sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Beslut fattas av strukturfondsdelegationer inom sex av landets länsstyrelser (, , , , och ). EG:s strukturfondsprogram mål 3 är ett nationellt program vars övergripande strategi är att stärka individens ställning på arbets- marknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Programmets årliga budget skall samfinansieras. Beslut fattas av regionala enheter efter samråd med de regionala partnerskapen. I de fem nordliga länen förfogar stiftelsen över samma typ av finansiella instrument som ALMI- lån och garantier. var omfattningen ca . På grund av Norrlandsfonden och de regionalpolitiska åtgärder som vidtas i området var ALMIs långivning i dessa län - sammantaget ca - relativt lägre än i andra län. Antalet deltagare i det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet ökade kraftigt från ett par tusen till runt 20 000 under andra hälf- ten av . Det förhållandevis gynnsamma arbetsmarknads- läget har gjort att omfattningen nu minskat betydligt. beslutade arbetsförmedlingarna om stöd till 13 000 personer till en sammanlagd kostnad av . finns ca 100 kooperativa rådgivare i som arbetar med att ge information och råd till människor som vill starta och driva företag i kooperativ form. Dessa rådgivare är anställda på landets 24 Lokala kooperativa utvecklingscentrum, LKU. Staten finansierar verksamheten med . IUC (Industriella utvecklings centra) har av staten fått i uppdrag att genomföra uppsökande verksamhet, produktutvecklings- och avknoppningsinsatser i små och medelstora företag, det sk UPA- uppdraget. IUC-bolagen har en konstruktion med kollektivt regio- nalt delägarskap. är ca 700 småföretag, 50 storföre- tag, ett flertal företagarföreningar och 105 övriga, t.ex. kommuner, fackföreningar, universitet och ALMI-bolag, delägare i IUC-bola- gen. fanns det 21 IUC-bolag inom ett brett område från teknik till musik. En del bedriver verksamhet som delvis överlappar andra aktörers. De senaste sju IUC-bolagen tillkom på initiativ från musik- och upplevelsebranschen och träindustribranschen. genomfördes uppdrag för . har 65 miljoner anslagits för UPA- uppdrag. På central nivå kan bevilja regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag till större projekt. Verket beslutar också om såddkapital till teknikintensiva projekt i tidiga skeden med hög risk. Genom samarbetsavtal mellan och stiftelsen resp. stiftelsen avser parterna att öka samverkan kring finansiering i bl.a. tidiga skeden. Detta in- nebär konkret att Industrifonden fr.o.m. övertar finansieringsansvaret för lån till teknikbaserade företag i tidiga ske- den och finansiering av företag i tidig tillväxtfas. Beredningen av ärendena sker inom . Vid sidan av ovan nämnda aktörer, som är direkt föremål för översynen, verkar helt eller delvis statligt finansierade verksamheter som baseras på att främja kunskapsintensivt företagande genom forskning och innovationer, såsom högskolor och universitet (teknopoler, drivhus o.dyl.), forskningsinstitut, teknikmäklare, teknikparker och Innovation Relay Center (IRC). Dagens system för att främja företagandet på regional nivå är invecklat och delvis överlappande och brister i helhetssyn. Detta innebär svårigheter att styra och följa upp insatserna samt att anpassa dem till nya och snabbt föränderliga förutsättningar. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4) redovisar regeringen ett antal förslag och bedöm- ningar rörande statens roll och den framtida inriktningen av de företagsutvecklande åtgärderna. Följande riktlinjer som redovisas i propositionen skall vara vägledande även för översynen av de regi- onala verksamheterna. N Åtgärderna skall vara marknadskompletterande. Statens roll skall vara tydlig och väl motiverad. I de delar där staten har vissa intres- sen men inte måste vara utförare, bör beställarrollen utvecklas. N Åtgärderna skall utformas och tillämpas så att snedvridning av konkurrensen undviks. N Prioriteringarna i