sou · GQB321 · 2003-01-01 00:00:00 — Om det till följd av brist i underhållet av eller skada på en del av en byggnad eller någon annan anläggning som är uppdelad mellan flera fastighe- ter, finns risk för att betydande skada skall uppkomma på någon annan del av anläggningen, får domstol förelägga ägaren att åtgärda bristen. Förvaltas den bristfälliga delen av anlägg- ningen av en samfällighetsföre- ning skall föreläggandet riktas mot föreningen. Ett föreläggan- de skall dock inte meddelas om anläggningen är så bristfällig att den inte lämpligen bör återställas i brukbart skick. Fråga om föreläggande en- ligt första stycket prövas på ansökan av ägaren till den del av anläggningen som är utsatt för risken att skadas. I föreläggandet, som får förenas med vite, skall det bestämmas inom vilken tid den eller de åtgärder som avses med föreläggandet skall ha vidtagits. Om det finns särskilda skäl, får tiden förlängas. Om föreläggandet inte följs, får domstolen meddela ett nytt föreläggande, eller tillåta sökan- den att åtgärda bristen. Medde- las sådant tillstånd skall dom- stolen även fastställa den beräknade kostnaden för åtgär- den. Sökanden är berättigad till ersättning av fastighetsägaren med fastställt belopp. Om det i ett sådant fall som avses i 5 § första stycket förelig- ger fara i dröjsmål och det kan antas att ett föreläggande för fastighetsägaren att åtgärda bristen skulle bli utan verkan, får domstolen i stället för att meddela ett sådant föreläggande tillåta sökanden att företa de åtgärder som är oundgängligen nödvändiga. Sådant tillstånd får inte meddelas utan att motpar- ten beretts tillfälle att yttra sig. Föreligger synnerliga skäl får domstolen dock meddela till- ståndet att gälla till dess annat förordnats. Sökanden är berätti- gad till ersättning av fastighets- ägaren med skäligt belopp. En fastighetsägare som underlå- ter att vårda sin del av en byggnad eller någon annan anläggning skall ersätta skada som till följd av underlåtenheten uppkommer på någon annan del av anläggningen. Har byggnad eller annan anlägg- ning uppförts så att den skjuter in på angränsande mark, och skulle anläggningens borttagan- de eller förändring medföra betydande kostnad eller olägen- het för anläggningens ägare, är denne ej skyldig att avträda den mark som sålunda tagits i anspråk förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock ej, om den som uppförde anlägg- ningen inkräktade på den an- gränsande marken med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande markens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggning- en medför för honom. Om marken före intrånget har upplåtits med tomträtt, är tomträttshavaren berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. Har byggnad eller annan anlägg- ning uppförts så att den skjuter in på en angränsande fastighet, och skulle anläggningens borttagande eller förändring medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare, är denne inte skyldig att avträda det utrymme som tagits i anspråk förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock inte, om den som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande fastigheten med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande fastighetens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggning- en medför för honom. Om fastigheten före intrånget har upplåtits med tomträtt, är tomträttshavaren berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. Köp, som innebär att visst område av fastighet kommer i Köp som innebär att en viss del av en fastighet kommer i sär- 4 Senaste lydelse 1992:1209 särskild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning, som är sökt senast efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättning- en ej är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet. skild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning som är sökt senast efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättning- en inte är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet. Gäller köpet ett utrymme som är avsett att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning räknas den i första stycket angivna tiden från den dag då anläggningen uppfördes. Köpet är dock inte giltigt om förrättningen sökts senare än efter den dag då köpe- handlingen upprättades. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i fastighetsbildningslagen Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988) dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 27 § samt 7 kap. 1 § skall ha föl- dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 3 kap. 1 a § samt 8 kap. 5 och 6 §§, av följande lydelse, dels att nuvarande 8 kap. 7 § skall betecknas 8 kap. 8 §, dels att nya 8 kap. 7 § skall ha följande lydelse. Samfällighet enligt denna lag är mark som hör till flera fastigheter gemensamt. En anläggningsfastighet är en fastighet som upptas av eller är avsedd att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning och som inte omfat- tar ett markområde. Bestämmel- ser om anläggningsfastighet tillämpas också på en sådan del av en fastighet som är belägen utanför dess markområde. Vad som i denna lag sägs om mark eller område gäller i tilllämpliga delar även beträf- fande fiske som ej ingår i äganderätten till vattenområdet och ej utgör servitut. Bestämmelser i denna lag om mark, ägovidd eller område tilllämpas även på utrymmen som kan bli föremål för fastighetsbildning. Detsamma gäller för fiske som inte ingår i äganderätten till vattenområdet och inte utgör servitut. När en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas skall den nya fastigheten genom servitut eller på annat sätt tillförsäkras tillfart och i övrigt sådan rätt som utgör förutsätt- ning för dess ändamålsenliga användning och dess bestånd som en särskild fastighet. Fastighetsbildning enligt för- sta stycket skall avse befintlig bebyggelse och får inte ske om syftet bättre kan tillgodoses genom fastighetsbildning på annat sätt. Om det finns särskil- da skäl får dock fastighetsbild- ning för planerad bebyggelse ske under förutsättning att bygglov meddelats när sådant behövs och fastigheten kan antas få varaktig användning för sitt ändamål . Fastighetsbildning enligt för- sta stycket får inte ske om syftet är att skapa en fastighet för bostadsändamål av en enskild lägenhet. Gräns som tillkommer genom fastighetsbildningen skall utstakas och utmärkas i behövlig omfattning. Sträckningen av utstakad gräns skall överens- stämma med fastighetsbild- ningsbeslutet. Utstakning som endast i mindre mån avviker från Gräns på marken som tillkom- mer genom fastighetsbildningen skall utstakas och utmärkas i behövlig omfattning. Sträck- ningen av utstakad gräns skall överensstämma med fastighets- bildningsbeslutet. Utstakning som endast i mindre mån avvi- beslutet får dock läggas till ker från beslutet får dock läggas till grund för utmärkningen, om medföra kostnad som icke står i medföra kostnad som inte står i betydelse det kan ha för sakäga- betydelse det kan ha för sakäga- genomföres i full överensstäm- genomföres i full överensstäm- melse med beslutet. melse med beslutet. gränser skall anges i förhållan- de till anläggningen och beskri- vas i karta eller handlingar. Om det är lämpligt, får utmärkning av gräns verkställas efter för- rättningens avslutande. Angående sådan åtgärd skall sakägarna under- rättas . Underrättelsen lämnas genom skriftligt meddelande eller i sådan särskild ordning som beslutats enligt 20 § andra stycket. Servitut som bildas genom fastighetsreglering skall vara av väsentlig betydelse för fastighets ändamålsenliga användning. Vid detta bedö- mande skall hänsyn ej tagas till rättighet som är grundad på frivillig upplåtelse. Utan stöd av överenskommelse mellan ägaren av den härskande fas- tigheten och ägaren av den tjänande fastigheten får servitutet ej innefat- ta skyldighet för den senare att underhålla väg, byggnad eller annan anläggning som avses med servitutet. Servitut får ej bildas eller göras beroende av villkor. Dock får bestämmas att servitut skall gälla endast så länge ändamålet ej tillgodosetts på annat sätt som särskilt anges. Med stöd av överenskommel- se mellan ägaren av den härs- kande fastigheten och ägaren av den tjänande fastigheten får beslutas att egendom som kan utgöra fastighetstillbehör och som är avsedd för stadigvarande bruk vid utövande av servitutet, skall höra till den härskande 1 Senaste lydelse 1987:124 Ett sådant beslut får meddelas när servitutet bildas eller vid en ny förrättning. För bildande av servitut varom bestämmelser har meddelats i en fastighetsplan gäller inte första stycket och 5 kap. 8 §. Om en byggnad eller någon annan anläggning som hör till en anläggningsfastighet förstörs och anläggningen inte lämpligen bör återställas i brukbart skick, skall anläggningsfastigheten ombildas för ny bebyggelse eller sammanföras med en fastighet som omfattar det markområde inom vilket anläggningsfas- tigheten är belägen. En ägare till en fastighet som upptogs av en del av en sådan anläggning som avses i första stycket, får utan hinder av de inskränkningar som framgår av 5 kap. 7 § och av 1–3 §§ i detta kapitel, lösa utrymmen som upptogs av andra delar av anläggningen. Om inlösen begärs av en del av en fastighet, och en