sou · GQB338d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Men introduktionen av privat kommersiell lokalradio ansågs också angelägen för att öka yttrandefriheten och ge större mång- fald i de svenska medierna. Tanken var att den privata radion skulle ha en självständig ställning och en stark lokal förankring. Särskild lagstiftning skulle motverka ägarkoncentration, dagstidningar skulle inte ges möjlighet att få sändningstillstånd och lokal radio- produktion skulle främjas. Lokalradiostationer borde inte få använ- das till att enbart sända ut ett centralt producerat programutbud. I propositionen om introduktion av privat lokalradio heter det att: en utveckling som skulle leda till att den privata radion kom att domineras av ett fåtal kedjeföretag skulle inte nämnvärt öka mångfalden i radion och bör därför motverkas på olika sätt.13 När kommersiell radio introducerades i kom den således formellt att organiseras i form av lokala radiostationer. Det enda krav på programinnehållet som ställdes var att en tredjedel av sändningstiden skulle bestå av program som framställts särskilt för den egna verksamheten. Det åttiotal sändningstillstånd som fanns tillgängliga fördelades genom ett auktionsförfarande. Avgifterna, som är årliga, kom i flera fall att bli mycket höga.14 Även om den nya radion formellt består av lokala stationer, så dröjde det inte länge förrän stora delar av lokalradion hade for- merats i ett fåtal nätverk med nationell struktur. Programutbudet koncentrerades till ett fåtal format, främst populärmusik och lätta- re underhållning med begränsad lokal anknytning. Trots de uttala- de principerna om en verkligt lokal radio som skulle bidra till ökad mångfald så har den privata lokalradion kommit att bli både dags- tidningsdominerad och starkt präglad av nätverkssamarbete. Moti- ven för tidningsföretag att gå in i radio har vanligtvis varit att slå vakt om den lokala annonsmarknaden.15 Så gott som samtliga av de 80-talet stationer som finns ingår i ett av fem olika nätverk som är uppbyggda dels på ägarsamband, dels på samordnad programverksamhet och/eller reklamförsäljning. 12Se bl.a. prop. 1992/93:70 och , Per 2001 Slaget om fri radio, Media i Fokus nr. 13Proposition 1992/93:70, s. 8. 14Totalt betalade 83 tillståndshavare ca . Avgiften varierade mellan () och (101,9 i och Energy 105,3 i ). Den framtida kommersiella lokalradion (SOU 1999:14) och , S. 1998. största av de svenska nätverken är som sänder från ett trettiotal stationer. (), som står bakom , äger också bl.a. Hit Radio-kanalerna i och samt ett antal radiokanaler i , , och . MTG har genom köp av stockholms- kanalerna Lugna Favoriter och Wow 105,5 (från RTL-gruppen) ytterligare stärkt sin position på den svenska radiomarknaden. MTG fördubblar genom köpen antalet lyssnare i och kontrollerar nu fyra av de största kommersiella radiostationerna i huvudstaden.16 Totalt står MTG för en tredjedel av antalet kommersiella radiostationer i landet. Näst störst mätt i antal stationer är NRJ/Energy med 21 sta- tioner utspridda i landet. Därefter kommer Bonnieranknutna med 14 stationer och Fria Media med 13 stationer. Dess- utom finns med 5 stationer, med det gemensamt att de till viss del ägs av Svensk kommersiell radio har haft svårt att utvecklas till en lönsam bransch, bl.a. beroende på att man inte attraherar så stora publikandelar som förväntat. Trots att konkurrens nu funnits i närmare så har SR lyckats behålla en stor del av publiken (), vilket i ett europeiskt perspektiv är en stor publikandel för ett public service-företag. Auktionsförfarandet har lett till att varje station betalar mycket stora summor för tillstånden. Radions andel av reklammarknaden för traditionella medier i är endast , vilket är klart under ett europeiskt genomsnitt (). Under både 1999 och ökade reklaminvesteringarna i radio (med fyra respektive ) och branschen såg ut att gå mot en mer stabil ekonomi. Men situationen har återigen förändrats , med bl.a. en generell nedgång i mediereklaminveste- ringar