nämnas är bristande språkkunskaper. I en rapport till Skol- verket och (International Adult Literacy Survey, 2000) konstateras att invandrare i är väsentligt bättre på att läsa och skriva på sitt nya språk än invandrare i flera andra länder. De som invandrar till möter dock högre krav på språket än invandrare till de flesta andra länder, vilket skapar problem för många. Enligt rapporten ligger det svenska samhällets förväntningar på god läs- och skrivförmåga på en mycket hög nivå. Arbetsmarknaden ger få möjligheter för dem som inte klarar krav- en. Bland invandrare med mycket god läs- och skrivförmåga på svenska förvärvsarbetar sju av tio, jämfört med en av tre i gruppen med den sämsta förmågan. Trots detta är arbetslösheten bland in- vandrare som läser svenska bättre än de flesta infödda högre än för gruppen födda i . Arbetslösheten var så hög bland invandrare som i den svenskfödda befolk- ningen. Invandrares integration i samhället påverkas starkt av deras förmåga att tillägna sig det nya språket i skrift. konstaterar i sin senaste årsbok att arbetslösheten för invandrare som varit i landet länge inte har minskat i samma takt som för in- födda, trots förbättrad konjunktur. Enligt är en orsak bristande kunskaper i svenska (Rapport 2001). Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. Invandrare har en heterogen utbildningsbakgrund Invandrare är betydligt mer heterogena i utbildningshänseende än de som är födda i . Fyra av tio har ingen utbildning utöver grundskola; var fjärde har högskoleutbildning. Endast en av fem invandrare höjer sin utbildningsnivå efter ankomsten till . Bland dem som inte skaffat sig en högre utbildningsnivå klarar hälften endast de mest grundläggande läsuppgifterna i undersök- ningen. I rapporten till och görs bedömningen att de viktigaste insatserna ligger ute i samhället, utanför klassrummet: en vardagsmiljö med läs- och skrivutmaning- ar på svenska är avgörande. Här är arbetslivet och olika former av kompetensgivande utbildning viktiga miljöer. Medievanor och Utbildningsradions utbud av svenskkurser (1998) visar att det finns vissa skillnader i tid- ningsläsande mellan svenska och utländska medborgare, främst vad gäller läsandet av morgonpress och innehav av morgontidnings- prenumeration. Motsvarande skillnader finns också mellan person- er som är uppvuxna i och dem som är uppvuxna utomlands. Personer som har föräldrar uppvuxna utomlands intar en mellan- ställning beträffande tidningsläsandet. Det finns många invandrare och andra personer med utländsk bakgrund som inte nås av den reguljära svenskundervisningen inom ramen för utbildningsväsendet eller folkbildningen. Ett komple- ment till denna undervisning är utbudet av svenska som andraspråk i Utbildningsradion (UR). Sådana program sänds framför allt i radio och/eller på nätet, men ett program sänds i TV. Dessa pro- gram är inriktade på barn och ungdom. Från UR:s sida har det dock inte genomförts någon större, mer samlad satsning på svenskundervisning. Personer med utländsk bakgrund är en viktig målgrupp för folkbild- ningen Folkbildningen inom studieförbunden och folkhögskolorna finan- sieras till stor del genom stöd från stat, landsting och kommuner. Verksamhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt miss- gynnade personer. Personer med utländsk bakgrund utgör en sär- skilt viktig målgrupp för statens stöd. Studiecirkelmetoden bygger i sig på kommunikation genom språket; en form av demokratisk samtalskultur har utvecklats. Både för studieförbunden och folk- högskolorna är personer med utländsk bakgrund en viktig mål- grupp. Folkbildningen arbetar på ett annat sätt än skolan. Man menar från folkbildningen att mycket handlar om självkänsla och språket och att samhällsengagemanget ökar när man tillägnat sig språket. Från folkbildningen har kritik framförts mot beslutet att kom- munalisera sfi. kunde invandrare fångas upp av studie- förbunden, t.ex. fortsätta att läsa andra kurser och engageras i det praktiska arbetet inom studieförbunden. Mångspråkighet är en tillgång Det finns indikationer på att goda kunskaper i svenska språket inte alltid är avgörande för framgången på arbetsmarknaden. Historiskt sett har invandrare inte alltid haft problem på arbetsmarknaden (se bl.a. 2000). låg in- vandrarnas