sou · GQB3100 · 2003-01-01 00:00:00 — Dessa utsläpp leder bland annat till försurning och övergödning och de kan vara dub- belt så höga vid förbränning av torv jämfört med trädbränslen, men är oftast lägre än från förbränning av eldningsolja. Det finns dock teknik för att minska utsläppen av svavel och kväveoxider och flera anläggningar, speciellt något större anläggningar som byggts , kan uppnå i princip samma utsläppsnivåer vid för- bränning av torv som med trädbränslen. De flesta övriga utsläpp till luft är i princip i samma nivå för torv – för några parametrar något bättre och för andra något sämre – som för trädbränslen och övriga fasta bränslen. Förbränning av torv genererar större mängder restprodukter än förbränning av trädbränslen, men mindre än förbränning av kol. Restriktioner finns för askans sammansättning för att den ska god- kännas för kompensationsgödsling vid uttag av skogsbränsle från skogsmark. Tungmetallinnehållet i torv är i många svenska torv- täkter i nivå med det som finns i trädbränslen och bör därmed många fall kunna ge förutsättningar för användning av askan. Vissa bergarter i är uranförande och innebär att vissa torvmarker kan innehålla uran. Ett mindre antal myrar, som i övrigt är lämpliga för utvinning, har haft radioaktivitetsnivåer som föranlett SGU att avråda från produktion av energitorv. SSI har ännu inte tagit ställ- ning till eventuella restriktioner för torvutvinning eller hantering av askan med avseende på radioaktivitet. I detta avsnitt beskrivs översiktligt bränslemarknaden där markna- den för torv jämförs med övriga substituerbara bränslen, främst trädbränslen. Beskrivningen omfattar i huvudsak kostnader för bränsleproduktion och transport, prisbild samt handel. 3.4.1Kostnader för bränsleproduktion och transport På samma sätt som produktionskostnaderna för torv i avsnitt 2.3.3 delas upp i fasta och rörliga kostnader görs nedan en uppdelning för trädbränslen. För trädbränslen gäller att relationen mellan fasta och rörliga produktionskostnader i grova drag är densamma som för torv. För oförädlade trädbränslen är dock i regel de fasta kostnadernas andel något lägre. Många leverantörer av oförädlade trädbränslen lägger dessutom ut övervägande del av avverkningarna på entreprenad, vilket medför att producenternas fasta kostnader övergår i rörliga kostnader, men sannolikt också att produktionen rationaliseras då skördemaskiner kan utnyttjas effektivare. Ett förhållande som kan anses gälla för ett flertal producenter av oförädlade trädbränslen såsom avverkningsrester, är en relation där de fasta kostnaderna står för 5–av de totala kostnaderna för produktion och transport, medan de rörliga kostnaderna svarar för 60–. Det kan jämföras med motsvarande fördelning för torv där de fasta kostnaderna kan uppgå till av de totala kostnaderna för produktion och transport. För förädlade trädbränslen gäller att de fasta kostnaderna är högre än för oförädlade trädbränslen. En stor del av produktionskostnaderna för till exempel träpellets är dock inköp av råvara i form av spån. Som tidigare nämns vid diskussionen om torvens specifika kost- nader, utgörs en betydande del av kostnaden av sådana som kan hänföras till transport av bränslen. För oförädlade trädbränslen uppgår transportkostnadernas del av de totala kostnaderna till cirka 20–vilket kan jämföras med motsvarade kostnader för transport av torv på . Kostnaderna påverkas dock i hög grad av transportavstånd, vilket transportslag som utnyttjas, möjligheter till returtransport och var i landet transporten sker. Utöver ovan nämnda parametrar beror skillnader i kostnader för transport av olika bränslen även av respektive bränsles specifika volymvikt. Kostnaderna för transport av oförädlade trädbränslen med lastbil ökar, precis som för frästorv och stycketorv, avsevärt med transportavståndet. Vid en vidareförädling av såväl torv som trädbränslen till briketter eller pellets minskar transportkostna- derna betydligt vid längre