sou · GQB3114 · 2003-01-01 00:00:00 — Driftoptimering för kraftverken i är ett exempel på en åtgärd som leder till förhållandevis stora minskningar till låga kostnader. Fjärrvärmesatsningarna i Jelgava genomfördes –2000 och i Tartu –1999. har inget biståndsfinansierat program men har kontinuerligt genomfört olika åtgärder sedan fjärrvärmerörelsen omvandlades till ett självständigt bolag 1996. 3.4Världsbankens kolfond - () inledde ett program för att vinna erfarenheter av gemensamt genomförande. Ett viktigt syfte med arbetet var att utvidga samarbetet mellan internationella organisationer, myndigheter och frivilligorganisationer på området. Programmet omfattar såväl investeringar som utredningsverksamhet avseende regler för tillämpning. 3 Skattning av möjliga reduktioner av koldioxidutsläpp från Sida:s fjärrvärmeprojekt i , Fjärrvärmebyrån ABN 4 ränta och avskrivning eller en annuitetsfaktor på 0,1 för investeringskostnaderna Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program De länder som deltar i kolfond–() - är , , , och . Dessutom ingår 17 företag från , , , , , och från såväl den finansiella sektorn som från energi- och handelsföretag. PCF:s totala fondmedel uppgår till ca . Medlen ska vara upparbetade till och användas både för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. PCF tillämpar flera riktlinjer för projekten, exempelvis följande: priset ska understiga per ton koldioxid5 som ett genomsnitt för hela portföljen. För enskilda projekt är målsättningen att priset för köp av utsläppskrediter ska ligga inom intervallet 3 - per ton koldioxid6, projekt ska följa en given geografisk fördelning och vara av olika typer. Förnybara energislag ska ha en övervikt i förhållande till energieffektivisering, de utsläppsreduktioner som genereras ska vara av hög kvalitet och uppfylla minst de krav som Kyotoprotokollet ställer. Fram har beslut fattas om 12 projekt7, uppgående till en sammanlagd kostnad på . Projekten förväntas ge PCF 7, koldioxidekvivalenter under projektens beräknade livslängd. Man tror att hela portföljen kommer att innehålla ca 40 projekt. PCF har genom sin förankring i verksamhet stor erfarenhet av förutsättningarna av och kunskap om att arbeta i olika länder. Man har också goda kunskaper om effekten av det regelverk som har tagits fram inom klimatkonventionens ram. Deras kostnader för projektförberedelser uppgår till ca per projekt, med en spridning kring 160 000 och . Till denna summa ska läggas utgifter för kontroll och tillsyn av projekten. PCF uppskattar att transaktionskostnaderna beräknas uppgå till ca per ton koldioxid8. 5Motsvarar ca per kg koldioxid 6Motsvarar ca kg koldioxid 7Lettland(1 projekt), (1 projekt), (3 projekt), (1 projekt), (1 projekt), (1 projekt) och (3 projekt) 8Motsvarar per kg koldioxid Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program PCF har funnit att det finns behov av ytterligare fonder. har föreslagit en särskild fond för de fattigaste länderna vilken i första hand tar avstamp i projekt för hållbar utveckling. anser att det finns mycket att vinna på att koppla ihop redan existerade program för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning med mekanismen för ren utveckling (CDM). Den annan ny fond är , vars syfte är att testa projekt som inte är möjliga enligt Kyotoprotokollet och dess riktlinjer, men som ökar biodiversiteten, minskar avskogningen eller leder till hållbara strukturer i utvecklingsländer. ska allokeras till de båda fonderna, och startar verksamheten då har betalats in av intresserade parter. 