sou · GQB356d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta innebär att ett fondbolag med höga omkostnader kan komma att tvingas ha egna medel som överstiger . 17 Som ett komplement till här redovisade överväganden kan det dock vara av intresse att diskutera hur en reglering bör utformas för att genomföra ucitsdirektivets bestämmelser. Utredningen för en sådan diskussion i bilaga 4 till delbetänkandet. Nya regler för fondbolagen Utredningens förslag: skall ha ett startkapital på . Regeringen eller, efter regeringens bemyn- digande, , skall meddela närmare föreskrifter om vad som får ingå i startkapitalet. Fondbolagets egna medel får aldrig, under verksamhetens gång, understiga det minsta startkapital som krävdes när verksamheten påbörjades. Skälen för förslaget: Fondbolag måste , som alla aktiebolag, ha ett visst minsta aktiekapital. Enligt 1 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall ett aktiebolag ha ett minsta aktiekapital på respektive (privat respektive pub- likt aktiebolag). I 6 § lagen om värdepappersfonder anges som komplement härtill att ett fondbolag skall ha ett aktiekapital som med hänsyn till verksamhetens omfattning är tillräckligt stort. Vidare ges regeringen, eller , bemyndigande att närmare ange storleken på aktiekapitalet. anger i sina föreskrifter att fondbolag skall ha ett aktiekapital på . Den svenska lagregeln grundar sig på den tidigare bestämmelsen i ucitsdirektivet, äldre artikel 5, vilken angav att fondbolag skulle ha tillräckliga finansiella resurser. Det uppnåddes dock inte någon enhetlig tillämpning i . I en strävan att harmonisera kravet på visst kapital infördes därför den nu gällande bestämmelsen i artikel 5a.1 som anger att ett fondbolag måste ha ett startkapital om . Vidare får, enligt artikel 5d i ucitsdirektivet ett fondbolags egna medel aldrig understiga startkapitalet (inne- börden av uttrycket egna medel diskuteras i avsnitt 7.3.4). Vad skall då läggas i begreppet startkapital? Enligt artikel 1a.15 i ucitsdirektivet menas med startkapital det kapital som avses i artikel 34.2.1 och 34.2.2 i direktivet om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (2000/12/EG).18 Det direktivet är en kodifiering av ett antal äldre direktiv avseende kreditinstitut. I nämnda artiklar hänvisas vidare till artiklarna 22 och 23 i direktivet 18 och rådets direktiv /12/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, LGT L 126, 26.5.2000, s. 1 (Celex 32000L0012), senast ändrat genom och rådets direktiv /28/EG(EGT L 275, 27.10.2000, s. 37, Celex 32000L0028). Nya regler för fondbolagen om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (86/635/EEG).19 Krav på ett visst minsta startkapital förekommer för de flesta finansiella företag. Så är t.ex. fallet för värdepappersbolag, bank- aktiebolag och kreditmarknadsföretag.20 För dessa företag fordras enligt den svenska regleringen att de har ett visst angivet bundet eget kapital när rörelsen påbörjas. För att veta vad som ingår i det bundna egna kapitalet måste man gå till årsredovisningslagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag.21 Den sistnämnda lagen instiftades bl.a. för att genomföra direktivet om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (86/635/EEG). Definitionen av bundet eget kapital har kritiserats i olika sam- manhang för att inte stämma överens med gemenskapslagstift- ningen. I några lagförslag föreslås nu att begreppet startkapital används i stället för bundet eget kapital. I t.ex. prop. 2001/02:85 föreslås att begreppet startkapital införs i den föreslagna lagen om utgivning av elektroniska pengar. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, föreslås få i uppdrag att närmare förordna om vad som avses med startkapital.22 I linje här- med föreslås i en departementsskrivelse att motsvarande ändring skall göras i annan finansiell lagstiftning.23 Ett krav på ett minsta startkapital syftar till att stärka fond- andelsägarnas skydd, men också till att bidra till det finansiella systemets stabilitet.24 Bestämmelsen i ucitsdirektivet om ett minsta startkapital är en minimireglering och det är därför möjligt att i svensk lagstiftning införa strängare regler för de svenska fond- bolagen. En möjlig lösning är därför att som startkapital fordra ett visst aktiekapital. En rad bestämmelser i aktiebolagslagen syftar till att skydda aktiekapitalet som i delar är mer omfattande än skydds- 19Rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, LGT L 372, 31.12.1986, s.1 (Celex 31986L0635). 209 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617); 2 kap. 5 § lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse, se också uttalanden i prop. 1994/95:50, s. 111 f.; 2 kap. 4 § lagen (1992 :1610) om finansieringsverksamhet. 21Se 5 kap. 14 § årsredovisningslagen (1995:1554) och 5 kap. 4 § 3 lagen (1995:1559) om års- redovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. 22Se 2 kap. 5 § och 8 kap. 1 § i föreslagna lag om utgivning av elektroniska pengar, prop. 2001/02:85. 23Ds 2002:5, s. 327 f. 24Jfr punkterna 3 och 5 i ingressen till direktivet med ändring av ucitsdirektivet avseende regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt (2001/107/EG). Nya regler för fondbolagen reglerna för övrigt bundet eget kapital. Är det fråga om ett nybildat aktiebolag torde inte heller något annat startkapital än aktie- kapitalet finnas (möjligtvis undantaget överkursfond). Däremot kan det givetvis förhålla sig på annat sätt om ett redan existerande aktiebolag bestämmer sig för att söka tillstånd som fondbolag. Krav på ett minsta startkapital utgör dock en komponent bland flera i skyddet för fondandelsägarna och kompletteras bl.a. med krav på att fondtillgångarna skall hållas åtskilda från fondbolagets tillgångar. Med hänsyn härtill saknas skäl att bryta harmoniseringen och den enhetliga regleringen för andra finansiella företag. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna i ucitsdirektivet genomförs i svensk rätt och ansluter sig till det förslag som lagts fram bl.a. i prop. 2001/02:85. I lagtexten bör alltså införas ett krav på startkapital där regeringen, eller , genom föreskrifter närmare anger vad som skall ingå i starkapitalet. Nya regler för fondbolagen 7.3.2Kapital beräknat på den förvaltade fondförmögenheten Utredningens förslag: Om fondbolaget förvaltar värdepappers- fonder och nationella fonder och portföljernas samlade värde överstiger , måste fondbolaget ha ytterligare egna medel. Detta ytterligare kapital skall minst uppgå till av den fondförmögenhet som överstiger 250 mil- joner euro. Med förvaltad fondförmögenhet avses även sådana portföljer där fondbolaget ansvarar för förvaltningen, men där bolaget har uppdragit åt annan att helt eller delvis ta hand om förvaltningen för fondbolagets räkning. Å andra sidan ingår inte i den förvaltade fondförmögenheten sådana portföljer där ansvaret för förvaltningen ligger hos ett annat förvaltningsbolag, men där fondbolaget enligt ett uppdragsavtal helt eller delvis har hand om förvaltningen för förvaltningsbolagets räkning. Fondbolagets egna medel beräknat på den förvaltade fond- förmögenheten behöver dock inte, inberäknat startkapitalet, vara högre än . får ersätta hälften av det ytterligare kapital, som behövs med hänsyn till den förvaltade fondförmögenheten, med en garanti för motsvarande belopp. En förutsättning är att garantin lämnats av ett kreditinstitut eller försäkringsföretag med säte inom EES, eller ett kreditinstitut eller försäkrings- företag med säte utanför EES och som står under likvärdig tillsyn. Skälen för förslaget: Fondbolagets egna medel får som utgångspunkt aldrig understiga startkapitalet på . Vid sidan av start- kapitalet ställer ucitsdirektivet upp ett antal kompletterande kapitalkrav. Dessa krav är, som kravet på ett minsta startkapital, en förutsättning för tillstånd, men fondbolaget får inte heller enligt artikel 5d.1 i ucitsdirektivet under den pågående verksamheten ha ett mindre kapital. Grunden för dessa ytterligare kapitalkrav