sträckor. För transport av trädbränsle och torv med fartyg eller pråm gäller att den specifika kostnaden är hög vid korta avstånd och minskar vid längre avstånd. inte skillnaden mellan förädlade och oförädlade bränslen lika avgö- rande för kostnaderna vid fartygstransport. I Figur 19 illustreras i ett antal exempel relationen mellan kost- nader för transport av olika bränslen med olika transportslag. Upp- gifterna är främst baserade på information från kontaktade produ- center och användare av torv och trädbränslen. Informationen ut- görs av exempel på faktiska kostnader, varför kurvornas lutning varierar i olika punkter. För transportkostnaderna för oförädlade trädbränslen med bil anges två exempel. Den övre kurvan baseras på uppgifter framtagna av tidigare och avser en samman- slagning av transportkostnader för olika typer av flisbilar. Den undre kurvan utgör en angivelse av ungefärligt pris för transport av flis med sidotippande bil som går mellan två fasta platser, i regel mellan en bränsleterminal och ett värmeverk. Vad gäller transport av torv med fartyg har kostnaderna i prakti- ken varit något högre än motsvarande kostnader för träpellets. Orsaken är framförallt att logistiken för transport av träpellets är mer utvecklad och bygger på system med returtransport etc. Renodlade uppgifter om kostnader för transport av torv eller trädbränslen med tåg specificeras inte, då det finns få användare av dessa transporter. Figur 19 Exempel på kostnader för transport av torv och träd- bränslen, Oförädlade trädbränslen, bil Svenska företag inom sektorn för vägtransporter har tillbaks varit utsatta för en allt hårdare konkurrens från utländska aktörer, vilket lett till fallande transportkostnader (SOU 2000:8). Dessa minskade kostnader har dock inte slagit igenom i samma ut- sträckning för transport av torv. Orsaken anges av torvproducen- terna bero av regionala skillnader, där torvtransport sker i regioner med låg konkurrens mellan transportföretag. Vissa producenter anger även att kostnaderna för transport i stället har ökat något. En prisjämförelse med övriga bränsleslag redovisas i Figur 20 till och med Figur 22. Figurerna redovisar dels förändringar i bränsle- priser –2001, dels gällande bränslepriser , fritt förbrukare. Bränslepriserna redovisas såväl inklusive som exklusive energiskatter. Det bör observeras att de sammanställ- ningar av bränslepriser för torv och trädbränslen, som utförs av SCB på uppdrag av , utgörs av viktade medel- priser baserade på lämnade uppgifter från användare av de olika bränslena. Det innebär att bränslepriser för stora förbrukare av bränsle för el- och värmeproduktion samt priser från fleråriga avtal sannolikt slår igenom på medelpriset. Det faktiska priset en för- brukare betalar skiljer sig därför i praktiken mellan olika förbrukare på grund av storlek på upphandlade bränslemängder, typ av avtal, aktörernas geografiska lokalisering samt tillgängligt transportslag. Som anges i avsnitt 2.1 är priset på importerade bränslen något lägre eller på motsvarande nivå som för inhemskt producerade bränslen. Bränslen för energiproduktion. Prisutveckling i –2001, pris exklusive energiskatter Källa: , 2002 Bränslen för energiproduktion. Prisutveckling i –2001 pris inklusive energiskatter Källa: , 2002 Bränslen för energiproduktion. Källa: , 2002 Trädbränslen används för fjärrvärmeverksamhet på mer än 160 orter i och på närmare 30 av dessa orter utnyttjas bränslena även för elproduktion. Andelen trädbränslen i fjärrvär- meverksamheten har i det närmaste trefaldigats . De största användarna av trädbränslen för fjärrvärmeproduktion finns lokaliserade i och angränsande regioner, vilket innebär att närmare hälften av den totala användningen av dessa bränslen sker inom en radie av från . De regionala obalanserna mellan produktion och användning av trädbränslen för förbränning är stora. I takt med att efterfrågan på olika bränslen, såsom trädbränslen och avfall, har ökat har också utbudet av dessa