3.5Östersjösamarbete för gemensamt genomförande Inom ramen för energisamarbete BASREC (Baltic Sea Region )9 och det nordiska samarbetet under framställs förslag i syfte att göra till ett försöksområde för de flexibla mekanismerna. Vid i beslutades att försöksområdet skulle etableras. Ett viktigt mål med detta arbete är att bygga upp en gemensam förståelse för de flexibla mekanismerna samt en kompetens på området. beslutade (energiministrarna) att etablera en investeringsfond för klimatprojekt i som ett viktigt bidrag till försöks- verksamheten. Fonden ska handhas av det nordiska miljöfinansie- ringsbolaget . Det svenska bidraget väntas uppgå till ca . En genomförande tas fram genom BASREC:s försorg. beskriver projektcykeln, dvs. de olika led och instanser som ett JI-projekt genomgår från idé till överföring av utsläppsminskningsenheter. Den tar också upp vilka regler som gäller för gemensamt genomförande och förslag lämnas Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program också på vad projektdokumenten ska innehålla. kommer att publiceras på BASREC:s hemsida. Det pågår också ett arbete att ta fram standardiserade projektavtal. Därutöver genomför BASREC flera regionala seminarier om gemensamt genomförande i . Det pågår också andra energiinitiativ inom ramen för BASREC- samarbetet. En inventering av möjligheterna att öka användningen av bioenergi har slutförts och projektet avses fortsätta genom att försöka finna modeller som ökar användningen av bioenergi i regionen. Dessa initiativ är också värdefulla för att minska utsläppen av växthusgaser i regionen. Många länder, liksom företag och andra institutioner, tillämpar sedan någon tid aktivt de flexibla mekanismerna. Nedan ges en kort beskrivning över användandet av gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling i några länder. Då inget annat sägs baseras uppgifterna nedan på konsultrapporten genomförande – En landsstudie, av ECON (bilaga 3). Företrädare för den belgiska regeringen meddelade att landet avser att förvärva utsläppsrätter från för att täcka det förväntade gapet på ca koldioxid mellan prognostiserade utsläpp av växthusgaser och åtagande i EU:s bördefördelning. har åtagit sig att investera 17,7 miljoner US- dollar i projekt för gemensamt genomförande . Mekanismerna förväntas spela en central roll för att uppfylla åtagande i EU:s bördefördelning. Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program startade ett JI och CDM-program . Programmet har en budget fram på ca . Programmet har som målsättning att genomföra 3 - 4 CDM-projekt och 5 - 8 JI- projekt. Ett ramavtal har slutits med . har investerat PCF med . Totalt beräknar att köpa 2,5- utsläpps- krediter under Kyotoprotokollets första åtagande period. har undertecknat en avsiktsförklaring att erhålla koldioxidekvivalenter från ett projekt för kombinerad kraft- och värmeproduktion i . för också samtal med om köp av utsläppsminskningsenheter som omfattar . Projekten avser åtgärder i kraftverk i östra är den japanska regeringens första direkta användning av de flexibla mekanismerna, vilka man avser att tillämpa för att nå över . införa en ny strategi för klimatförändringar som även innehåller förutsättningar för projekt för gemensamt genomförande. Dessutom investerar flera fonder och företag aktivt i gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Sju nya koldioxidfonder har startat i . har slutit ett bilateralt avtal med om köp av ca utsläppskrediter under . bidrag till projektet uppgår till . 10 Joint Implementation Quartely, Vol 8 No 3. Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program bidrar med till PCF och ska också delta i BASREC:s kommande investeringsfond. har varit mycket aktivt för att göra de flexibla mekanismerna operativa. har för avsikt att uppfylla hälften av sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning genom åtgärder i andra länder. Den holländska staten har anslagit ca för användning av de projektbaserade mekanismerna fram . Programmen går under namnen Erupt. Cerupt är motsvarande program för den mekanismen för ren utveckling (CDM). beräknar att köpa ca koldioxidekvivalenter under den första åtagandeperioden genom denna satsning. har ca anslagits för gemensamt genomförande och för mekanismen för ren utveckling (CDM). Som ett resultat av EG-rätten och WTO-reglerna har regeringen beslutat