på , vilket har drabbat alla konjunkturkänsliga annonsorgan som t.ex. storstadspress, TV och radio. Nedgången för radion blev större än för medier i stort, (-), vilket har drabbat radiobranschens ekonomi 17Hedman, L 2002. hårt, särskilt mot bakgrund av att koncessionsavgifterna inte är knutna till omsättningen utan är lika höga . Bland förklaringarna till varför radio har så liten andel av de totala reklaminvesteringarna i kan nämnas det höga dags- tidningsläsandet och det faktum att svensk kommersiell radio och TV generellt är en ung bransch.18 I många andra europeiska länder har etermedierna generellt sett en större andel av reklaminveste- ringarna och dagspressen en klart mindre andel än i . Vissa bedömare menar att det finns en potential för en ökning av radions andel av reklaminvesteringarna i från dagens . De jämför då med övriga med ett genomsnitt på och med där radion står för av reklammarknaden.19 Se också kapitel 10. som man kan konstatera att den privata lokalradion inte har motsvarat alla förväntningar så står det klart att svensk radio i vissa stycken har fått ett värdefullt tillskott. Privata radio- aktörer har investerat stora resurser i en bransch som tar att utveckla. Detta har dels lett till att SR har fått konkurrens, framför allt när det gäller musik och underhållning, dels till en ny arbetsmarknad för radioproduktion och reklamförsäljning m.m. , efter introduktionen, tillsattes en parlamentarisk utredning om den privata lokalradion. Den skulle enligt direktiven undersöka hur de ursprungliga intentionerna avseende mångfald och lokal förankring kunde förverkligas. Utredningen gjorde en kartläggning av verksamheten och fann att det fanns ett starkt beroende av centrala nätverk, att programinnehållet endast undan- tagsvis var lokalt präglat och att ägandet var koncentrerat.20 Utred- ningens förslag innebar ett helt nytt tillståndssystem och avsikten var att förändringar skulle träda i kraft redan vid utgången av den dåvarande tillståndsperioden, dvs. Vid valet av stationer skulle mångfald eftersträvas och hänsyn tas till programverk- samhet, ägarbild och finansiering, liksom kravet på att den lokala produktionen skulle stärkas. Utredningens förslag fick kritik från många remissinstanser, flera ansåg bl.a. att det var för tidigt att göra 18Till det höga dagstidningsläsandet bidrar att till skillnad från många andra länder har en mycket stor andel prenumerationer på dagstidningar. (IRM) 1999. 20Den lokala radion (SOU 1996:176). en meningsfull utvärdering av verksamheten efter så . Rege- ringen ansåg mot bakgrund av kritiken att det inte var möjligt att genomföra förslaget. En ny utredning tillsattes . Ensamutredaren lämnade sitt förslag till ny lagstiftning i februari 1999.21 Den nya utredningen presenterade bl.a. en genomgång av regelverket för privat radio i andra länder som visar att villkoren skiljer sig åt i relativt stor utsträckning. Det svenska regelverket är på intet sätt restriktivt i jämförelse med andra länder, snarare tvärtom. Exempelvis gäller att samtliga länder beaktar ansökande radiostationers programutbud vid fördelning av sändningstillstånd, medan detta inte gäller alls i den svenska lagstiftningen. En viktig skillnad är dock att den privata radion i de flesta länder betalar en koncessionsavgift som väsentligt understiger den avgift som svenska programföretag betalar. De viktigaste skillnaderna mot den tidigare utredningens förslag var bl.a. att tillstånden för gamla tillståndshavare skulle förlängas att gälla till utgången av 2008 och att koncessionsavgifterna skulle fortsätta att utgå. Också denna utredning föreslog emellertid ett urvalsförfarande, dock enbart för nytillkomna tillstånd, där hänsyn bl.a. skulle tas till ägarförhållanden, mängden eget material och programverksamhetens format. Utredningen föreslog dock att koncessionsavgifterna för gamla tillståndshavare skulle justeras nedåt om nya aktörer fick tillstånd enligt den nya lagstiftningen där det redan fanns tillståndshavare i området. 