ett nationellt perspektiv bör göras tydligare. Generellt sett bör insatserna riktas till företag och företagare i tidiga skeden, till grupper som har högre trösklar till företagande och till de regioner där marknaden inte fungerar tillfredsställande. N Antalet åtgärder bör efter hand kunna minskas och hanteringen förenklas och samordnas för att ge ökad effektivitet. N Förutsättningen för företagsutveckling varierar mellan regioner. Åtgärdernas omfattning och sammansättning bör påverkas av regionala förutsättningar och prioriteringar. N Åtgärderna bör i ökad utsträckning präglas av att företag betraktas som delar av system - innovationssystem och kluster. N Åtgärderna skall löpande följas upp, utvärderas och omprövas. Syftet med de förändringar som genomförts och det fortsatta förändringsarbetet, är att främja en tillväxtorienterad användning av statens resurser utifrån en allt större förändringstakt i ekonomin samt att tydliggöra statens roll. Insatserna måste prioriteras och samordnas på ett mer effektivt sätt. En övergripande utgångspunkt för ekonomisk hjälp och stöd till företag skall vara att företag i första hand skall utnyttja den reguljära kapitalmarknaden. Härefter bör olika typer av återbetal- ningsbara låneformer användas. I sista hand bör direkta statliga bidrag komma ifråga. Vidare uttalas att regeringens ambition är att utveckla en sam- manhållen politik för en hållbar regional utveckling, där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas också utifrån skilda regionala behov och förutsättningar, i fortsatt dialog med kommuner, landsting och näringslivets företrädare. Behoven av genomslag för nationella mål, att det finns garantier för likvärdiga förutsättningar samt att verksamheten bedrivs på ett rättssäkert sätt ligger självfallet fast. En utvecklad helhetssyn inne- bär att de myndigheter och organisationer som företräder de olika politikområdena bör gemensamt analysera hur deras samlade insat- ser påverkar en regions utvecklingsförutsättningar. I propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop.2001/02:7) föreslår regeringen en förändrad ansvarsfördel- ning mellan stat och kommun rörande vissa frågor om regional ut- veckling. Vad gäller företagsfinansiering redovisas riktlinjer som innebär att dessa beslut bör fattas av statliga organ. I de fyra län, , , och , som omfattas av nu- varande försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall dock ansvaret för beslut om regionalpolitiska företagsstöd åvila kommunala organ under kommande mandatperiod i avvaktan på en utvärdering. Regeringens bedömning i propositionen är att en sammanhållen, effektiv statlig länsförvaltning är ett prioriterat in- tresse vid organisering av den regionala statsförvaltningen. Reger- ingen kommer noga att pröva om nya fristående regionala myndig- heter måste bildas för att skapa en effektiv myndighetsstruktur. Översynen skall i första hand inriktas på N verksamhet hos länsstyrelserna och, i de nuvarande försökslänen, hos samverkansorganen i form av att bevilja regionalt utvecklings- bidrag, sysselsättningsbidrag, landsbygdsbidrag, landsbygdslån och såddkapital, N den verksamhet som utförs av i form av att bevilja lån, lånegaranti, garanti för bankgaranti, utvecklingskapital, nyföretagarlån, företagarlån till kvinnor och designbidrag, N de övriga näraliggande uppgifterna, t.ex. i form av information och rådgivning som främst handhas av , N det statliga uppdraget till IUC bolagen och N den verksamhet med kapitalförsörjning främst i tidiga skeden som , Industrifonden och Innovationscentrum bedri- ver. Utifrån de redovisade riktlinjerna för översynen skall förslag lämnas till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Därvid bör följande frågor övervägas. Utredaren skall, med utgångspunkt i förslagen och bedömningarna i nämnda propositioner, prop. 2001/02:4 och prop. 2001/02:7, bedöma vilka insatser för företagsutveckling som bäst främjar till- växt och fler jobb genom en