bränslen ökat. Ökningen har framförallt bestått av för- ädlade trädbränslen, främst i form av träpellets. har även ökningen av returbränslen för värmeproduktion varit betydande och det pågår en kapacitetsökning för förbränning av hushålls- och verksamhetsavfall i . Den svenska marknaden för trädbränslen domineras dock fortfa- rande av oförädlade trädbränslen. Det finns i grova tal cirka 50 leverantörer av oförädlade trädbränslen i . Precis som för torv förbrukas en stor del av mängderna oförädlade trädbränslen inom de närområden där de produceras. Produktion av förädlade trädbränslen, främst pellets, sker i 25–30 anläggningar i , de största vid kusterna. Härifrån transporteras den övervägande delen av produktionen till stora användare av bränsle för el- och värme- produktion. Utöver den ovan redovisade produktionen i , produceras träpellets för den svenska marknaden framförallt i och i . Även i och produceras träpellets som säljs på den svenska marknaden. Vidare har importen av retur- bränslen från främst och varit betydande . Totalt uppskattas att den direkta importen av träd- bränslen och returbränslen till uppgick till mellan . Uppgifterna är dock osäkra då import sker dels som direktimport av bränslen för produktion av el och värme inom fjärrvärmebranschen och industrin, dels indirekt via import av råvara till sågverk samt massa- och pappersindustri. Störst andel av importen svarar förädlade bränslen i form av träpellets samt retur- bränslen för. Exporten av trädbränslen har varit låg. Enligt aktörer på marknaden ökar den dock snabbt då efterfrågan på trädbränslen i norra , framförallt i förädlad form, anges öka. Några offici- ella uppgifter om exportens storlek finns dock ännu inte tillgäng- liga. Marknaden för trädbränslen har fram –2001 präglats av en situation med ökad efterfrågan i kombination med sjunkande priser på trädbränslen. Orsaken till de fallande priserna förklaras med att utbudet har ökat snabbare än efterfrågan. Priserna har vidare varit satta efter de faktiska produk- tionskostnaderna vilket lett till systemutvecklingar i alla led (Ds 2000:73). I takt med att efterfrågan i fortsätter öka, på samma gång som efterfrågan av förädlade trädbränslen ökar i , har en brist uppstått på den svenska marknaden för träd- bränslen 2001/2002. Detta kan ge utrymme för producenter och leverantörer av trädbränslen att gå över från en prissättning baserad på produktionskostnader till en alternativpris- sättning, dvs. där priset på varan sätts i förhållande till alternativet. Vidare är möjligheterna att finna utbytbara bränslen olika i olika delar av landet. Till exempel är tillgången på sågverksrester god på många platser längs , medan den är begränsad i de inre delarna av . Priset på torv har i stor utsträckning följt priset på trädbränslen. Om det sker en höjning av prisnivån på trädbränslen orsakad av en snabbt ökande efterfrågan på dessa bränslen, bör det även kunna betyda en prishöjning på energitorv, förutsatt att inga andra för- ändringar sker. På samma sätt som effekterna av en förändrad energibeskattning analyserades vid utvärderingen av ener- giskattemodell (Ds 2000:73), har effekterna på torvpriset i förhål- lande till övriga bränslepriser av en ändrad skattesituation för översiktligt analyserats. Den översiktliga analysen har utförts på bränslepriser gällande för . I Figur 23 illustreras konkur- renskraften hos torv i ett bränsleprisscenario liknande det för (se avsnitt 3.1.5) där ingen energiskatt tas ut och koldi- oxidskatt utgår på fossila bränslen samt torv. Som kan utläsas ur figuren är torven i detta scenario endast konkurrens- kraftig mot eldningsolja och naturgas medan de totala kostnaderna för kol samt trädbränslen blir betydligt lägre. Bränsleprisscenario, ingen energiskatt, koldi- oxidskatt på fossila bränslen och torv samt svavelskatt, prisnivå En jämförelse har vidare utförts på bränslepriser och energiskatter gällande nivå genom ett scenario där torv beläggs med full