sysselsättningsgrad i nivå med eller till och med över den infödda befolkningens. uppkom de första tecknen på minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet bland invandrare. Försämringen blev tydligare , trots den kraftiga högkonjunkturen under senare delen av årtiondet och trots att många av de nyanlända invandrarna var relativt välutbildade. lågkonjunktur förstärktes dessa tendenser ytterligare. var sysselsätt- ningsläget mycket dåligt för vissa invandrargrupper. Därefter före- faller läget ha stabiliserats. SIOS menar i sitt principprogram att människor med annan etnisk och språklig bakgrund har mycket att bidra med i det svenska arbetslivet genom sin språkkunnighet och erfarenhet av andra kulturer. Den statliga myndigheten in menar i sin rapport för utländska investeringar i (2001) att en hög närvaro av utländska medarbetare stärker Sve- riges konkurrenskraft, med ökade utländska investeringar och Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. högre ekonomisk tillväxt som följd. Den kulturella och språkliga kompetens som arbetskraft med utländsk bakgrund kan tillföra t.ex. företag inom exportindustrin har börjat uppmärksammas inom näringslivet. En undersökning från (Mångfald i arbetslivet, 2001) visar att av ser klara fördelar med mångfald i arbetsstyrkan. Man menar att mång- fald ger ökad förståelse för kunder och att företaget får en större kunskapsbas. Detta är även en av de grundläggande frågorna inom integra- tionspolitiken. Regeringen gör i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1, utg.omr. 8) bedömningen att arbetsgivare i ökad utsträckning fått insikt om vikten av etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet. Stat, kommuner och landsting har vidtagit ett flertal åtgärder för att uppmärksamma den kvalitetshöjning som mång- kulturella arbetsplatser innebär. Invandrare med utländsk högskoleutbildning har behovet av ökad invandring av kvalificerad arbets- kraft uppmärksammats. För eftertraktade yrkesgrupper behöver bristande kunskaper i svenska språket inte vara ett problem när det gäller möjligheten att få arbete . Inom t.ex. sjukvården rekry- teras utländska läkare och sjuksköterskor till . I dessa fall träffar landstingen överenskommelser med varje enskild arbets- sökande om former för t.ex. språkutbildning (se vidare kapitel 5). Det finns ett stort antal personer med utländsk högskoleutbild- ning i . Hur många det rör sig om är svårt att säga eftersom statistiken över invandrares utländska utbildningar inte är heltäck- ande. () har tagit fram statistik över utlandsfödda i åldrarna 26–med utländsk högskoleutbildning vilka invandrat till . Enligt denna statistik finns drygt 15 000 invandrade med utländsk högskole- utbildning. har som uppgift att bedöma utländska högskoleexamina. utfärdade verket 1 359 utlåtanden (och , 2001). Staten har avsatt 2001–2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare och för att förbättra intro- duktionen och svenskundervisningen för nyanlända invandrare. har tilldelats AMS för kompletterande utbild- ning för invandrare med utländsk utbildning inom bl.a. hälso- och Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. SOU 2002:27 används för validering av utländsk yrkeskompetens. och (a.a.) har i en gemensam skrivelse till regeringen framfört att det behövs en permanent sats- ning på kompletterande utbildning för invandrade akademiker för att den kompetens och de resurser som finns hos denna grupp skall kunna tas till vara. Verken menar att erfarenheterna från tidigare kompletteringsutbildningar är positiva, men att efterfrågan är större än utbudet. Man föreslår även att dimensioneringen av språkutbildningen för utländska läkare och andra yrkesgrupper där legitimation eller behörighetsbevis krävs bör ses över och att det erbjuds avancerade nybörjarkurser i svenska språket – i likhet med de kurser som erbjuds gäststuderande – avsedda för högutbildade invandrare. Dessa kurser bör enligt förslaget anpassas direkt till yrkeslivet. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med Hög- skoleverket och undersöka hur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas i högskolemiljö. Vår bedömning: Invandrares språkliga och kulturella kompetens bör tillvaratas på ett bättre sätt och deras deltagande i vuxenutbild- ning och folkbildning på olika sätt främjas. Vi måste tillvarata den kompetens som finns hos våra invandrare. Detta gäller inte minst den språkliga och mångkulturella kom- petensen som är en viktig resurs i dagens internationaliserade värld. Många har dessutom en utländsk högskoleutbildning. Inom både näringsliv och myndigheter har denna kompetens börjat uppmärk- sammas, men det finns fortfarande mycket att göra. Språkvården bör uppmärksamma mångspråkighetsfrågor Från språkpolitisk utgångspunkt bör det betonas att det är angeläg- et att ta till vara den språkliga kompetens som personer med annat modersmål har. Förutom förslagen i detta kapitel lämnar kom- mittén förslag i ett senare kapitel som bl.a. innebär att språkvården får vissa uppgifter när det gäller våra minoritets- och invandrar- Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. Språkvården bör inom ramen för sitt folkbildningsuppdrag bl.a. driva en mångspråkighetskampanj, t.ex. i samarbete med arbetsmarknadens parter. Invandrares deltagande i vuxenutbildning och folkbildning bör främ- jas har en stor satsning på vuxenutbildning ägt rum inom ramen för . Invandrare utgjorde av deltagarna. visar undersökningar att endast en av fem invandrare höjer sin utbildningsnivå efter ankomsten till Sve- rige. Bland dem som inte skaffat sig en högre utbildningsnivå klarar hälften endast de mest grundläggande läsuppgifter. Detta är natur- ligtvis inte tillfredsställande. Forskningen visar att det är genom träning och praktisk användning av språket som färdigheterna för- bättras. Ett sätt är deltagande i vuxenutbildning. För att öka de invandrades allmänna utbildningsnivå och för att ge dem möjlighet att träna sina färdigheter i svenska språket bör invandrares deltagande i vuxenutbildning och folkbildning ytter- ligare främjas. Textning på svenska av TV-program bör öka Personer med annat modersmål än svenska bör på olika sätt ges stöd att tillägna sig svenska språket. Ett sådant sätt är att öka text- ningen på svenska av TV-program. Detta är en stor hjälp för pers- oner med annat modersmål än svenska att tillägna sig det svenska språket (se även våra bedömningar angående krav på mer svensk textning av TV-program i kapitel 14). En satsning på svenskundervisning för invandrare i radio och TV bör genomföras Vi menar att en satsning på svenskundervisning för invandrare i radio och TV bör genomföras. Att utnyttja den genomslagskraft som radio och TV har är ett effektivt sätt att nå en stor målgrupp. En nyckelroll i detta sammanhang har UR, tillsammans med in- vandrarnas egna organisationer och folkbildningen. Det bör närmare utredas hur en sådan satsning kan genomföras och finansi- Svenska som andraspråk, sfi, modersmålsundervisning m.m. I avvaktan på resultaten av en sådan utredning borde det vara möjligt för UR att reprisera de program som har sänts. I detta kapitel behandlas olika typer av funktionshinder där den språkliga förmågan i sig på skilda sätt är drabbad. Dessa funktions- hinder kan avse både tal- och skriftspråket. Funktionshinder av detta slag kan ha mycket olika omfattning och karaktär beroende på vilka delar av språkförmågan de drabbar. De kan dessutom upp- visa stor variation beträffande hur omfattande funktionsnedsätt- ningen är. I kapitlet behandlas vidare vilka åtgärder som vidtas för att underlätta de funktionshindrades tillgång till språket. Främst upp- märksammas IT-hjälpmedel, insatser för synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi vad gäller tillgång till tid- ningar, tidskrifter och litteratur samt insatser för hörselskadade för att förbättra möjligheterna för kommunikation på teckenspråk samt tillgång till TV och film. Följande punkter om funktionshinder ingår i vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket: Barnhälsovården bör och i högre grad uppmärksamma alla avvikelser från en normal tal- och språk- utveckling. Tal- och språkförseningar/störningar bör bedömas och behandlas av logopeder. Förskolan och skolan bör uppmärksamma barn med olika former av funktionshinder med språklig an- knytning så att särskilda åtgärder kan sättas in. En undersökning av hjälpmedelsområdet skall genomföras från ett språkligt perspektiv. Insatser skall vidtas för att ytterligare förbättra