2.4.3Nya regler för privat lokalradio, men inte för alla trädde nya regler i kraft för kommersiell lokal- radio.22 Skälen för ett nytt regelverk har varit att införa villkor som skapar bättre förutsättningar att uppnå det ursprungliga syftet med införandet av lokalradion, främst genom att öka mångfalden och den lokala förankringen i verksamheten. De nya reglerna innebär att nya tillstånd för analog FM-radio som blir lediga inte längre ska fördelas genom ett auktions- förfarande utan genom ett urvalsförfarande, som bl.a. ska baseras på åtaganden i fråga om eget material med lokal anknytning. Den tidigare regeln om förbud för tidningsutgivare att få tillstånd 21Den framtida kommersiella lokalradion (SOU 1999:14). 1999/2000:55, bet. 2000/01:KU22, rskr. 2000/01:222. Systemet med nätverk accepteras, men riskerna för ökad ägarkoncentration ska motverkas genom att ägarförhållanden ska beaktas i urvalsprocessen när det finns flera sökande. Konces- sionsavgifterna begränsas till att endast täcka administrativa kost- nader för hantering av tillstånden. Avgiften har satts till endast per tillstånd och år. Det nya regelverket är dock än så länge bara tillämpligt på nya tillstånd. För det stora flertalet privata radiostationer års system gäller i huvudsak det gamla regelverket, liksom reglerna om koncessionsavgift. Förslaget från den utredning som föregick regeringens förslag innebar att de nya villkoren för den privata lokalradion skulle omfatta såväl analoga som digitala sändningar. Regeringens förslag kom dock inte att omfatta digitala ljudradiosändningar. Regeringen anför i propositionen att det är för tidigt att göra en meningsfull utvärdering av den digitala tekniken och att det därför är vanskligt att bedöma vilka förändringar av regelverket för lokala digitala radiosändningar som bör göras.23 utlyste Radio- och elva lediga till- stånd enligt det nya regelverket. Intresset för de utlysta tillstånden var stort och vid ansökningstidens slut hade 96 ansökningar kom- mit in. fattade verket beslut om de nya tillstånden. Den möjlighet som finns för gamla tillståndshavare att lämna tillbaka sitt tillstånd och ansöka på nytt enligt de nya reglerna betraktas allmänt av branschen som en orimlighet. Den kommer- siella lokalradions intresseorganisation menar att riskerna är stora att urvalskriterierna skulle diskriminera befintliga radioföretag i den urvalsprocess som skulle bli följden, dvs. den som lämnar tillbaka sitt tillstånd löper stor risk att inte få ett nytt.24 Det finns dock ett exempel på en radiostation som gjort just detta. Fria Radiobolaget i med kanalen Radio Match 105,5 har aviserat att man fr.o.m. återlämnar sitt till- stånd. Radio- och kommer att utlysa det lediga tillståndet och avsikten är att ett beslut ska föreligga innan utgången av . Om det nya tillståndet efter utlysning åter tilldelas Radio Match så kommer kanalen att minska sina konces- sionsavgifter från ca till . Sändningarna kommer att lyda under de nya reglerna om t.ex. eget material med lokal anknytning. Om utgången blir denna kan det 1999/2000:55 s. 34–37. 24Radioutgivareföreningens skrivelse till utredningen . möjligheten leda till att fler tillståndshavare som lyder under det gamla regelverket gör samma sak. 2.5Distribution – marksändningar, satellit och Internet Merparten av distributionen av radio i sköts av det statligt ägda bolaget som bildades . hanterades distribution av radio och TV av . äger och förvaltar det landstäckande sändarnätet för marksänd radio och TV. I frekvensbandet 87,5–finns 885 rund- radiosändare. Av dessa ingår i SR:s rikstäckande och regionala nät. används för privat lokalradio och reste- rande används för närradio.25 Tillgången på svensk radio är generellt störst i storstäderna där det finns flera kommersiella lokalradiostationer. Även på medel- stora orter finns ibland en eller två kommersiella radiokanaler, liksom även närradio. Men betydande delar av befolkningen utan- för tätortsområdena, , har fortfarande