är, som för kravet på startkapital, att säkerställa fondbolagets åtaganden. Det är dock inte lämpligt att likställa dessa ytterligare kapitalkrav med kravet på kapitaltäckning för andra finansiella företag. Den kapitaltäckningen skall motsvara specifika risker i verksamheten såsom kreditrisker och olika marknadsrisker. Tanken bakom ucitsdirektivets skydds- Nya regler för fondbolagen regler torde snarare vara att se till att fondandelsägarna hålls opå- verkade av fondbolagets situation. Att fondförmögenheten skall hållas skild från fondbolagets medel är ett exempel. De ytterligare kapitalkrav som ställs i ucitsdirektivet får ses som ett komplement till dessa skyddsregler och kan kanske sägas avse de operationella riskerna med fondverksamhet. Fondbolagets egna medel får enligt ucitsdirektivet inte under- stiga det ytterligare kapital som motsvarar av den förvaltade fondförmögenheten. Detta ytterligare kapital skall emellertid beräknas endast på den del av den förvaltade fondför- mögenheten som överstiger . Med förvaltad fondförmögenhet menas de värdepappersfonder och nationella fonder som förvaltas av fondbolaget. Fondbolaget är ansvarigt enligt fondlagstiftningen och skall företräda fondandels- ägarna i alla frågor som rör fonden. Detta ansvar kvarstår även om fondbolaget genom ett uppdragsavtal låter någon annan ta hand om hela eller delar av förvaltningen för fondbolagets räkning (se nedan i avsnitt 7.8). Kapitalkravet skall därför räknas även på sådana port- följer som någon annan enligt uppdrag förvaltar för fondbolagets räkning. Motsatsvis räknas inte in sådan förvaltning som fond- bolaget utför på uppdrag från ett annat fondbolag eller fond- förvaltare. Startkapitalet tillsammans med det ytterligare kapital som erfordras med hänsyn till den förvaltade fondförmögenheten behöver dock som mest uppgå till (ett fondbolags kapitalkrav kan dock komma att överstiga detta belopp enligt bestämmelserna som redovisas i nästa avsnitt). Utredningen föreslår att ucitsdirektivet i denna del genomförs i svensk rätt. Medlemsstaterna får vidare enligt ucitsdirektivet tillåta att en del av kapitalkravet ersätts med en garanti. Den del av kapitalkravet som är beroende av den förvaltade fondförmögenheten får således till hälften ersättas med en garanti utställd antingen av ett kredit- institut eller av ett försäkringsföretag. För kreditinstitut och för- säkringsföretag som har sitt säte utanför EES gäller dock att de skall vara underkastade en tillsyn som finner vara likvärdig med den som gäller i gemenskapslagstiftningen. Utredningen är av den uppfattningen att fondandelsägarnas behov av ett stabilt fondbolag med en god ekonomi tillfredställs även om fondbolaget i stället för egna medel har en garanti till motsvarande belopp. En sådan möjlighet bör därför införas. Nya regler för fondbolagen 2002:56 Det är oklart om det i begreppet garanti kan inordnas även olika försäkringslösningar. Enligt direktivtexten får dock garantin ut- ställas av ett försäkringsföretag. Utredningen ser därför inte något hinder mot att fondbolaget tecknar en försäkring i syfte att upp- fylla de nu diskuterade kapitalkraven. En förutsättning är dock att försäkringens villkor är sådana att försäkringen kan tas i anspråk på här avsett sätt, nämligen att ersätta fondbolagets egna medel. De nya kapitalkraven innebär att fondbolag som förvaltar större fondförmögenheter kommer att få ett kapitalkrav som klart över- stiger det nuvarande. Ett räkneexempel kan förtydliga konse- kvenserna. måste ha ett startkapital på motsvarande , vilket motsvarar med en kurs på per euro. Samtliga svenska fondbolag kommer alltså att omfattas av ökade kapitalkrav. med förvaltade fondförmögenheter mellan (2,) och (452,) växer kapitalkravet successivt. Det inne- bär att ett femtontal fondbolag omfattas av ytterligare kapitalkrav. Inget svenskt fondbolag skulle dock slå i taket på maximalt 90 mil- joner kronor i egna medel enligt denna bestämmelse. 