tillgängligheten till medier och kultur för personer med olika typer av funk- tionshinder av språklig karaktär. Handikapporganisationer inom språkområdet utför ett viktigt arbete och bör få fortsatt stöd. En tämligen stor andel människor har mer eller mindre tydliga läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Tal- och språkförseningar och olika tal- och språkstörningar är vanligt förekommande och har ofta kopplingar till andra problem. Stamning är ett relativt frekvent tal- problem som kan orsaka stora svårigheter för den drabbade. Vanligt förekommande är även afasi som orsakas av olika skador på hjärnan. Det finns också flera andra funktionshinder som inte pri- märt drabbar språkförmågans olika delar, men som ändå påverkar möjligheten att delta i språklig kommunikation, t.ex. problem med syn, hörsel och motorik. Nedan görs en genomgång av ett antal olika funktionshinder med språklig anknytning. Vi tar här också upp olika intresseorganisationer inom området. 14.1.1Hinder i läs- och skrivfunktionen Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi Det ställs allt högre krav på läs- och skrivkunnighet för att man skall kunna vara delaktig i arbetslivet och samhällslivet i övrigt. kan det konstateras att det finns många som har olika läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (i det följande kallat enbart läs- och skrivsvårigheter). Det är svårt att mer exakt ange hur många som har läs- och skrivsvårigheter, eftersom funktionshinder alltid är relaterade till de yttre krav som ställs. Flera undersökningar har påvisat samband mellan avvikande språkutveckling hos barn och senare läs- och skrivsvårigheter. Sen eller avvikande tal- och språk- utveckling kan längre fram i livet leda till läs- och skrivsvårigheter. I en forskningsöversikt från (Att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter, 2001) listas förslag på åtgärder som bör vidtas för att förebygga och stödja elever med läs- och skrivsvårig- heter. Man framhåller att långsiktiga pedagogiska insatser är nöd- vändiga för att hjälpa barn med sådana problem. Bland annat för- ordas s.k. en-till-en-pedagogik (en lärare för en elev) parallellt med normalklassundervisning. Det påpekas att förebyggande in- satser i förskolan är viktiga liksom att samordning mellan special- pedagogiska åtgärder och övrig undervisning är nödvändig. Man betonar vidare att kontinuerlig uppföljning av varje elevs resultat och svårigheter måste göras och att föräldrarna har mycket stor betydelse. I forskningsöversikt pekas också på att datorbaserade hjälpmedel kan användas för de elever som trots förebyggande insatser inte uppnår normal läsutveckling. I lärar- utbildningen och fortbildningen för verksamma lärare måste ökad vikt läggas vid pedagogisk metodik för att man skall kunna möta och förebygga läs- och skrivsvårigheter. En rapport från (IT-satsningar på området läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, 2001) uppmärksammar att ökad användning av informationsteknik medför problem för personer med läs- och skrivsvårigheter, inte minst i arbetslivet. pekar man i rapporten på att IT också skapar möjligheter till hjälp och stöd för både barn och vuxna med läs- och skrivsvårigheter. Det finns ett antal organisationer som på olika sätt verkar för att sprida information om läs-och skrivsvårigheter. Bland dessa kan nämnas Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårighet- er (FMLS), (), Dys- lexifonden, och Svenska dyslexi- föreningen. FMLS bildades och har som syfte att aktivt stödja personer med funktionsnedsättningen läs- och skrivsvårig- heter/dyslexi samt att tillvarata och bevaka deras intressen. Enligt () finns det cirka 100 000 synskadade i . Synskadades lässvårigheter kan vara mer eller mindre grava. Enligt SRF är av de synskadade äldre med användbara synrester. De kan läsa tryckta texter om texten är tillräckligt stor. God kontrast och logisk layout ökar läs- barheten. Resten har så nedsatt syn att de behöver använda olika hjälpmedel, såsom att läsa punktskrift, lyssna på band eller synte- tiskt tal på dator eller låta någon läsa upp texten. Gränsen mellan grava och lindriga synskador är flytande. SRF är en intresseorganisation för alla som har nedsatt syn- förmåga och därför har svårigheter i det dagliga livet.