bara möjlighet att höra SR:s sändningar. SR är skyldigt att anlita för företagets samtliga mark- sändningar i , dvs. sammanlagt fyra FM-nät, varav ett är nedbrutet i 25 områden. Även de flesta kommersiella radiostationer (ca 50 stycken) anlitar för sina lokala radiosändningar, men inom den privata radion finns också aktörer som har byggt upp sina egna sändarnät. Det största egna sändarnätet har NRJ/Energy som i stort sett är självförsörjande när det gäller sändarutrustning för sina 21 stationer runt om i landet. Den största aktören, MTG, anlitar dock för företagets samtliga sänd- ningar. är också sändaroperatör för merparten av landets närradiosändningar. Det finns stora skillnader mellan SR:s sändar- nät och nätet för övrig radio, bl.a. när det gäller sändareffekt, kva- litets- och säkerhetsnivåer, beredskapsplanering m.m. Detta inne- bär också att SR:s sändarnät relativt sett är dyrare än motsvarande utrustning för övrig radio. Se också kapitel 9. SR bedriver förutom marksändningar i FM-nätet också sänd- ningar via mellanvåg, kortvåg och satellit till utlandet. Sändningarna finns även tillgängliga på SR:s hemsida på Internet, både som strömmande (live) och som nedladdningsbara ljudfiler. 25 Det framtida utnyttjandet av frekvensutrymmet . mersiella radion bedriver inga sändningar till utlandet, däremot har flera privata lokalradiokanaler sändningar också på sina webb- platser. finns det ca 30 svenska radiokanaler på Internet. Några av dessa är unika för Internet, dvs. de sänder inte radio på traditionellt sätt. Ett exempel på Internetradio som inte bara är parallellsändningar av existerande radiostationer är . Spraydio har bedrivit Internetradio och tillhandahåller, förutom ett visst nyhetsutbud, ett forum där lyssnare kan koppla upp sig och ta del av ett utbud som strömmas ut. Utbudet, dvs. ljudfilerna finns normalt inte som motsvarighet i traditionell mark- sänd radio, utan existerar bara på företagets server. Satellitsändningar är också en vanlig distributionsform för radio, även om huvudsyftet med tekniken oftast är TV-sändningar. Mot- tagning sker genom den box som är kopplad till TV-mottagaren. Det är få människor som lyssnar på radio via TV-mottagaren, men kapaciteten i satellitsändningar gör att utbudet kan bestå av ett stort antal kanaler. I finns radiosändningar både på Canal Digitals och Viasats digitala satellitpaket (de flesta svenska radio- kanaler ingår dock inte, t.ex. inte SR). Det finns också ett antal projekt som bedriver digitala satellitsändningar enbart inrik- tade på radio. Dessa projekt presenteras närmare i kapitel 4. Både Internet och satellit kan förväntas bli en allvarlig utmanare till den kort- och långvågsradio som används för olika nationella radioföretags sändningar till utlandet. Dessa sändningar kan nor- malt endast höras vid vissa tider och distributionen via kortvågssändare är relativt kostsam för radioföretagen. Vid en genomgång av befintlig dokumentation på medieområdet finner man relativt få studier av programutbudet i svensk radio. Informationen om SR:s programutbud är omfattande och väl dokumenterad , men studier av det närmare innehållet i den lokala kommersiella radion och närradion, liksom jämförande undersökningar av utbudet i olika typer av radio är fortfarande relativt ovanliga. Sammanfattningsvis kan dock konstateras att den kommersiella lokalradion har kommit att koncentrera sig på en fast formaterad musikradio inriktad på mycket begränsade målgrupper.26 Utbudet 26 Se t.ex. , SOU 1999:14 och 2002. kan kategoriseras som populärkultur, med presentation och spel- ning av lätt musik, främst pop- och rockmusik för en publik upp till . På de flesta orter med kommersiell radio finns det två stationer. Det är vanligt att en av dem riktar sig till en något äldre målgrupp och att den andra fokuserar på yngre lyssnare. I , där det finns flera radiostationer, är utbudet mer omfattande och något bredare. Dock erbjuder de allra flesta stationer en be- gränsad variation genom att de i stort