sou · GQB3120d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen det stats- råd som har till uppgift att föredra ärenden om det offentliga skolväsendet m.m. att tillkalla en parlamentarisk kommitté med högst tolv ledamöter med uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud (U 2000:06). fastställdes direktiv för kommittén (dir. 2000:35, bilaga 1). Regeringen har fastställt tilläggsdirektiv för kommittén genom beslut (dir. 2001:8, bilaga 2) och genom beslut (dir. 2002:8, bilaga 3). Kommittén har antagit namnet 2000. Genom beslut förordnades riksdagsledamoten som ledamot och ordförande i kommittén. Genom beslut förordnades de övriga ledamöterna riks- dagsledamoten , dåvarande riksdagsledamoten , kommunalrådet , dåvarande riksdagsledamoten , dåvarande riksdagsleda- moten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , universitetsadjunkten och doktoranden . entledigades från uppdraget . Följande sakkunniga förordnades genom beslut , nämligen utredaren , förbundsordföranden , vice förbundsordföranden , ombudsman , projektledaren , dåvarande förbundsordföranden , förbunds- sekreteraren och regionchefen . Affärsområdeschefen förordnades som sak- kunnig genom beslut . entledigades och förordnades utredaren som sakkunnig. entledigades från uppdraget som sakkunnig genom beslut . entledigades den 28 ja- nuari 2002 och förordnades som sakkunnig. Följande experter förordnades genom beslut , nämligen departementssekreteraren , enhetschefen , departementsrådet , departementssekreteraren , dåvarande departements- sekreteraren och utredaren . entledigades och sam- tidigt förordnades departementssekreteraren som expert. entledigades från uppdraget som expert . Ämnessakkunniga förordnades som expert . entledigades och förordnades som expert. Departementssekreteraren förordnades som expert för tiden – . Som sekreterare förordnades fr.o.m. kanslirådet , fr.o.m. departementssekreteraren och fr.o.m. dåvarande utbildningsinspektören . Experten har ingått i sekretariatet . Kommittéassistent har varit och ansvarig för pro- duktionen av heloriginal . Till betänkandet har fogats dels reservationer från ledamöterna , dels särskilda yttranden från ledamöterna samt från sakkunniga , , , och . och har också avgett ett gemensamt särskilt yttrande. 2000 får härmed överlämna sitt betänkande Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan. Kommitténs uppdrag är därmed slutfört. Del I Bakgrund och analyser Gymnasiekompetens för alla................................................ Översyn av programstrukturen aviseras.............................. Direktiven för 2000.......................... Samverkan med andra utredningar ...................................... Dagens unga en individualiserad och solidarisk Ungdomar – ingen enhetlig grupp....................................... Vad värderas som viktigt? Utbildningstiden förlängs successivt................................... Ungas inställning till arbete ................................................. Ungdomarna situation på arbetsmarknaden....................... Ungdomarna och gymnasieskolan....................................... 3.6.1 Ungdomar med utländsk bakgrund........................ Ungdomars inställning till valmöjligheter........................... 3.7.1 Vilka faktorer avgör ungdomars val?...................... Dagens unga – en medveten generation .............................. Arbetslivets framtida behov av kompetens .................. Utbildning och ekonomisk tillväxt..................................... Höjd utbildningsnivå ett viktigt politiskt mål ................ Samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå ............ Var finns de framtida jobben? Framtida brist på arbetskraft............................................... 4.7Arbetsmarknadens behov och dimensionering av Vilka kompetenser efterfrågas?........................................... Nya system för lärande i arbetslivet.................................... 4.11Är generell kunskap och utbildning svaren på Gymnasieskolan som en del av ungdomsskolan .............. Gymnasial nivå på kunskaper ............................................ Att förbereda för ett aktivt demokratiskt samhällsliv ..... Att förbereda för ett utvecklande arbetsliv ...................... Förbereda för ett livslångt lärande .................................... Gymnasieskolans kompensatoriska uppdrag ................... Har uppdraget förändrats? Erfarenheter av dagens gymnasieskola ..................... Kursutformningen och dess effekter......................... En alltmer studieförberedande gymnasieskola ................. Flick- och pojkprogram i gymnasieskolan........................ Etnisk mångfald i gymnasieskolan..................................... Många får inte ett slutbetyg ............................................... 