ökad andel ny- och småföretagande i olika regioner. Förslagen skall omfatta företagandets behov och beakta möjlig- heten att genom företagsutvecklingsinsatser stärka samspelet mel- lan företag liksom mellan företag och andra aktörer i samhället. Utredaren skall lämna förslag som beaktar möjligheterna till medfinansiering till strukturfondsmedel som kan användas för finansiering av riskkapital i småföretag. Staten skall i minskad omfattning tillhandahålla eller finansiera affärsrådgivningsinsatser. De regionala skillnaderna inom detta område är dock avsevärda. Utredaren skall utgå ifrån att de statliga insatserna för affärsrådgivning skall vara ett komplement till den privata marknaden. Utredaren skall vidare samråda med arbetsgruppen, inom (), som arbetar med för- slag till utformning av ett nytt lånegarantisystem. Utredaren skall efter samråd med berörda aktörer lämna förslag till hur statens verksamhet på regional nivå bör organiseras. Utredaren skall därvid överväga för- och nackdelar med att, de under utgångspunkter för översynen nämnda lånen och bidragen till företagande hanteras inom samma organisation. Utredaren skall också överväga om och i så fall i vilka avseenden regionala variationer i den statliga organisationen kan vara lämpliga. Utredaren skall i arbetet överväga vilka förslag som kan aktualiseras på grund av den av Norrlandsfonden överlämnade rapporten - kraftsamling för inland. Vidare skall övervägas om det finns behov av regional täckning som omfattar ett större område än ett län. Förslaget skall ta hänsyn till dagens resurser och priorite- ringar skall ske inom ramen för dessa. I förslaget skall även skälen för och emot myndighets- och bolagsformen belysas. En övervägande del av de företagsinriktade besluten är decentraliserade. () kom- mer att inleda ett arbete med att se över de regio- nalpolitiska stödordningarna. Utredaren skall samråda med () i denna fråga. Utredaren skall också överväga om ytterligare samverkan kan ske mellan , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Utredaren skall lämna förslag på formerna för kopplingen mellan central och regional nivå. En utgångspunkt är att förändringarna skall syfta till ett mer företagsanpassat system som dessutom ger möjligheter till effektivare styrning, bättre uppföljning och möjlig- heter till prioriteringar. I samband med översynen av de företagsinriktade insatserna skall utredaren överväga i vilken utsträckning insatserna skulle kunna utföras av privata aktörer på uppdrag av staten. Utredaren skall, efter samråd med stiftelsen , föreslå lämpliga former för samarbete med övriga centrala och regi- onala aktörer med näraliggande verksamhet. En fråga är vidare vilken roll staten skall ha gentemot IUC- bolagen i ett längre perspektiv och hur ett sådant eventuellt enga- gemang i så fall skall finansieras. Utredaren skall lämna förslag på hur den statliga uppdragsverksamhet som utförs av IUC lång- siktigt skall hanteras. Vid sidan av finns centrala organ som har viktiga funktioner inom området, t.ex. , , och . Utredaren skall, efter samråd med dessa organ, över- väga behovet av en organiserad kontaktpunkt på regional nivå. Överväganden skall också göras om relationen mellan de nämnda statliga åtgärderna och hur de organiseras och vissa andra statligt finansierade åtgärder, i första hand via Lokala kooperativa utveck- lingscentra (LKU). I uppdraget ingår att samråda med företrädare för länsstyrelser, självstyrelseorgan, Verket för näringslivsutveckling, ALMI- bolag och länsarbetsnämnder. Vidare bör i relevanta fall samråd ske med aktörer som ingår i partnerskapen för tillväxtavtal, strukturfonder, näringslivsorganisationer samt kommuner som har tecknat lokalt utvecklingsavtal inom ramen för den nationella storstadspolitiken. I uppdraget ingår vidare att föra förhandlingar med , landstingen och med anledning av att nuvarande avtal avseende ABs dotter- bolag löper ut . Utredarens överväganden skall utmynna i ett samlat