sett använder samma format och vänder sig till liknande målgrupper. SR:s totala programutbud kännetecknas av stor bredd. Flertalet av de radioprogram som SR sänder har inte sin motsvarighet i någon annan radiokanal. SR:s programutbud uppvisar när det gäller programbredd en stabilitet . Så gott som inga förändringar vad gäller tyngdpunkten hos olika programkategorier har ägt rum i SR:s utbud . Fördelningen på olika innehållskategorier i SR:s utbud framgår av tabell 2.1. SR:s programprofil 1993–2001 (procent) Källa: SR. När det gäller programmens närmare innehåll, t.ex. vilken musik som spelas har dock förändringar skett . Bl.a. har andelen svensk musik i SR:s utbud minskat totalt. Trots en minskning ligger andelen svensk musik i SR:s utbud dock fortfarande av det totala musikutbudet. Jämfört med kommersiell radio är andelen svensk musik i SR:s utbud mycket stor.27 27 SOU 2000:55, s. 137 ff. Nyheter är viktiga inslag i medierna, särskilt i radion, som uppfattas som ett snabbt nyhetsmedium. av SR:s sänd- ningstid upptas av nyheter. Det är framför allt de lokala P4-sänd- ningarna, där en femtedel av sändningarna utgörs av nyheter, som bidrar till denna nivå. Den kommersiella radion producerar få egna nyhetsinslag. De nyheter som sänds är huvudsakligen nationella och har inte kunnat locka den lokala publiken på samma sätt som nyheter med anknytning till den egna orten. En viss utveckling har skett på några håll, huvudsakligen genom att några större regionala dagstidningar har satsat på lokala nyheter i lokalradion. Sådana stationer ägs ofta helt eller delvis av tidningen i fråga. Omfatt- ningen av lokala nyhetssändningar i kommersiell radio är dock än så länge begränsad. Dessutom är nyhetsutbudet i lokalradion ofta återanvändning av material som också förekommer i någon lokal tidning.28 Innehållet i närradion har sedan starten dominerats av program från religiösa samfund. upptogs nästan hälften av sändningstiden av program från olika religiösa samfund. har de religiösa samfunden dock minskat sin sändningstid betydligt.29 Andra stora grupperingar inom närradion är olika poli- tiska partier, kulturföreningar, invandrarorganisationer och stu- dentföreningar. har medieforskare kunnat notera en liten ökning i närradions lyssnarandelar och det är bland personer som är födda utanför som ökningen är störst.30 30Strid, J 2002 (under publicering). Publikandelar i åldrarna 9–för radio en genom- snittlig dag Anm: Lyssnande på radio via Internet avser andelen lyssnare en genomsnittlig dag av de som besökt Internet en genomsnittlig dag (totalt ). Källa: , MedieSverige 2001/2002. Av befolkning är det närmare 80 pro- cent som lyssnar på radio en genomsnittlig dag. Denna andel har inte förändrats mycket sedan introduktionen av kommersiell radio. De flesta, av befolkningen, lyssnar en genomsnittlig dag fortfarande på någon eller några av SR:s kanaler. P4 är den överlägset mest populära kanalen, vilket manifesterar människors stora intresse för lokalt innehåll i radion. SR tappade naturligt nog publikandelar efter lokalradions introduktion. Ten- densen är emellertid att SR behåller och t.o.m. stärker sin ställning något. Lyssnarstrukturen ser dock mycket olika ut för SR:s olika kanaler. En av de avgörande förklaringsfaktorerna till skilda lyssnarvanor är ålder.31 De allra yngsta (9–) lyssnar drygt och de äldsta (65–) lyssnar . Men ålder har också stor betydelse för valet av radiokanal. Bland de allra yngsta är det som lyssnar på privat lokalradio en Strid, 2001. genomsnittlig dag men endast en begränsad andel som tar del av public service-radion. I den äldsta gruppen är fördelningen om- vänd, lyssnar på kommersiell radio och här är lyssnandet på SR:s kanaler mycket större. Andel dagliga lyssnare på olika radiokanaler efter ålder, 2001 (procent) Ett problem för public service-radion är att man i så liten ut- sträckning lyckas nå de yngsta lyssnarna. Medieforskningen har försökt klarlägga om detta är en generationseffekt eller en fråga om var i