6.7Det individuella programmet – det tredje största Behörighetsbestämmelserna och deras konsekvenser...... Arbete efter gymnasieskolan.............................................. En bra förberedelse för arbetslivet..................................... Övergången grundskola – gymnasieskola ......................... 6.12Gymnasiekommitténs slutsatser av refererade Del II En ny gymnasieskola Kunskap, kompetens, kärnämnen............................ Begreppet kärnämne i dagens gymnasieskola ................... Kärnan i den framtida gymnasieskolan ............................. Vad är kunskap?.................................................................. 7.7Att organisera kunskap för lärande – ett exempel rörande gymnasieskolans kärna ......................................... Kärnkunskaper – kärnkurs och 7.9Kärnämnena och deras funktion i förhållande till blocken – överväganden och Några ämnen ...................som behöver uppmärksammas Utgångspunkter för en ny struktur för 8.2Slutsatser om gymnasieskolan utifrån ungdomarnas 8.3Slutsatser om gymnasieskolan utifrån arbetslivets framtida krav på kompetens .............................................. 8.4Gymnasieskolans uppdrag enligt läroplanen och Erfarenheter av dagens gymnasieskola ............................. utgångspunkter för en ny struktur ................................... Den framtida gymnasieskolans struktur .................... Varför successiva val?......................................................... Ingångarna i den framtida gymnasieskolan ...................... De åtta sektorerna.............................................................. Vilka yrkesområden riktar sig sektorerna till? Individ- och samhällssektorn ............................... Kultur- och kommunikationssektorn.................. Ekonomi- och samhällssektorn............................. Bygg- och fastighetssektorn.................................. Natur- och samhällssektorn.................................. Teknik- och produktionssektorn.......................... Teknik- och designsektorn.................................... 9.4.9 Elever med individuell studiegång ........................ Sektorernas inre struktur ................................................... Innehållet i de åtta sektorerna ................................ Vad håller samman en sektor?............................................ Individ- och samhällssektorn............................................. Kultur- och kommunikationssektorn ............................... Ekonomi- och samhällssektorn ......................................... Bygg- och fastighetssektorn............................................... Natur- och samhällssektorn............................................... Teknik- och produktionssektorn ...................................... Teknik och designsektorn.................................................. Praktiska inslag i utbildningen........................................... Vad är ämnen? Ämnen och kurser ...................................................... överväganden och förslag ............ En modifierad kursutformning.......................... 11.3.2 Block, ämnen och kurser.................................... Betyg och examen i den framtida gymnasieskolan och i gymnasial vuxenutbildning.............................. 12.2Från det relativa betygssystemet till dagens Det nuvarande betygssystemets utformning ................... Betyg skolans mest diskuterade fråga............................ Erfarenheter av dagens betygssystem ............................... Behov av förändring av betygssystemet............................ Godkänd/Icke godkänd eller Godkänt/Icke godkänt..... Utvecklingssamtal och skriftliga omdömen..................... Avgångsbetyg och samlat betygsdokument ..................... Individuell studiegång i gymnasieskolan................... Erfarenheter av det individuella programmet................... Hur individuella är de individuella programmen?............ Statusen låg men eleverna trivs.......................................... En gymnasieskola för alla? Segregerande respektive inkluderande integration .......... Rätt till stöd i gymnasieskolan........................................... Gränslandet gymnasieskola och särskola ............ De kommunala ungdomsprogrammen (KUP)... Kommitténs överväganden och förslag............................. Del III Genomförande och konsekvenser Att lära i arbetslivet ............................................... Utveckling av yrkesutbildningen....................................... Samverkan mellan skola och arbetsliv ............................... Utbildning i arbetslivet....................................................... slutsatser och förslag .................... Elevernas val och kommunernas utbud av Kommitténs principiella överväganden............................. 