7.3.3Kapital beräknat efter bolagets fasta omkostnader Utredningens förslag: skall ha egna medel som motsvarar en fjärdedel av bolagets fasta omkostnader under föregående år, eller om fondbolaget inte har avslutat verksamhet, en fjärdedel av det belopp för fasta omkostnader som anges i verksamhetsplanen. Har krävt att verksamhetsplanen skall justeras, skall kapitalkravet beräknas enligt den justerade verksamhetsplanen. får medge undantag från detta kapital- krav, om det har inträffat en väsentlig förändring i verksam- heten. Regeringen eller, efter bemyndigande, Finansinspek- tionen får meddela närmare föreskrifter om beräkningen av kapitalkravet. Skälen för förslaget: måste vidare enligt ucits- direktivet alltid ha egna medel som motsvarar en fjärdedel av de Nya regler för fondbolagen fasta omkostnaderna för fondbolaget under föregående år.25 Om ett företag inte har avslutat verksamhet, inräknat den dag då verksamheten inleddes, skall fondbolaget i stället ha egna medel som motsvarar en fjärdedel av det belopp för fasta omkostnader som anges i verksamhetsplanen (se avsnitt 7.4 nedan), såvida inte kräver att planen justeras. De behöriga myndigheterna (i ) får också medge undantag från detta kapitalkrav, om det har inträffat en väsentlig förändring i verksamheten. Utredningen föreslår att dessa bestämmelser genomförs. Det finns ett behov av att tolka vad som menas med fasta omkostnader. Denna tolkning bör vara enhetlig inom EES, men kan komma att falla ut olika. Det kan också vara så att detta kapitalkrav i praktiken blir det mest betungande för fondbolagen. Det finns en motsvarande bestämmelse intagen i 2 kap. 5 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kredit- institut och värdepappersbolag. I förarbetena till den paragrafen angavs att fasta omkostnader är sådana kostnader som inom redo- visningsområdet utgör allmänna administrativa kostnader, exem- pelvis lokalkostnader i form av hyra m.m.26 Remissinstanserna påpekade svårigheterna med att närmare avgöra vad som är fasta kostnader och svaret blev att fick utveckla begreppet närmare i föreskrifter om det behövdes. har utvecklat begreppet närmare i 12 kap. Föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2000:6) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Där anges att fasta omkostnader avser personalkostnader som löner, sociala avgifter och pensionsåtagan- den, fastighets- och lokalkostnader, övriga kontraktsbundna kost- nader för utrustning m.m. samt avskrivningar. Utredningen förordar en enhetlig tillämpning av kapitalkravet oavsett om det är fråga om värdepappersbolag eller fondbolag och det är därför lämpligt att ge regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bemyndigande att meddela de föreskrifter som behövs. Därigenom kan inspektionen övervaka utvecklingen på den europeiska fondmarknaden. 25Artikel 5a.1 (a) tredje strecksatsen läst tillsammans med bilaga IV till direktivet om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (93/6/EEG) och artikel 5d.1 i ucits- direktivet. 1994/95:50, s. 298. Nya regler för fondbolagen Utredningens förslag: Regeringen eller, efter bemyndigande från regeringen, skall meddela närmare före- skrifter om vad som skall omfattas av egna medel. Skälen för förslaget: I avsnitt 7.3.1 diskuteras vilken typ av kapital som kan ingå i startkapitalet. För det ytterligare kapital som krävs beroende av fondbolagets fasta omkostnader och den förvaltade fondförmögenheten används dock uttrycket egna medel. Vad menas då med detta? Enligt artikel 1a.15 i ucitsdirektivet skall samma definition användas som den som anges i avdelning V kapitel 2 avsnitt 1 i direktivet om rätten att starta och driva verk- samhet i kreditinstitut (2000/12/EG). I det avsnittet återfinns artiklarna 34–39 som anger vad som ingår i kapitalbasen. Defini- tionen av egna medel kan dock komma att ändras under de om- ständligheter som beskrivs i bilaga V till direktivet om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (93/6/EEG). Egna medel omfattar i huvudsak aktiekapitalet och annat bundet eget