livscykeln man befinner sig. Resultat från intervjuundersök- ningar tyder på att det finns två vattendelare i radiolyssnandet, en vid och en vid . Under dominerar de privata musik- kanalerna, blandas SR:s och privata kanaler medan SR:s kanaler dominerar helt bland personer . Medievanor har visat sig vara nära förknippade med livs- position, dvs. de intressen och värderingar som påverkar kanal- och programval förändras ofta med stigande ålder.32 har medieforskare emellertid noterat att allt färre i de yngsta lyssnargrupperna tar del av P1 och P2. Medelåldern bland de som lyssnar på dessa kanaler har ökat något . Detta tyder på att de yngre i viss mån tar sina vanor med sig upp i åldrarna. Det finns också en ökande trend av personer som lyssnar mera sällan eller aldrig lyssnar på radio och det är bland ungdomar som denna grupp ökar.33 Radio via Internet har av vissa betraktats som en nyhet som skulle konkurrera ut andra radiokanaler. Internetanvändning i sig har nått stor spridning, men än så länge har inte Internetradion tagit några större lyssnarandelar.34 Av de som har använt Internet en genomsnittlig dag är det mindre än en procent som lyssnar på radio via nätet. Det är sannolikt i första hand när man använder datorn för andra ändamål, t.ex. i arbetet, som möjligheten att lyssna på radio är intressant. Radiolyssnande via Internet kan också, åtminstone , endast ske via fast uppkoppling. Se också kapitel 4. 2.7.1Var lyssnar vi på radio? () genomför regelbundet intervju- undersökningar av radiolyssnandet. En fråga som ställs är var man lyssnar på radio. Tre svarsalternativ finns: hemma, på arbetet eller i bilen. Majoriteten av radiolyssnandet sker i hemmet (ca 60 pro- cent), en stor del i bilen () och en mindre del på arbetet (). En tendens är att hemmalyss- nandet sjunker något medan lyssnande i bilen ökar.35 Strukturen på den svenska radiomarknaden har varit relativt stabil de senaste fem–sex åren. De största förändringarna kom i och med den kommersiella radions introduktion 1993, då radiomarknaden förändrades kraftigt. Public service-radion har naturligt nog tappat lyssnare . De största förändringarna skedde dock tidigt och ten- densen är att SR åter stärkt sin ställning något. Public service-radion är generellt starkast bland äldre lyssnare. Ett problem för är att man i begränsad utsträckning förmår locka de yngre lyssnarna. I åldrarna är kommer- 34Enligt en rapport från saknar nära hälften av befolkningen i åldrarna 16- 84år tillgång till Internetuppkoppling i hemmet. Av dessa är två miljoner under . IT- kommissionens rapport 1/2002. siell radio långt mer framgångsrik än SR. Detta innebär bl.a. att allt fler unga människor allt mer sällan kommer i kontakt med ett radioutbud med en bred variation av underhållning, samhällspro- gram, nyheter och annan information. har haft kommersiell konkurrens inom radion i snart . Det torde numera vara en självklarhet att påstå att det finns en obalans i programutbudet mellan public service-radion och den kommersiella lokalradion. De båda radioformerna har visser- ligen olika förutsättningar och olika uppdrag. Men det fanns två förhoppningar vid introduktionen av kommersiell lokalradio 1993. Den ena rörde programutbudet som förväntades erbjuda en mång- fald med musik, nyheter, underhållning och lokala reportage. Den andra rörde utsikterna att tjäna stora pengar på reklam i radion. Båda dessa förhoppningar har slagit fel. Programutbudet i privat lokalradio kännetecknas, som uttrycker det, av en utpräglad underhållnings- profil i många fall baserad på musik.36 Det finns uppenbarligen en stor efterfrågan på denna typ av radio, men som helhet har den privata lokalradion endast bidragit i begränsad utsträckning till en ökad mångfald i svensk radio och i än mindre utsträckning till en ökad lokal anknytning. Det är fortfarande SR som står för huvud- delen av det talade radioutbudet, för den svenska musiken och för lokalt material i olika programgenrer. Den svenska modellen är dock knappast unik.