koldioxidskatt och energiskatten tas ut enligt nivå , se Figur 24. Även i detta scenario skulle torvens konkurrenskraft mot kol, förädlade och oförädlade trädbränslen men även mot naturgas gå förlorad. Undantaget är jämförelsen mot eldningsolja för vilken bränslekostnaderna är högre. Differensen mellan träd- bränslen och torv vid full koldioxidskatt på torv är dock avsevärd. Bränsleprisscenario, full koldioxidskatt på torv, prisnivå Ett konkurrenskraftigt bränslepris gentemot förädlade trädbränslen nås, med prisnivåer för bränslen gällande , vid en koldi- oxidskatt på , se Figur 25. Bränsleprisscenario, koldioxidskatt på torv, prisnivå Ovan beskrivna analys kan jämföras med de slutsatser som drogs vid utvärderingen av energiskattemodell (Ds 2000:73). I dessa utredningar konstaterades att torven skulle förlora sin konkurrenskraft gentemot såväl fossila bränslen som trädbränslen om den skulle beläggas med koldioxidavgift, oavsett vilken nivå som valdes. 3.4.5Påverkan av elcertifikat och ändrad kraftvärmebeskattning Det föreslagna systemet med handel med elcertifikat (enligt Ds 2002:40) och den föreslagna förändringen av kraftvärmebeskatt- ningen (prop. 2002/03:1 och PM Fi 2002/2635) hör nära ihop och behandlas därför tillsammans i följande bedömningar. Beträffande bränslepriser finns endast den officiella statistiken för och den bygger på samman- ställningar. Priserna har dock förändrats kraftigt för vissa bränslen under de tre första kvartalen och därför finns även en bedömning av marknadspriser för kraftvärmebranschen vid halvårs- skiftet 2002. Generellt är kolpriset något lägre och oljepriset på ungefär samma nivå jämfört med . Priset på trädbränslen och torv har ökat, mest för träpellets med , för fuktiga trädbränslen och för torvbränslen. För respektive anläggning ingår i bedömning av bränsleval – förutom bränslepriser inklusive skatter och avgifter, eventuella villkor i miljötillstånd samt tekniska begränsningar i den aktuella anläggningen – även övriga driftkostnader för respektive bränsle. Det har inom ramen för detta projekt inte varit möjligt att ta hänsyn till de totala driftskostnaderna. I följande jämförelse av bränslepriser ingår energiskatter (koldioxid-, energi- och svavel- skatt). Vid bedömning av konsekvenser bör man även beakta några andra faktorer på bränslemarknaden. Spån är en bristvara på många håll i landet, vilket återspeglas 2002 för träpellets. Det är problem i flera delar av landet med tillgång på skogsbränslen, mest akut i där det finns flera stora kraftvärmeverk som eldar skogsbränslen och även träpellets. Av bland annat denna anledning finns planer och utredningar som undersöker möjlig- heten att även använda torv i anläggningar som inte nu eldar torv. Planering med eventuella ombyggnader och omprövningar av miljötillstånd tar dock . Utformningen av systemet med handel med elcertifikat och förändringar av kraftvärmebeskatt- ningen kommer att påverka dessa beslut. I bilaga A ges några räkneexempel som visar hur bränslepriserna kan variera för kraftvärmeanläggningar med olika kombinationer av styrmedel, med och utan förslag till förändring av kraftvärme- beskattningen, olika prisnivåer för elcertifikat samt med och utan certifikatberättigande för torv. I Figur 26 beskrivs bränslepriser baserade på den senaste statistiken och dagens nivå på energiskatter för kraftvärmeverk för fjärrvärme- respektive elproduktion. I figuren redovisas inte priset på förädlade torvbränslen, som kan vara dyrare än stycketorv. Bränsleanvändningen i kraftvärmeverk kan fritt fördelas mellan el- och värmeproduktion vid beskattning. Effekterna av detta blir att de beskattade bränslena oftast används för elproduk- tion, medan de obeskattade bränslena, trädbränslen och torv, används för värmeproduktion. Jämförelse av bränslepriser för kraftvärmeverk inklusive energiskatter för värme- respektive elproduktionen. ningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatt) , Bränslepriser inklusive skatter för värmeproduktion i kraftvärme- Bränslepriser inklusive skatt för elproduktion i kraftvärmeverk I Figur 27 och 28 redovisas hur förslagen med införande av system med elcertifikat och förändring av kraftvärmebeskattningen påverkar nettobränslepriset, med olika antaganden på prisnivåer för elcertifikat, 60 respektive /MWh. Jämförelse av bränslepriser, netto, med elcertifikat och förändring av kraftvärmebeskattningen med regler om propor- tionering av bränsle. Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatt): förslag som kan gälla från 2003-01-01. Bränslepris: enligt , Pris elcertifikat: /MWh, α=0,51 kr/MWh 200 150 0 -50 -100 -150 1 α = förhållandet mellan producerad elenergi och värmeenergi Jämförelse av bränslepriser, netto, med elcertifikat och förändring av kraftvärmebeskattningen med regler om propor- tionering av bränsle. Förutsättningar: Energiskatter (energi-, koldioxid- och svavelskatt): förslag som kan gälla från 2003-01-01. Bränslepris: enligt , Pris elcertifikat: /MWh, α=0,5 kr/MWh 200 150 0 -50 -100 -150 Den föreslagna förändringen kan i de kraftvärmeverk som använder torv komma att innebära följande: De förslagna förändringarna innebär att prisskillnaden mellan kol, skogsbränslen och torv minskar jämfört med dagens system och bränslepriserna blir i stort sett i samma nivå. Om inte torv blir certifikatberättigad kommer en relativt stor del av torvanvändningen i kraftvärmeanläggningarna att ersättas med kol eller avverkningsrester. Av anläggningstekniska skäl kommer troligtvis den största delen att ersättas med kol i de anläggningar där det är möjligt att elda kol tekniskt och miljötillståndsmässigt. Om torv blir certifikatberättigat kommer en viss del av kol- användningen att ersättas med torv och torvanvändningen i kraft- värmeanläggningar kommer att öka mer än planerat med dagens styrmedel. Den planerade torvanvändningen i kraftvärmeanläggningar som använder torv anges av anläggningsägarna med dagens styr- medel till cirka 1,6 GWh. En bedömning av hur förslagen med elcertifikat och förändrad kraftvärmebeskattning kan komma att påverka torvanvändningen i samtliga kraftvärmeanläggningar som planerat att använda torv år 2003 har gjorts bland annat utifrån diskussioner med de anlägg- ningsägare som är de största torvanvändarna (i , Mälarenergi i och i ). Bedömningarna bygger på de förutsättningar som gäller för respektive anläggning med befintlig utrustning och gällande miljötillstånd. Om torv inte blir certifikatberättigat vid införande av systemet med elcertifikat i kombination med den föreslagna förändringen av kraftvärmebeskattningen samt att tröskelvärdet införs för certifikatberättigade bränslen kan torvanvändningen i dessa anläggningar minska till (kolanvändningen upp- skattas bli högre än med dagens styrmedel). Om torv blir certifikatberättigat bedöms torvförbrukningen i dessa anläggningar öka till (kolanvändningen bedöms bli lägre än med dagens styrmedel). I befintliga anläggningar verkar tröskelvärdet begränsande för ökad användning av trädbränslen. Ytterligare ett alternativ har studerats. Om torv inte blir certifikatberättigat, men ingår vid beräkningen av tröskelvärdet, , bedöms torvanvändningen istället öka till (kolanvändningen uppskattas bli lägre än med dagens styrmedel). För detta alternativ anges dock att det leder till minskad torvanvändning. I det nuvarande energiskattesystemet får man göra elskatte- avdrag för den el som produceras med obeskattade bränslen som t.ex. torv, avverkningsrester, träpellets och avfall och som används i egen verksamhet. I förslaget till ny kraftvärmebeskattning föreslår man att slopa detta avdrag för att undvika dubbelt stöd i och med att handel med elcertifikat införs. De s.k. obeskattade bränslen som inte kommer att omfattas av handel med elcertifikat kommer att missgynnas. Det finns dessutom anläggningar som installerat utrustning för elproduktion enbart för egenförbrukning och utan möjlighet att leverera el till elnätet. Detta bedöms dock ha begränsad betydelse för torvanvändningen. 