kapital. Definitionen av egna medel sammanfaller delvis med vad som menas med startkapital. För att tillämpningen skall bli enhetlig och för att få en inhemsk reglering som är mer följsam för ändringar i gemenskapslagstiftningen föreslår utredningen att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspek- tionen skall ange vilket kapital som får ingå i egna medel. Nya regler för fondbolagen 7.4Krav på fondbolagets ledning och organisation Utredningens förslag: Tillstånd att driva fondbolag får meddelas ett svenskt aktiebolag som har sitt huvudkontor i och under förutsättning att de som i praktiken leder verksamheten i fondbolaget har erforderligt gott anseende och tillräcklig erfarenhet, även i fråga om den typ av fonder som bolaget förvaltar, fondbolagets styrelse består av minst två ledamöter, fondbolaget har en verkställande direktör, och fondbolaget till ansökan om tillstånd bifogar en verksamhets- plan, vars innehåll bestäms av regeringen eller, efter bemyndig- ande, . Fondbolaget skall under sin verksamhet alltid uppfylla villkoren för tillstånd. Skälen för förslaget: Det finns få regler i fondlagstiftningen som tar sikte på fondbolagets ledning och organisation. gäller i stället vad som är föreskrivet för aktiebolag i allmänhet. I lagen om värdepappersfonder finns det särskilda bestämmelser om fondbolagets revisorer och om vissa jävsituationer. Vidare finns en allmän bestämmelse om att tillstånd för fondverksamhet får ges endast om fondbolaget inte är olämpligt att utöva verksamheten. Ett krav som dock ställts och allt jämt ställs i ucitsdirektivet är att fondbolaget skall ha sitt huvudkontor och sitt säte i samma med- lemsstat.27 Detta innebär att tillstånd kan ges endast till svenska aktiebolag med huvudkontor här i landet. I artikel 5a.1 (b) uppställs nu krav på fondbolagets styrelse och övriga ledning. De personer som i praktiken leder verksamheten skall ha erforderligt gott anseende och tillräcklig erfarenhet, även i fråga om den typ av fonder som bolaget förvaltar. Utredningen föreslår att en motsvarande bestämmelse införs i fondlagstift- ningen. Den bör utformas som i annan finansiell lagstiftning.28 Enligt ucitsdirektivet skall fondbolaget utan dröjsmål underrätta om namnen på dessa personer samt namnen på 27Artikel 5a.1 (d) i ucitsdirektivet, vilken motsvarar den äldre lydelsen av artikel 3 i direk- tivet. 28Jfr 9 kap. 3 § tredje stycket 3 bankrörelselagen (1987:617); 2 kap. 1 § första stycket 4 lagen (1991:981) om värdepappersrörelse; 2 kap. 1 § första stycket 4 lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet. Nya regler för fondbolagen var och en som efterträder dem. En motsvarande skyldighet finns . har i sina föreskrifter angett att i en ansökan om tillstånd skall finnas uppgifter om styrelseledamöter, verkställande direktören, dennes ställföreträdare och andra ledande befattningshavare. För styrelseledamöterna och bolagets ledning skall uppges övriga uppdrag och ägarintressen i annat finansiellt institut eller i aktiemarknadsbolag.29 För fondbolagets ledning skall därtill anges utbildning samt tidigare och aktuell erfarenhet av finansiell verksamhet. Dessa uppgifter använder inspektionen i bedömningen om ett fondbolag är lämpligt eller inte för fondverksamhet, men också för att fullgöra sitt åtagande att främja en sund utveckling av verksam- heten. Det sistnämnda är en av huvuduppgifterna i inspektionens tillsyn. föreskrifter i dessa delar synes väl motsvara ucitsdirektivets krav. Detsamma gäller regeln om att ett fondbolag skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verk- samhet som inspektionen begär. Enligt ucitsdirektivet skall vidare fondbolagets verksamhets- inriktning beslutas av minst två personer som uppfyller de villkor som angivits. Styrelsen i ett svenskt aktiebolag svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägen- heter.30 Detta torde täcka ucitsdirektivets krav. Detta innebär då i princip ett krav på att styrelsen i ett fondbolag skall bestå av minst två