15.3.1 Elevens rätt bör stärkas ........................................ Ett allsidigt utbud ................................................. 15.3.3 Val av utbildning i enskild gymnasieskola........... Ur elevens perspektiv ........................................... Ur kommunens synvinkel .................................... Från gymnasieskola till eftergymnasiala studier......... Breddad rekrytering till högskolan ................................... och andra länder – en jämförelse.......................... 16.4Från gymnasieskolan till eftergymnasial 16.5Den framtida strukturens betydelse för rekryteringen 16.6 Att bli antagen till önskad utbildning i högskolan........... Meritvärdering vid urval....................................... 16.7Gymnasiekommitténs synpunkter inför en översyn av systemet för behörighet och för meritvärdering vid urval till högskolestudier ................................................... Vuxnas utbildning på gymnasial nivå........................ Vuxenutbildning i siffror................................................... 17.4Konsekvenser av förslag för den gymnasiala vuxenutbildningen ................................... Reglering av studietid m.m. .................................... års beslut om gymnasieskolan .................................. 18.5Sammanfattning av det nuvarande systemet med 18.6 Hur fungerar det i praktiken?............................................ 18.7Kommitténs förslag om den minsta garanterade 18.8Övrig reglering av tid i skollagen och Elevers skyldighet att närvara ............................................ Genomförande av förslag......... 19.2Reformstrategins betydelse för ett framgångsrikt Kvalitet, kvalitetssäkring samt utvärdering....................... 20.2Prövningen av bl.a. regionalpolitiska och 21 Författningsförslag med kommentarer ...................... Del V Reservationer och Särskilda Reservationer och Särskilda yttranden ................................ Kommittédirektiv (Dir. 2000:35) ......................................... Tilläggsdirektiv (Dir. 2001:8) ............................................... Tilläggsdirektiv (Dir. 2002:8) ............................................... 4Förändring av den svenska gymnasiala utbildningens struktur en historik ............................................................ 5Sammanställning över nationella program och 6Skollagskommitténs förslag till de tre första kapitlen i Motiv för en förändring av gymnasieskolan Alla behöver kunskap för att förverkliga sina ambitioner och önskemål med livet. Det krävs också kunskaper för att man som medborgare skall ta tillvara sin rätt till inflytande bl.a. genom att delta i samhällsdebatten. Gymnasieskolan är en för alla ungdomar oundgänglig länk i det livslånga lärandet. Tiden i gymnasieskolan är därtill en viktig period i en ung människas liv. Då utvecklar man sin identitet som social varelse, som människa, som vuxen. Höga ambitioner gäller för dagens gymnasieskola och till stora delar uppfylls också dessa. förslag till den framtida gymnasieskolan innebär att fler elever får möjlighet att slutföra sin gymnasieutbildning med uppfyllda kunskapsmål. Det som framför allt aktualiserat behovet av en utveckling av gymnasieskolan är förändringar i omvärlden och nödvändigheten av att gymnasieskolan blir en så bra förberedelse som möjligt för de ungdomar som skall vara verksamma i samhälle och arbetsliv till mitten av . av den nuvarande tekniken fanns inte . Förändringstakten de närmaste tio, tjugo åren kommer sannolikt att vara oföränderligt hög. I det perspektivet är det viktigt att ungdomarna kan skaffa sig en god grundläggande kompetens och att de ges insikter i nödvändigheten att lära nytt och att vara förändringsbenägen. Mycket talar för att ungdomarna blir bättre förberedda för en föränderlig omvärld om de har en bredare utbildning och att den mest specialiserade utbildningen därmed bör ske efter gymnasieskolan, i eftergym- nasial utbildning eller i en anställning. Genom en bred grund- utbildning har ungdomar fler valmöjligheter inledningsvis och en möjlighet att vid behov byta verksamhetsfält. Det finns också företeelser i dagens gymnasieskola som kri- tiseras och gör en förändring av strukturen angelägen. hör fragmentiseringen och betygsstressen som menligt inverkar på elevers möjligheter att få djup och överblick i sina kunskaper. har fått direktiv från regeringen i tre omgångar (bilaga 1, 2 och 3). Under arbetet har kommittén haft kontakter med företrädare för många olika delar av samhälls- och arbetsliv, bl.a. i form av referensgrupper och upprepade arbetssam- manträden. Kommittén har också samarbetat med andra