återstående del lider synnerligt men av detta, får inlösen endast ske om även den del som lider synnerligt men inlöses. Om flera fastighetsäga- re begär inlösen, har den företräde vars del av anlägg- ningen hade det största värdet. Om flera delar av anläggningen hade lika värde, har den före- träde som först begärt inlösen. Om förflutit sedan en anläggning förstörts utan att fastighetsindelningen ändrats på sätt som sägs i 5 § första stycket, skall en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § anmäla förhållan- det till lantmäterimyndigheten. Detsamma gäller om en an- läggningsfastighet nybildats eller ombildats för planerad bebyggelse och erforderligt bygglov upphört att gälla till följd av bestämmelsen i 8 kap. 33 § (1987:10). Efter anmälan enligt 6 § får lantmäterimyndigheten besluta att de anläggningsfastigheter som berörs av anmälan skall avstås genom inlösen för att överföras till en fastighet som omfattar det markområde inom vilket anläggningsfastigheten är belägen. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i anläggningslagen Härigenom föreskrivs i fråga om anläggningslagen (1973:1149) att 14– 16, 24 och 26 §§ skall ha följande lydelse. rätt till utrymme är samfällda för rätt till utrymme är samfällda för de fastigheter som deltager i de fastigheter som deltager i samfälld för de fastigheter för samfällt för de fastigheter för vilka inlösen skett. vilka inlösen skett. För anläggningens utförande och drift utgör de deltagande fastighe- terna en särskild samfällighet. bestämmes efter vad som är bestäms efter vad som är skäligt skäligt med hänsyn främst till med hänsyn främst till den nytta den nytta fastigheten har av fastigheten har av anläggningen. Inlöses utrymme för endast vissa endast vissa av deltagarna i fastställs grunderna för fördel- ning av kostnaderna för inlösen kostnaderna för inlösen särskilt. Andelstal fastställes även i fråga om kostnaderna för anläggningens drift. Sådant andelstal bestämmes efter vad som är skäligt med hänsyn främst till den omfattning i vilken fastigheten beräknas använda an- läggningen. Om det är lämpligt, kan föreskrivas att kostnaderna i första hand skall fördelas genom att avgifter uttages för anläggningens utnyttjande. Grunderna för beräkningen av sådana avgifter fastställes vid förrättningen. Med stöd av överenskommelse mellan ägarna till de fastigheter som deltar i gemensamhetsan- läggningen och ägaren till den fastighet på vilken gemensam- hetsanläggningen inrättats får beslutas att egendom som utgör fastighetstillbehör och omfattas av gemensamhetsanläggningen skall vara samfälld för de deltagande fastigheterna. Ett sådant beslut får meddelas när gemensamhetsanläggningen inrättas eller vid en ny förrätt- ning. Avsteg får göras från 1.5 §, om ägarna av de fastigheter som skall deltaga i anläggningen medger det, 2.8 § såvitt den innebär skydd för enskilt intresse, 12 § första stycket eller 13 §, om de fastighetsägare och andra sakägare vilkas rätt beröres medger det, 3.15 §, om det medges av fastighetsägare som ålägges större bi- dragsskyldighet än som i annat fall skolat gälla och avvikelsen från bestämmelsen inte sker i otillbörligt syfte. får avsteg från 13 eller 15 § med får beslut enligt första stycket stöd av ägarens samtycke ske meddelas eller avsteg från 13 eller 15 § med stöd av ägarens innehavare medger det. samtycke ske endast om även fastigheten av gemensam in- re och fordringshavare som i 22 kap. 11 § jordabalken föreskri- vare som i 22 kap. 11 § jorda- av rättsägare behövs ej, om balken föreskrives för relaxa- betydelse för honom. Om hinder icke möter mot Om hinder inte möter mot beskaffenhet i övrigt, beskaffenhet i övrigt, deltaga i anläggningen, delta i anläggningen, utrymme som upplåtes för utrymme som upplåts för bestånd, om sådan anses böra skall vara samfällda för de den tid inom vilken an- läggningen skall vara utförd, bestånd, om sådan anses böra fråga om anläggningens utföran- 7. den tid inom vilken an- läggningen skall vara utförd, fråga om anläggningens utföran- de. I anläggningsbeslutet får också anges de i anläggningen deltagande fastigheternas andelstal i fråga om kostnaderna för anläggningens utförande och drift. Prövas anläggningsfråga gemensamt med fastighetsbildningsåtgärd vid en förrättning, får anläggningsbeslutet upptagas i fastighetsbild- ningsbeslutet. Tillträde av utrymme som tagits i anspråk eller av mark som inlösts sker som fastighetsbildningsmyndigheten bestämmer. Innan tillträde sker, Tillträde av utrymme som tagits i anspråk eller inlösts sker som lantmäteri- myndigheten bestämmer. Innan tillträde sker, skall anläggnings- skall anläggningsbeslutet