förslag till inriktning, effektivisering och organisation av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Förändringar som kan bli aktu- ella bör kunna genomföras . En slutrapport skall lämnas . Utredaren skall fortlöpande samråda med / . Utredaren skall, om förslagen skulle komma att kräva detta, göra en konsekvensredovisning rörande förändringen för de anställda, kostnaderna för detta och fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Utredaren skall också, om förslagen skulle komma att kräva detta, informera arbetsmarknadens parter om arbetet och ge dem tillfälle att fram- föra sina synpunkter. Vidare skall utredaren samråda med Ekono- mistyrningsverket, och . Utredaren skall, vad gäller redovisning av förslagets konsekvenser för små företag, samråda med för regel- granskning (NNR). Sammanställning av aktörer m.fl. som utredningen samrått med under arbetet Centrala myndigheter och liknande: N (moderbolaget) N Delegationen för utländska investeringar i () N N () N Stiftelsen Industrifonden N Stiftelsen () N Stiftelsen N Verket för Innovationssystem () N Verket för Näringslivsutveckling () Andra centrala organisationer m.m. N Forum för småföretagsforskning (FSF) N N Inlandsdelegationen och Tillväxtdelegationen N i (IFS) N N Stiftelsen and society N Skogs- och träfacket N Skogsindustrierna N Swedepark N () N N för lokal utveckling (SKGF) N Uppfinnarkollegiet Möten i samband med länsbesök: i , , i , kommun, länsarbetsnämnden i , landsting, , länsarbetsnämnden i , , Företagarna i och LO-facken i län i , Kooperativ , Lands- tinget , och , , , , , Länsarbetsnämn- den , landshövdingen i , i , läns landsting i , Kooperativ , i , i , lands- tinget i , , kommun, , kommun, , , Kooperativ , i , i , kommunförbundet och kommuner i , Företagarna i , LO-facken i , i , , länsarbets- nämnden, Företagarna i , Innovation , i , , Uminova, IUC, Idéforum i , , i , Företagarna i , BIFUN (Basindustrinära företagsutveckling i ) och IUC Barents, Utredningen har också medverkat vid möten som arrangerats av andra där regionala aktörer från hela landet samlats: N Landshövdingemötet (möte med samtliga landshövdingar) N Möte med Nuteks och styrelser, den gemensamma led- ningsgruppen för och vd för samtliga Almibolag N Möte med företrädare från samtliga landsting (utom och ) samt N Möte med samtliga vd för de IUC-bolag som har UPA-upp- drag Möten med andra aktörer: N Näringslivscheferna i , och kommuner N Per , fristående uppfinnare N Fackliga företrädare för anställda inom och N Euro Info Center i och Därutöver har utredningen medverkat på en rad möten och semina- rier, bl.a. ett seminarium om innovationsverksamhet i (med t.f. landshövdingen, kommun, IUC , Innova- tion , Prototypverkstavden i , Regionalt produktut- vecklingscentrum i m.fl.). för utveckling av innovationer och nya företag I det följande beskrivs ett förslag till ny struktur för finansiering och utveckling av innovationer och nya företag. Strukturen har formen av ett kretslopp, som återför delar av avkastningen från företag i senare utvecklingsskeden till de tidigaste skedena av pro- dukt- och företagsutveckling. Förslaget, som utgår från en omstrukturering av Stiftelsen Industrifonden, har utarbetats av LO efter diskussion med Stiftelsen Industrifonden. Med förslaget uppnås flera fördelar. Förutom att en kontinuerlig och konjunkturstabil delfinansiering skapas för såddinvesteringar kan riskkapitalmarknaden breddas med kapital från aktörer, som inte är benägna att ta stora risker. Staten kan koncentrera sina insatser till att bygga upp nödvändiga stödfunktioner i det innova- tionspolitiska systemet, t ex inkubatorer, teknikbroar mm. Industrifonden är en stiftelse med uppgift att främja industriell lönsam tillväxt i . Detta sker genom finansiering av företag via ägarkapital och utvecklings- och marknadsföringsprojekt via lån. Industrifonden, som även bedriver en regional verksamhet, vänder sig främst till små och medelstora företag med högst 250 