kommit- téer, särskilt . Dagens unga – en individualiserad och solidarisk generation Kommitténs uppdrag har varit att utifrån förändringar i samhälle och arbetsliv analysera och lägga förslag till hur den framtida gymnasieskolan bör struktureras. En naturlig första utgångspunkt har varit att söka kartlägga hur dagens unga generation resonerar, vilka värderingar de omfattas av och vilka krav och förväntningar de har på skolan. Att ge sig på att göra en sådan beskrivning är en grannlaga uppgift, bl.a. eftersom det finns en uppenbar risk att man utgår från egna värderingar och hur det var att vara ung då, när man själv gick i skolan. I kapitel 2 Dagens unga – en individualiserad och solidarisk generation redovisar kommittén en del av den forskning som finns på området. Värderingar är, till skillnad från attityder, trögrörliga och förändras relativt långsamt . Vi kan se att det som dagens unga tycker är viktigt, t.ex. familj, boende och en fast anställning, också är sådant som den äldre generationen värderar högt. Sam- tidigt kan man se en viss förskjutning mot att fritid värderas högre medan förvärvs- och karriärbetingade värden har förskjutits nedåt. Globaliseringen har påverkat ungdomarna och bl.a. lett till att de, jämfört med tidigare generationer, har ett större engage- mang för frågor som rör världen än nationen. De är mer individualistiska och självständiga. Den aktuella ungdomsforsk- ningen visar att relationerna mellan klass, kön och etnicitet blir alltmer komplexa och leder till en differentiering av ungdoms- kulturen. Det finns något som kan betecknas som mainstream och följaktligen inte heller något som kan kallas alter- nativ. Många olika tendenser finns . Den genomsnittliga utbildningstiden har successivt förlängts och dagen unga är en utbildningsmedveten generation som är väl inför- stådd med betydelsen av utbildning och behovet av återkommande sådan under förvärvslivet. Forskning på området visar att ung- domar med fullföljd treårig gymnasieutbildning har betydligt större chans att få ett arbete och en genomsnittligt högre lön än de som saknar utbildning på motsvarande nivå. Ungdomar är i stort sett nöjda med valmöjligheterna i dagens gymnasieskola. Däremot är de kritiska till den brist- fälliga informationen som de fick inför valet till gymnasieskolan. Arbetslivets framtida behov av kompetens En av utgångspunkterna för kommitténs överväganden har varit en analys och bedömning av den framtida arbetsmarknaden samt vilka krav detta ställer på gymnasieskolans utbildningar och deras inne- håll. Historiskt har det visat sig svårt att förutse kompetens- behoven, något som har bekräftats också i detta utredningsarbete. Prognoserna pekar åt olika håll och även om det går att ange vissa tillväxtbranscher, exempelvis inom den privata tjänstesektorn, är det svårt att förutsäga exakt vilken kompetens som kommer att efterfrågas. Det tycks vara tre förhållanden som de flesta forskare, statistiker och prognosmakare är överens om. Det ena är att ett land med en välutbildad befolkning har konkurrensfördelar i förhållande till länder som inte har det och att investering i utbildning är en av de mest effektiva metoderna för att skapa tillväxt i ett land. Det andra är att personlig framgång ofta – men inte alltid – står i relation till hur hög utbildning en individ har. Det omvända gäller också. Ju lägre utbildning, desto större är risken för att bli och förbli arbetslös. Det tredje förhållandet är att kunskapskraven i arbets- livet kommer att fortsätta öka. Det är en realitet att vi tagit steget ur industrisamhället och in i tjänstesamhället. Nästan fyra av fem yrkesverksamma svenskar arbetar på arbetsplatser som uteslutande producerar någon form av tjänster. En allmän bedömning är att tillväxten av jobb sannolikt kommer att ske i tjänstesektorn eller genom en förening av industriproduktion och tjänsteverksamhet. För allt fler jobb efter- frågas högskoleutbildning. Likväl råder, och kommer att råda, arbetskraftsbrist inom områden där yrkesförberedelse från gymna- sieskolan är en tillräcklig, och nödvändig, förberedelse. När det gäller de egensysselsatta, exempelvis inom olika hantverksyrken, finns många områden där efterfrågan är långt större än tillgången på utbildade personer. Detta gäller även den kommunala sektorn där bristen på utbildad personal ökar. Enligt AMS tenderar bristen på arbetskraft med hälso- och sjukvårdsutbildning att fortsätta öka för att på lång sikt bli mycket omfattande. Generellt har det skett stora förändringar i hur man organiserar arbetet på företagen. Genomgående ställs nya och högre krav på medarbetarnas förmåga till helhetssyn och initiativförmåga. Om man ser till ett yrke är det uppenbart att det också skett stora förändringar i innehåll, kunskapskrav och