att köpen ska ske genom ett offentligt upphandlingsförfarande. En statlig myndighet – Senter – har ansvaret för det bilaterala programmets genomförande. Den holländska staten har också investerat medel i kolfond (PCF), och uppdragit åt och att köpa utsläppskrediter för räkning. har ännu inte ratificerat protokollet, men bedöms bli en av de största köparna av utsläppsrätter på den internationella marknaden om man ratificerar. Uppskattningsvis måste förvärva koldioxid för att efterleva protokollet. Landet vill också tillgodoräkna sig ca utsläppsminskningar som härrör från export av naturgas och vattenkraft till . har tillämpat mekanismerna genom bilaterala kontakter och utbildningsinsatser m.m., men inte gjort några större projektinvesteringar. har dock aktivt sökt efter möjliga projekt. 11 Uppgifterna är hämtade från tredje nationalrapport till klimatkonventionen. Erfarenheter av bilaterala och multilaterala program redovisade planer på att koldioxidekvivalenter (av målet för utsläppsminskningar på ) ska förvärvas genom köp av krediter för projekt för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Köp ska ske på samma sätt som de holländska anbudsprogrammen. 4Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder Utredningen har på flera sätt skaffat information om möjligheten för olika länder att genomföra projekt för gemensamt genomförande (JI-projekt). De aspekter som granskats är det politiska intresset, de olika ländernas institutionella kapacitet och vilken potential det finns att genomföra projekt i dessa länder. Den senare uppgiften är svår att kvantifiera och därför anges potentialen endast inom vissa intervall. Vidare redovisas en grov uppskattning för att genomföra JI-projekt ide studerade länderna. En betydelsefull fråga för framtiden är i vilken utsträckning som JI-projekt kan göras i länder som ansöker om medlemskap i unionen. vid har på utredningens uppdrag analyserat konsekvenserna av att ingå bilaterala avtal om gemensamt genomförande mellan och kandidatländerna till EU, som sträcker sig längre än Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Analysen omfattar också vilka implikationer ingångna avtal kan få beträffande förhandlingarna om ett nytt EU-gemensamt åtagande efter 2012. Även frågan huruvida det föreligger några hinder i EG:s lagstiftning eller i anslutningsfördragen för gemensamt genomförande diskuteras. Rapporten återfinns i sin helhet som bilaga 2. har i samråd med utredningen, gett konsult- företaget i uppdrag att analysera olika länders energisystem och belysa potentialen och kostnaden för att minska utsläpp av växthusgaser. I bilaga 3 redovisas en förkortad version av studien. Den fullständiga versionen är publicerad av Energimyndigheten1. 1 Gemensamt genomförande – En landsstudie. Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder SOU 2002:114 Information om det politiska intresset och ländernas förmåga att uppfylla Kyotoprotokollets regelverk har dels erhållits från direkta kontakter mellan företrädare för ländernas regeringar, dels genom samtal med institutioner som har inblick i ländernas nationella strategi. Vidare har även konsultföretaget behandlat denna fråga, främst mot bakgrund av ländernas tidigare rapporteringar till klimatkonventionens sekretariat vad gäller exempelvis utsläpp av växthusgaser. 4.2EU-anpassningens effekter i kandidatländerna Redan år 20004 kan de baltiska staterna vara medlemmar i unionen. En del av den lagstiftning som kandidat- länderna är skyldiga att implementera under acquis communitaire (EG:s samlade lagstiftning) kommer att påverka deras utsläpp av växthusgaser. Ett samarbete med kandidatländerna är därför inte helt oproblematiskt. Det gäller framför allt hur den s.k. additionaliteten ska bedömas och påverkan på projektets referensbana. Några av de direktiv som kommer att få störst effekter för JI-projekt i kandidatländerna är följande: direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet)2, direktivet