anställda och inte mer än i omsättning. Kapi- talbehovet bör vara . Regeringen tillsätter Stif- telsen , som utgör en blandning av företrä- dare för samhälle och näringsliv. Staten ger inga anslag till Industrifonden. Den har dock tillskjutit totalt . I övrigt finan- sierar fonden sin verksamhet själv. Kapitalet har genom lönsamma investeringar nu vuxit till . Industrifonden är delägare i f.n. sex regionala venture capitalbo- lag, som i huvudsak investerar i relativt mogna skeden av företags- utveckling. Ytterligare tre planeras. Industrifonden är också del- ägare i fn fyra regionala såddbolag. Ytterligare fem planeras. Såväl venture capitalbolagen som såddbolagen har krav på sig att lämna avkastning till Stiftelsen Industrifonden. Den genomsnittliga avkastningen uppgår till . Avkast- ningskravet medför att också att krav på säkerhet ställs på såväl venture capital- som såddinvesteringarna. En finansiering från Industrifonden kombineras alltid med rådgivning och stöd. Industrifonden samarbetar med andra riskkapitalföretag. I ett 80-tal fall arbetar man med syndikeringar, dvs samfinansiering av växande företag tillsammans med andra venture capital-företag. Industrifonden är medlem i . Ombildning av Stiftelsen Industrifonden Genom ett samarbetsavtal mellan och Industrifonden handlägger fonden ärenden som beretts av . De mer affärs- mässiga kraven från fondens sida har dock resulterat i att få ärenden som beretts av har blivit föremål för investeringar. För att skapa ett utrymme för finansiering av såddinvesteringar utan höga krav på avkastning föreslås att Stiftelsen Industrifonden ombildas från en organisation som själv bedriver verksamhet på riskkapitalområdet till en organisation som enbart förvaltar ett verksamhetsdrivande riskkapitalbolag med nationell och regional verksamhet inom venture capital-området och såddinvesteringar med låg risk. Ombildningen sker genom att alla nuvarande verksamheter och bolag inom Stiftelsen Industrifonden överförs till ett nytt bolag, här kallat . Stiftelsens ägarkapital i uppgår till . erbjuds pensionsfon- der, försäkringsbolag, andra riskkapitalbolag m fl att teckna aktier i till ett värde av av bolagets aktieinne- hav, dvs . Stiftelsens ägarandel blir då följ- aktligen , vilket innebär en ökad handlingsfrihet i för- hållande till den föråldrade stiftelseurkunden. Nya Fondens sam- manlagda kapital har därmed fördubblats till 8 miljarder. Efter en grundligare analys, bör det vara möjligt att genomföra omstrukturering och nyemission . Genom nyemissio- nen uppnås flera fördelar: N Mängden riskkapital på den svenska marknaden ökar N Svenskt pensionskapital och annat externt kapital kan bidra till uppbyggnad av framtidsföretag med sysselsättningspotential i N AP-fonder och andra placerare kan bidra till riskkapitalförsörj- ningen utan att behöva egen kompetens på detta riskkapital- området. Ny användning av Stiftelsen Industrifondens avkastning Efter ombildningen kommer Stiftelsen Industrifonden att ha två uppdrag, dels att äga av och därmed uppbära motsvarande andel av Nya Fondens avkastning (av insatt kapital, dvs ), dels att fördela denna avkastning till såddinvesteringar med högre risk. Därmed skapas ett kontinuerligt investeringsflöde till såddinve- steringar med högre risk som kräver större uthållighet än de sådd- investeringar som görs via . Detta är betydligt mer än vad som fördelas via Stiftelsen , vars verksamhet läggs ned 2004. För att säkerställa att den nya såddfinansieringen får ett stabilt och över konjunkturen kontinuerligt flöde av medel från Stiftelsen Industrifonden inrättas inom Stiftelsen Industrifonden en buf- fertfond, som successivt byggs . ska buffertfonden kunna avge till såddinvesteringar och tillförsel av kompetens till innovationer och utvecklingsföretag. Den nuvarande Stiftelsen upphör fr.o.m . Som ersättning för detta skapas en ny organisation kallad Nya Innovationscentrum. Den nya organisationen består av dels ett nationellt organ, som