uppgiftsprofil. I många yrken – med undantag för dem med krav på licens eller behörighet – kan de yrkesspecifika kunskaperna läras på plats, men en bra och grundläggande utbildning är nödvändig för att ta till sig dem effektivt och för att den enskilde skall kunna utveckla sitt jobb. Otvetydigt är att behovet av generella kunskaper ökar, dock inte i samma takt och med samma kompetensprofil inom alla yrken eller branscher. De generella kompetenser som efterfrågas gäller i första hand baskunskaper i att läsa, skriva och räkna, men också generella kunskaper som är gemensamma för alla utbildningar. Som exempel kan nämnas entreprenörskap, miljökunskap, språk, kommunikativ förmåga, förmåga att lära om och lära nytt samt problemlösnings- förmåga. I den internationella diskussionen görs olika försök att identifiera och mäta de nyckelkvalifikationer som det moderna arbetslivet och samhället behöver. Givet att gymnasieutbildningen skall ge en god grund för etable- ringen på arbetsmarknaden är det viktigt att ungdomarna får med sig breda, generaliserbara kunskaper som också är påbyggbara. Detta behöver inte stå i något motsatsförhållande till ungdomars behov av att få specialisera sig inom ett område som de är intres- serade av. Många av de kompetenser som efterfrågas är sådana som uppnås i förhållande till ett visst innehåll. Man lär sig samarbeta och lösa problem medan man arbetar med innehållet i exempelvis en kurs i ett yrkesämne. Den framtida gymnasiala yrkesutbild- ningen bör dock, enligt kommitténs uppfattning, snarare förbereda eleverna för ett yrkesområde än för ett speciellt yrke. Gymnasieskolan har länge varit den skärningspunkt där grund- utbildning, vidareutbildning och arbetsmarknad möts. Kommittén diskuterar i kapitel 5, Gymnasieskolans uppdrag, om uppdraget behöver formuleras om utifrån hur samhälls- och arbetsliv har förändrats. Gymnasieskolans övergripande kunskapsuppdrag är att aktivt skapa förutsättningar för att eleverna skall tillägna sig och utveckla kunskaper. Genom olika samhällsförändringar och teknikutveck- ling har förutsättningarna för att inhämta fakta, att utveckla för- ståelse, färdigheter och förtrogenhet, förändrats. Därigenom har också arbetet för både lärare och elever påverkats, något som lett till att skolans kunskapsuppdrag kan behöva revideras. Gymnasieskolans traditioner har sina rötter i ett helt annorlunda samhällsuppdrag än dagens och morgondagens. I industrisamhällets skola kunde man genom en grundutbildning i ungdomsåren lära sig vad man behövde använda i resten av sitt yrkesaktiva liv. Detta är inte möjligt . Som arbetslivet utvecklats efterfrågas i allt högre utsträckning problemlösningsförmåga, kreativitet, flexi- bilitet, självständighet och ansvarsförmåga. Detta ställer i sin tur krav på gymnasieskolan som en lärande kultur, som främjar reflek- tion och aktivt förhållningssätt hos eleverna. Arbetslivets krav på hela självständiga människor avviker inte från vad vi behöver för att leva ett fullvärdigt liv utanför arbetet och för en vidareutveckling av våra demokratiska institutioner. Den största utmaningen framöver ligger sannolikt i en tankevända kring skolans roll i samhället. Skoltiden är en stor och viktig del av elevernas liv och de har berättigade krav på livskvalitet och per- sonlig utveckling i skolan. Idén om livslångt lärande kan endast uppnås om skolan kan göras till en plats dit eleverna är ivriga att gå. En relevant fråga är om de förändringar som skett i arbets- och samhällsliv ställer nya eller oförenliga krav på skolan. Man kan t.ex. fråga sig om regeringens målsättning om fler högskoleutbildade står i något motsatsförhållande till de krav som arbetslivet ställer när det gäller graden av specialisering. Kommittén menar att svaret på denna fråga måste vara nekande, främst utifrån att kunskaps- kraven i arbetslivet successivt stegrats och ändrats. Kunskapsupp- draget har således ändrats utifrån hur kvalifikationskraven för- skjutits till förmån för breda och mer generella kompetenser. Ett önskemål om bredare utbildningar måste rimligen leda till att eleverna i allmänhet inte når lika långt i specialisering som . Det tar emellertid inte precis lika att lära sig alla yrken och vi får således acceptera att eleverna kommer att nå olika långt i sin specialisering framöver. Utvecklingen mot ett allt mindre förutsägbart samhälle leder till att gymnasieskolan får en allt viktigare roll som något samman- hållande, en social arena och en gemensam referensram. Vi ser en gymnasieskola där kön, social bakgrund och föräldrars utbild- ningsnivå alltjämt är styrande när det gäller hur ungdomar väljer. Ungdomar med föräldrar med låg utbildningsnivå är tillsammans med ungdomar med invandrarbakgrund överrepresenterade på gymnasieskolans individuella program.