om deponering av avfall3, direktivet för rationellt utnyttjande och bevarande av energin (SAVE)4, direktivet att främja förnybara energislag för elproduktion5, förslaget till direktiv om handel med utsläppsrätter6, förslaget till direktiv om att främja kraftvärme7. När kandidatländerna uppfyller de nya EG-direktiven kommer många projekt som kan vara aktuella för gemensamt genomförande att falla bort, genom att de inkluderas i referensbanan. Potentialen minskar således och de kvarvarande 2Rådets direktiv /61/EG 3Rådets direktiv /31/EG 4Rådets direktiv /76/EEG 5Europaparlamentets och rådets direktiv /77/EG 6KOM(2001) 581 slutlig, 2001/0245 (COD) 7KOM(2002) 415 slutlig SOU 2002:114 Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder projekten kan ofta vara dyrare att genomföra. Av särskilt intresse i detta sammanhang är hur kommer att koppla ihop JI-projekt med direktivet om utsläppshandel. Ett förslag till direktiv är att vänta . IPPC-direktivet är det direktiv som är mest heltäckande inom miljöområdet och som också berör företagens energianvändning och utsläpp av växthusgaser. En grundläggande idé med IPPC- direktivet är att det s.k. BAT-kravet (Best Available Technique) måste uppfyllas. Detta krav innebär att alla verksamheter som faller under direktivet är skyldiga att använda sig av den bästa tillgängliga tekniken. Till grund för att bedöma vad som kan anses vara bästa tillgängliga teknik för olika branscher utarbetar ett särskilt kontor under s.k. BREF-dokument (BAT Reference document). Att bedöma vad som är bästa tillgängliga teknik innebär också att man behöver ta hänsyn till utvecklingen i olika regioner. Staterna har stora möjlighet att själva avgöra nivån på BAT-kravet. Prövningen sker av en tillståndsmyndighet i varje enskilt fall. Förslaget om direktiv för handel med utsläppsrätter kommer att få betydelse för JI-projekten. Av särskild vikt är hur projekten kommer att länkas till de två andra flexibla mekanismerna i Kyoto- protokollet-handel med utsläppsrätter och mekanismen för ren utveckling. Det finns inga rättsliga hinder under Kyotoprotokollet, EG- rätten eller anslutningsfördragen för att genomföra JI-projekt i kandidatländerna. En medlemsstat kan även utföra projekt i en annan medlemsstat. Ett avtal om projekt kan därför slutas såväl före som efter en stats inträde i EU. Kandidatländernas skyldighet att efterleva EG:s lagstiftning gör att utrymmet för JI-projekt minskar i dessa länder. För en stat som förväntas bli medlem först t.ex. 2007–2009 ser situationen något annorlunda ut. Om de dessutom får uppskov med implemente- ringen av en del av EG:s lagstiftning finns det betydligt större utrymme för JI-projekt i dessa länder. JI-projekt i kandidat- länderna måste därför planeras noga och projektägarna måste ha full kännedom över den EG-lagstiftning som kan beröra projektet i respektive land. Det är också viktigt att ha kännedom om kandidat- ländernas åtagande att implementera lagstiftningen i nationell rätt. Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder SOU 2002:114 4.3Ländernas potential för gemensamt genomförande I denna redovisning beskrivs den tekniska potentialen och kostnaden för att tillämpa gemensamt genomförande i olika länder i Öeuropa. Vid bedömning av de olika ländernas potentialer har dock hänsyn tagits i viss utsträckning till ländernas anpassning till EG-lagstiftningen. Redovisningen är främst inriktad att minska utsläppen av koldioxid och metan och på de olika ländernas tillförselsystem av energi. Energieffektivisering i slutanvändarledet behandlas i allmänhet inte, liksom möjliga åtgärder inom transport- sektorn. Avsnittet nedan bygger på genomförande – En landsstudie, se bilaga 3. har en energitillförsel som är starkt beroende av fossila bränslen. Övergången till marknadsekonomi går trögt, och därmed är inte förutsättningarna för investeringar i energisektorn särskilt stor. Potentialen för att minska utsläppen av