styrelseledamöter. Enligt aktiebolagslagen skall ett privat aktie- bolag ha en styrelse med minst en styrelseledamot, om det finns minst en suppleant.31 Följaktligen bör frågan regleras särskilt i fondlagstiftningen. Enligt annan finansiell lagstiftning fordras en styrelse med minst fem ledamöter.32 Utredningen finner dock inte skäl att frångå EG-regleringen i denna del. Däremot föreslår utred- ningen i linje med övrig finansiell lagstiftning att fondbolag, utöver ucitsdirektivets grundkrav, skall ha en verkställande direktör.33 Enligt artikel 5a.1 (c) i ucitsdirektivet skall vidare fondbolaget i sin ansökan om tillstånd bifoga en verksamhetsplan, som bland annat skall omfatta fondbolagets organisationsstruktur. Enligt nuvarande föreskrifter kräver in uppgifter på 29Det finns också en särskild bestämmelse för vissa allemansfonder i enlighet med 21 § lagen (1983:890) om allemanssparande. 308 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385). 318 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385). 32Se t.ex. 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 2 kap. 6 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet och 2 kap. 5 § lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet. 33Se föregående not. Nya regler för fondbolagen hur många anställda som fondbolaget har, fördelade på olika funk- tioner, samt hur ansvaret fördelas när det gäller förvaltning och redovisning samt hur den interna kontrollen och den interna revisionen är organiserad inom fondbolaget.34 Det finns dock skäl att i lagstiftningen ha ett uttryckligt krav på en verksamhetsplan.35 har i 7 kap. Föreskrifter (FFFS 1998:21) om handel och tjänster på värdepappersmarknaden angett vad en verk- samhetsplan skall innehålla. De bestämmelserna gäller för aktie- bolag som ansöker om tillstånd att bedriva värdepappersrörelse och kan inte i alla delar överföras till aktiebolag som ansöker om tillstånd att driva fondbolag. Det är vanskligt att här låsa fast sig vid ett visst innehåll, men en verksamhetsplan bör åtminstone innehålla en beskrivning av den verksamhet bolaget avser att bedriva och om bolaget avser att etablera filialer utomlands samt om bolaget avser att uppdra åt annan att utföra tjänster. Vidare bör planen innehålla en schematisk plan över hur bolaget avser att organisera verksam- heten. Verksamhetsplanens närmare innehåll får beskrivas i föreskrifter. Verksamhetsplanens innehåll bör därvid anpassas till syftet att ge inspektionen ett underlag för sin bedömning vid tillståndsgivningen och att främja den löpande tillsynen. Kraven på ledningen och att en verksamhetsplan skall upprättas ställs primärt vid tillståndsgivningen, men skall enligt artikel 5d.1 alltid vara uppfyllda. Det åligger därför Finansinspek- tionen att i sin tillsyn bevaka detta. Är dessa krav inte uppfyllda kan inspektionen – som framgår av avsnitt 7.10 nedan – därvid komma att återkalla tillståndet. 34Därtill kommer en särskild redovisning av fondbolagets kompetens vad gäller derivat- instrument, om bolaget har för avsikt att för en värdepappersfonds räkning handla med sådana instrument. 35Jfr 9 kap. 2 § bankrörelselagen (1987:617); 2 kap. 8 § lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse; 2 kap. 2 § andra stycket lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet. Nya regler för fondbolagen 7.5Förhindrande av att ett fondbolag ingår i en svåröverskådlig företagsgrupp Utredningens förslag: Om det bolag som söker tillstånd kommer att ha nära förbindelser med något annat företag eller en fysisk person, får tillstånd meddelas endast om förbindelsen inte hindrar en effektiv tillsyn av fondbolaget. och ett annat företag skall anses ha nära förbindelser, om 1.det ena företaget direkt eller indirekt genom dotterbolag äger eller mer av kapitalet eller disponerar eller mer av samtliga röster i det andra företaget, 2.det ena företaget direkt eller indirekt utgör moderföretag till det andra eller det finns en annan likartad förbindelse mellan företagen, eller