ha vunnit laga kraft och ersättning enligt 13 § ha betalats. beslutet ha vunnit laga kraft och ersättning enligt 13 § ha beta- lats. Denna lag träder i kraft Om en samfällighetsförening förvaltar gemensamhetsanlägg- ning som är av kommunaltek- nisk natur eller annars av större värde och som är inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyres- fastigheter eller bostadsrättsfas- tigheter eller i vilken en anlägg- ningsfastighet deltar, skall samfällighetsföreningen avsätta medel till en fond för att säker- ställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen.Föreningens styrelse skall i sådant fall också upprätta en underhålls- och förnyelseplan som skall innehålla de upplys- ningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas. Lag om ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter att 19 § skall ha följande lydelse. Föreningen skall vid förvaltningen tillgodose medlemmarnas gemen- samma bästa. Varje medlems enskilda intressen skall även beaktas i skälig omfattning. Om en samfällighetsförening förvaltar gemensamhetsanlägg- ning som är av kommunaltek- nisk natur eller annars av större värde och som är inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyres- fastigheter eller bostadsrättsfas- tigheter, skall samfällighetsföre- ningen avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen. skall i sådant fall också upprätta en underhålls- och förnyelseplan som skall innehålla de upplys- ningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas. Denna lag träder i kraft 1 Senaste lydelse 1989:727 Lag om ändring i miljöskadelagen Härigenom föreskrivs i fråga om miljöskadelagen (1986:225) att 5 § skall ha följande lydelse. I andra fall än som anges i 3 I andra fall än som anges i 3 eller 4 § utges skadestånd för eller 4 § utges skadestånd för skador som orsakas av grävning skador som orsakas av bygg- eller liknande arbete, om den som utför eller låter utföra liknande arbete, om den som arbetet har försummat att vidta utför eller låter utföra arbetet har anges i 3 kap. 3 § jordabalken skyddsåtgärder som anges i 3 eller i annat hänseende har kap. 3 § jordabalken eller i annat brustit i omsorg vid arbetets hänseende har brustit i omsorg vid arbetets utförande. Om arbetet är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk, skall den skada som orsakas av arbetet ersättas även om den som utför eller låter utföra arbetet inte har varit försumlig. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om (1987:10) att 1kap. 1 § och 8 kap. 16 § skall ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att med beaktande av den enskilda människans frihet främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsik- tigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kom- mande generationer. Bestämmelser i denna lag om mark tillämpas också på annat utrymme som kan bli föremål för fastighetsbildning. Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen idetaljplan eller områdesbe- stämmelser, 2.behövs för bostadsförsörj- ningen eller 3.bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde. Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen idetaljplan eller områdesbe- stämmelser, 2.behövs för en fastighets ändamålsenliga användning och dess bestånd som en särskild fastighet, 3.behövs för bostadsförsörj- ningen eller 4.bör bevaras på grund av 1 Senaste lydelse 1993:419 byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde. Denna lag träder i kraft Författningsförslag i betänkandet Konsumentskyddet vid småhusbyggande (SOU 2000:110) Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken att 4 kap. 19 d § skall ha följande lydelse. En näringsidkare som i sin yrkesmässiga verksamhet sålt en fastighet till en konsument huvudsakligen för enskilt ändamål får inte mot kon- sumenten åberopa ett köpevillkor som i jämförelse med bestämmelser- na i 11 – 19 c §§ är till nackdel för denne. Första stycket gäller inte om konsumenten tillförsäkras ett sådant garanti-, försäkrings- eller avtalsskydd som ställs som villkor för statlig bostadsfinan- siering. Näringsidkaren och konsumenten kan utan hinder av första stycket träffa avtal om att ersättning för skada enligt bestämmelserna i 12– 19 §§ ej skall omfatta förlust i näringsverksamhet. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i konsumenttjänst- lagen (1985:716) Härigenom föreskrivs i fråga om konsumenttjänstlagen (1985:716) dels att 1, 3, 7, 11, 18 och 46 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas elva nya paragrafer, 51–61 §§, samt närmast före 51 § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag gäller avtal om tjänster som näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet utför åt konsumenter huvudsakligen för enskilt ändamål i fall då tjänsten avser 1.arbete på lösa saker, dock ej behandling av levande djur, 2.arbete på fast egendom, på byggnader eller andra anläggningar på mark eller i vatten eller på andra fasta saker, 3.förvaring av lösa saker, dock ej förvaring av levande djur. Vid vissa arbeten som avses i första stycket 2 (småhus- entreprenader) gäller även be- stämmelserna i 51, 52 och 54– 58 §§. Vidare gäller vid sådana arbeten, i stället för 6 och 12– 14 §§, 17 § första stycket andra meningen och 41 §, vad som föreskrivs i 53 och 59–61 §§. Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för konsumenten är utan verkan mot denne, om inte annat an- ges i lagen. Första stycket gäller inte vid tjänster som avses i 1 § 2, om sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd som ställs som villkor för statlig bostadsfinan- Har näringsidkaren åsidosatt vad Har näringsidkaren åsidosatt vad som åligger honom enligt 6 § och som åligger honom enligt 6 eller finns det starka skäl att anta att 53 § och finns det starka skäl att konsumenten i annat fall hade anta att konsumenten i annat fall avstått från att beställa tjänsten hade avstått från att beställa eller hade avbeställt den, har tjänsten eller hade avbeställt den, näringsidkaren inte större rätt till har näringsidkaren inte större rätt ersättning än han skulle ha haft, till ersättning än han skulle ha om konsumenten hade avstått haft, om konsumenten hade av- från att beställa tjänsten eller stått från att beställa tjänsten hade avbeställt den. eller hade avbeställt den. För kostnader som inte ersätts enligt första stycket har näringsidka- ren dock rätt till ersättning i den mån konsumenten annars skulle gyn- nas på ett oskäligt sätt. Tjänsten skall slutligen anses felaktig, om näringsidkaren i annat fall än som avses i 6 § för- sta stycket före avtalets ingående har underlåtit att upplysa konsu- menten om ett sådant förhållande rörande tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som när- ingsidkaren kände till eller borde ha känt till och som han insåg eller borde ha insett vara av be- tydelse för konsumenten. En förutsättning för att tjänsten skall anses felaktig är dock att under- Tjänsten skall slutligen anses felaktig, om näringsidkaren i annat fall än som avses i 6 § för- sta stycket eller 53 § första stycket före avtalets ingående har underlåtit att upplysa konsumen- ten om ett sådant förhållande rörande tjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighet som när- ingsidkaren kände till eller borde ha känt till och som han insåg eller borde ha insett vara av be- tydelse för konsumenten. En förutsättning för att tjänsten skall låtenheten kan antas ha inverkat på avtalet. anses felaktig är dock att under- låtenheten kan antas ha inverkat på avtalet. Reklamerar konsumenten inte inom den tid som följer av 17 §, förlorar han rätten att åberopa felet. Reklamerar konsumenten inte inom den tid som följer av 17 § eller 59 § tredje stycket, förlorar han rätten att åberopa felet. Om konsumenten i fall som av- Om konsumenten i fall som av- ses i 45 § inte betalar eller läm- ses i 45 § inte betalar eller läm- nar sin medverkan i rätt tid och nar sin medverkan i rätt tid och dröjsmålet är av väsentlig bety- dröjsmålet är av väsentlig bety- återstående del av tjänsten. återstående del av tjänsten. samma gäller om näringsidkaren samma gäller om näringsidkaren enligt 6 § tredje stycket har av- brutit påbörjat arbete för att få 53 § tredje stycket har avbrutit anvisningar av konsumenten och påbörjat arbete för att få anvis- avbrottet har medfört väsentlig ningar av konsumenten och av- olägenhet för honom. olägenhet för honom. Vill näringsidkaren häva avtalet enligt första stycket skall han först påminna konsumenten om att denne skall betala, medverka eller lämna anvisningar samt ge konsumenten skälig tid att göra detta. Har en påminnelse lämnats in för befordran med post eller avsänts på annat ändamålsenligt sätt, anses påminnelsen ha skett när detta gjor- des. Särskilda bestämmelser för små- husentreprenader Bestämmelserna i 52–61 §§ gäller vid sådant arbete som anges i 1 § första stycket 2 och som avser en- eller tvåbostads- hus, om arbetet är förenat med krav på bygganmälan enligt 9 kap. 2 § första stycket 1 och 3–5 (1987:10). Avtal som träffas mellan en när- ingsidkare och en konsument skall vara skriftligt. Det skall vara undertecknat av parterna och innehålla uppgift om 1. parterna, 2. uppdragets omfattning, 3. priset och en plan för betal- ning samt 4. när uppdraget skall vara av- slutat.