växthusgaser är därför mycket hög, och det är inom sektorerna för el och fjärrvärme som de stora potentialerna för JI-projekt finns. Energieffektivisering av befintliga anläggningar är ett viktigt område där det finns en hög potential för att minska utsläppen. Pågående investeringsprogram, som i stor utsträckning bygger på privata investeringar, medför dock en betydande sänkning av potentialen för gemensamt genomförande, i synnerhet för stora värmekraftverk där stora investeringsavtal redan har slutits. De höga utsläppen av svaveldioxid innebär att det krävs investeringar för att uppfylla internationella skyldigheter och reglerna i direktivet om stora förbränningsanläggningar. Det kan innebära att man väljer andra lösningar som också minskar utsläppen av växthusgaser. Detsamma gäller fjärrvärme, även om det verkar mycket svårare att finna privata investeringar på grund av fjärrvärmeföretagens komplicerade och svaga ekonomiska situation. Utsikterna är bättre för ytterligare utsläppsminskningar för mindre projekt inom områdena förnybar energi, industri och offentlig förvaltning. Småskaliga vattenkraftverk, utbyte eller renovering av pannor, små kraftvärmeverk och eventuellt SOU 2002:114 Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder bränslebyte till biomassa eller jordvärme är områden med de mest lovande utsikterna. Det finns en betydande möjlighet att minska utsläppen från avfallsdeponier. I praktiken utnyttjas inte denna möjlighet i . Om direktivet för deponering av avfall genomförs inom en relativt kort tidsrymd, kan potentialen sjunka till en mycket låg nivå som projektens konkurrenskraft minskar. Landets huvudsakliga energikälla är inhemsk oljeskiffer, vilket bidrog till av de totala koldioxidutsläppen . Eftersom oljeskifferindustrin är viktig för såväl ekonomi som för sysselsättningen i vissa områden, har industrin ett starkt politiskt stöd. Det finns en önskan att oljeskifferanvändningen ska kunna finnas kvar åtminstone , även om den inte kommer att vara konkurrenskraftig inom en framtida avreglerad elmarknad i EU och . Under antagande att EU beviljar ett sådant tillstånd, kan renoveringen av de två berörda anläggningarna utgöra ett JI-projekt. Fjärrvärmenäten och de lokala värmecentralerna för uppvärmning av bostäder och byggnader är i dåligt skick. Bristen på kapital fördröjer sannolikt investeringarna inom denna sektor. Befintliga pannor som eldas med oljeskiffer, kol, torv eller eldningsolja kan ersättas med pannor som eldas med naturgas eller biobränslen, i syfte att minska utsläppen av koldioxid. Den totala tekniska potentialen för minskningar av utsläpp kan ligga kring koldioxid om man övergår till eldning med naturgas, och kring 1 koldioxid om man övergår till biobränslen. En annan typ av JI-projekt är insamling och användning av deponigas för el- och/eller värmeproduktion. När direktivet om deponering av avfall ska implementeras kan omfattningen av potentiella projekt minska, men omkring koldioxid- ekvivalenter kan fortfarande vara aktuella för gemensamt genomförande. Kostnaderna kan ligga kring 4–per kg koldioxidekvivalenter. Det kan också finnas vissa små och mycket billiga renoverings- projekt för vattenkraftverk (högst koldioxid ) som kan vara aktuella för gemensamt genomförande. Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder SOU 2002:114 Åtgärder för att minska förlusterna i elnätet kan även ses som ett ytterligare alternativ. totala utsläpp av koldioxid är små, ca , mycket beroende på att en stor del av elbehovet täcks av import. Fjärrvärmesystemen är väl utvecklade men ineffektiva, och mestadels baserade på olja, naturgas och fasta bränslen. Det bör finnas en potential för gemensamt genomförande när det gäller omställning av värmecentraler för en övergång från eldningsolja till biobränslen, särskilt i områden som inte kommer att bli anslutna till gasnätet inom en förutsägbar framtid. Ett annat alternativ till JI-projekt är insamling och