3.5Genomförda prognoser för tillgångar på inhemsk energi Ett flertal bedömningar har gjorts över framtida potentialer av främst olika trädbränslen, torv och avfall. Energi- myndigheten har gjort en sammanställning över dessa potentialbe- dömningar delade i en bruttopotential och en potential med tek- niska, ekonomiska och ekologiska restriktioner (SOU 2000:23), se Tabell 16. Sammanställning av potentialer för trädbränslen, torv och avfall i , jämfört med användningen 1997 och 2000, TWh bränsle 1.3 Övrigt (t.ex. 1)efter tekniska, ekonomiska och ekologiska restriktioner 2)bruttovärde utgår från dagens typ av skogsbruk 3)avverkningsrester vid gallring och slutavverkning, direkt bränsleuttag i klen gall- ring, virke utan industriell användning, röjning av hagmarker etc. 4)helved och flis använd för enskild uppvärmning (en mindre andel förädlade bio- bränslen ingår ) 5)därav importerad returflis (RT-flis) 6)nyttiggjord värme och el Källa: SOU 2000:23, , 1999 och 2001 Bedömningar av tillgångar till inhemska energislag har även genomförts på i olika sammanhang. I slutet på 1990- talet genomfördes ett projekt energiframtid, som var ett samarbetsprojekt, kallat , mellan Energimyndig- heten, , och Natur- vårdsverket. I det projektet gjordes bedömningar av tillgång för inhemska energislag i olika scenarier. Ingen användning av torv bedömdes förekomma i dessa scenarier för , se Tabell 17. Den teoretiska potentialen betecknar den fysiska tillgången efter tekniska och miljömässiga restriktioner. De praktiska potentialerna Hög och Låg är vad som inom bedömts vara till- gängligt för energisektorn. Bedömning av tillgångar för inhemska energislag i scenarier. (TWh/år) (TWh/år) Källa: , , Kraftverksföre- ningen, , 1999 3.6Försörjningsaspekter ur ett beredskapsperspektiv Risken för avspärrning eller krig i närområde med risk för att dras in anses vara liten, vilket medfört att synen på beredskapslagring av bränslen har förändrats. En krissituation kan i stället vara av lokal/regional art orsakad av ett antal väderberoende faktorer som nederbördsrika somrar och höstar i kombination med extremt kalla vintrar, vilket kan medföra störningar i råvaruförsörj- ningen. Andra händelser som kan skapa en krissituation i är drivmedelsbrist på grund av en kris- eller krigssituation i andra delar av världen. Hur el och värmeberedskap påverkas av övergången till trädbränslen, torv och avfall har studerats av (Bio-, retur- och avfallsbränslen, STEM, 2002). Nedan redovisas ett antal aspekter som kan vara av betydelse för energiförsörjning. tillsammans med trädbränslen är till övervägande del pro- ducerat inom vilket medför att användning av dessa bräns- len kan bidra till att stärka beredskap vid långvariga för- sörjningskriser. Kunskapsnivån om användning av torv och trädbränslen i är hög vilket är av stor betydelse vid en försörjningskris. Ett robust fungerande nät av entreprenörer för produktion, transport och beredning av torv och trädbränslen är en förutsättning för att el- och värmeproduktionen ska kunna upprätthållas. I har det utvecklats en stor kunskap om hur trädbränslen och torv för el- och värmeproduktion på bästa sätt kan hanteras och användas i en normal driftsituation. Detta är av stor tillgång för landet och ger en unik kunskap jämfört med många andra länder i . och andra bränslen som produceras inom landet kan därmed spela en roll i en europeisk strategi för ökad försörjningstrygghet på energiområdet. Trädbränslen och torv har framförallt kommit att ersätta fossila bränslen. En direkt följd av detta är att den totala beredskapslag- ringen av bränslen för kortvariga krissituationer minskat i omfattning då trädbränslen och torv inte om- fattas av några krav på beredskapslagring på samma sätt som fossila bränslen. Som ett kortsiktigt reservbränsle kan dock olja eller kol i viss omfattning utnyttjas av många användare som håller kommer- siella lager av fossila bränslen.