förvaltar och fördelar medel från Stiftel- sen Industrifonden, dels ett antal regionala organ, som har till upp- gift att bedöma och finansiera innovationer, som inte kan finansie- ras via Nya Fonden ABs såddverksamhet. För att förse organisationen med den kompetens som behövs för utveckling av innovationer och uppbyggnad av nya företag knyts till det nationella organet en rådgivande nämnd med representanter från exempelvis Connect1, en högskola, m.fl. På samma sätt kan rådgivande nämnder knytas till de regionala organen. Fördelningen av medel till regionerna sker på grundval av de pre- stationer som av regionerna. Prestationskriterierna, som bör bygga på en kombination av kvantitet och kvalitet i de regionalt 1 CONNECT är ett nätverk som tagit på sig uppgiften att sammanföra entreprenörer med kompetens och kapital. CONNECT finansieras huvudsakligen av , och . De regionala nätverkens finansiering kommer främst från medlemsavgifter och avgifter för aktiviteter. finns regionala på 9 platser i landet, en del med lokala föreningar. I nätverken deltar personer med erfarenhet från olika kompetensområden med tid och råd. Exempel på sådana personer är entreprenörer, revisorer, advokater, management- och marknadskonsulter samt riskkapitalister. De viktigaste aktiviteterna är: Språngbrädor – en expertpanel, som hjälper entreprenören att lösa företagets problem och att identifiera företagets möjligheter. Entreprenören får hjälp för att snabbt komma vidare. Språngbrädorna är kärnan i CONNECTs verksamhet. Finansieringsforum – en mötesplats för tillväxtföretag som söker finansiering och investerare som letar portföljbolag Partnerskapsforum – en mötesplats för tillväxtföretag, potentiella större partners inom samma eller närliggande branscher samt investerare. Skrifter – som ger vägledning för entreprenörer och tillväxtföretag. beslutade investeringarna, fastställs av det nationella organet. De regionala organen fattar självständigt beslut om investeringar enligt uppsatta kriterier. Beslut om regionala investeringar överstigande ett visst fastställt belopp liksom ärenden av principiell karaktär fattas dock av det nationella organet. För att säkerställa en jämn förbrukning av medlen över budgetåret skapas en intern buffert inom det nationella organet. Varje beslut om investeringar i innovationer och nya företag sker på grundval av kvalificerade bedömningar av innovationens resp. företagets framtidsutsikter. För att säkerställa kvaliteten i dessa bedömningar bör Nya Innovationscentrum upprätta kontakt med experter inom skilda kunskapsområden. Experterna bör dels hämtas från den regionala miljön, t.ex. från regionala bolag inom , det regionala och den regio- nala högskolan. För vissa kunskapsområden behöver dock expertis konsulteras över regiongränserna. Den verksamhet som Nya Innovationscentrum bedriver ska inte vara betungad med tidiga avkastningskrav. Graden av risktagande i enskilda projekt måste tillåtas vara relativt högt. Verksamheten som helhet bör vara solid. Det bästa sättet att säkerställa att de investerade medlen kommer till så stor nytta som möjligt är att kompetens kontinuerligt tillförs varje beslutat projekt. Uppfinnaren behöver hjälp med att utveckla sin ide´ från skiss, till prototyp och till produkt. Allteftersom verk- samheten växer måste det från början enkla företaget utvecklas och expandera. Denna kompetens finns oftast i närmiljön. Därför bör Nya Innovationscentrum bygga upp ett kontinuerligt samarbete med , Industriella utvecklingscentra (IUC), universitet och högskolor, teknikbrostiftelser etc. Nya Innovationscentrum bör också samarbeta med det nationella nät- verk av regionala inkubatorer som föreslås byggas upp med stöd av Vinnova2. 2 Nationellt Inkubatorprogram, Policy VP 2002:2 Genom den föreslagna organisationen uppnås flera fördelar. N Riskkapitalmarknaden som helhet tillförs nytt kapital från aktörer, som i brist på egen kompetens avstått från att ge sig in på riskkapitalmarknaden.