användning av deponigas för el- och/eller värmeproduktion. Även om möjligheterna till gemensamt genomförande minskar, eftersom EG-direktivet om deponering av avfall ska uppfyllas, bedöms det ändå finnas möjligheter för mindre deponier. Kostnaderna kan ligga kring 4–per kg koldioxid. De övriga tillgängliga alternativen för gemensamt genomförande tycks vara få. Vissa potentiella projekt kan leda till utsläppsminsk- ningar utomlands på grund av minskad elimport, vilket kan komplicera arrangemangen för gemensamt genomförande. Fjärrvärmesystemen är i dåligt skick och i akut behov av modernisering. Bristen på finansiella resurser kommer troligen att leda till förseningar av nödvändiga investeringar inom sektorn, vilket innebär att projekt skulle kunna genomföras med gemensamt genomförande. Detta skulle kunna omfatta en effektivisering av existerande pannor som eldas med naturgas, eller bränslebyte från tung eldningsolja till eldning med naturgas eller biobränslen. Omfattningen av dessa typer av projekt är svår att uppskatta. genomförda projekt indikerar att kostnaden skulle kunna vara ca 1–per kg koldioxid. När exempelvis ska ersättas finns möjlighet att bygga nya kraftvärmeverk eller att modernisera existerande värmekraftverk. SOU 2002:114 Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder En annan typ av JI-projekt är insamling och användning av deponigas för el- och/eller värmeproduktion. Utvinning av deponigas har knappt ens påbörjats. När den nationella handlings- planen för avfallshantering har fullföljts, och EG-direktivet om deponering av avfall uppfyllts, minskar antalet möjliga projekt, i likhet med vad som gäller för de andra baltiska staterna. Energiförsörjningen i kännetecknas av ett högt beroende av kol och brunkol för kraft- och fjärrvärmeproduktion. Det finns därför betydande möjligheter att finna JI-projekt i till låga kostnader. Att byta bränsle från kol till naturgas och förnybara energikällor i värmekraftverk, fjärrvärmesystem och pannor innebär stora potentiella utsläppsminskningar, troligen med över koldioxid . Kostnaderna bedöms överlag vara konkurrens- kraftiga med en nivå på 1 till per kg koldioxid. Även för deponigasprojekt uppgår den tekniska potentialen till flera miljoner ton. Deponigasprojekt genomförs dock redan utan gemensamt genomförande, vilket indikerar att projekten är lönsamma. Energiförsörjningen i är diversifierad och bygger på värmekraftverk som eldas med kol och naturgas, kärnkraft, vattenkraft samt ett utvecklat fjärrvärmesystem med en stor andel kombinerad värme- och kraftproduktion. Den mesta av tekniken i värmekraftverk är , och upprustningsbehoven ökar. av anläggningarna är gamla. Vidare har man identifierat ungefär 35 storskaliga vattenkraftprojekt med en totalkapacitet på runt 1 400 MW som har stoppats på grund av brist på finansiering. Dessutom har en potential på 1 060 MW småskalig vattenkraft identifierats, av vilka runt 332 MW nyttjas och 125 MW är under uppbyggnad. De statligt ägda företagen som ansvarar för värmekraftverk och vattenkraftverk söker aktivt efter investerare. Ett vattenkraft- projekt håller på att avslutas som ett JI-projekt inom ramen för det Potentialen, intresset och möjligheterna för gemensamt genomförande i olika länder SOU 2002:114 holländska programmet Erupt. Projektet indikerar att vattenkraftprojekt till ett pris av per kg koldioxid kan vara konkurrenskraftiga. Den totala potentiella utsläppsreduktionen från vattenkraftprojekt kan vara så hög som . Renovering av fjärrvärmenät och effektivisering av värmeverk är andra möjliga JI-projekt. och är redan inblandade i projekt som rör effektivitetsförbättringar i hela fjärrvärmenätet. Kostnaderna uppges ligga på ca per kg koldioxid. Om beviljas den begärda övergångsperioden för EG-direktivet om deponering av avfall kan projekt för utvinning av deponigas bli ett betydelsefullt alternativ för gemensamt genomförande med årliga utsläppsminskningar på upp till 3–.