sou · GQB350d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Vidare skall kommittén analysera om ersättningsreglerna och bestämmelserna om rättegångskost- nader lägger hinder i vägen för angelägna omprövningar som syftar till att förbättra t.ex. dammsäkerhet och minska riskerna för och skadeverkningarna av översvämningar. Om kommittén vid sin analys kommer fram till att det finns behov av lagstiftning, skall kommittén föreslå sådan. De miljömål som anges i artikel 4 i ramdirektivet för vatten innebär främst att åtgärder skall vidtas för att uppnå en viss vattenkvalitet. För att säkerställa ett korrekt genomförande av direktivet i svensk lagstiftning är det nödvändigt att analysera om direktivets miljömål som sådana helt eller delvis bör författningsregleras. Kommittén skall göra en sådan analys. Om det bedöms vara nödvändigt att för- fattningsreglera direktivets miljömål skall förslag lämnas till för- fattningsändringar. Direktivets miljömål kan även få betydelse för hur direktivets bestämmelser om åtgärdsprogram skall genomföras. Artikel 4 innehåller även bestämmelser som inte direkt anger miljömål men som har anknytning till målen. Som exempel kan nämnas att det finns regler för klassificering av vissa vattenföre- komster och om villkoren för att tidsfristerna för att uppnå målen skall få förlängas. Beträffande de delar av artikel 4 som inte direkt anger miljömål skall författningsförslag lämnas i den omfattning som är lämplig med hänsyn till kommitténs förslag beträffande målen och även i övrigt. Kommittén skall ta ställning till hur direktivets bestämmelser om åtgärdsprogram, som finns i artikel 11, lämpligen kan genom- föras i svensk lagstiftning. I första hand skall analyseras om detta kan göras genom ändringar av de nuvarande svenska reglerna om åtgärdsprogram, som finns i 5 kap. . Om så är fallet skall förslag till nödvändiga författningsändringar lämnas. Om det inte är lämpligt att genomföra bestämmelserna på detta sätt skall kommittén föreslå en annan ordning. Förslagen kan begränsas på det sätt kommittén finner lämpligt med hänsyn till att artikel 11 i vissa delar innehåller detaljerade regler. Ett åtgärdsprogram enligt direktivet kan, enligt artikel 11.1, hän- visa till åtgärder till följd av nationell lagstiftning. I artikel 11.3 anges de grundläggande åtgärder som åtgärdsprogrammen skall inbegripa. Flera av dessa är sådana att kraven på innehållet i åtgärdsprogrammen kan bli helt eller delvis uppfyllda genom hän- visningar till befintliga svenska författningar, bl.a. reglerna om till- ståndsplikt för miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet enligt 9 respektive 11 kap. . Kommittén skall redovisa i vilka avseenden kraven i artikel 11.3 är uppfyllda befintlig svensk lag- stiftning. I de avseenden så inte är fallet skall kommittén lämna för- slag till författningsändringar. I de delar som kommittén anser att artikel 11.3 lämpligare genomförs genom de enskilda åtgärdspro- grammen, skall kommittén emellertid i stället lämna förslag som innebär att kraven kan genomföras på detta sätt. Kommittén behö- ver inte lämna förslag till genomförande av artikel 11.3 b. Det är särskilt viltigt att kommittén analyserar vilka rättsverk- ningar ett åtgärdsprogram bör ha för att uppfylla direktivets krav. Det gäller rättsverkningarna för såväl enskilda som kommuner och myndigheter, bl.a. vid prövningar av ansökningar om tillstånd till vattenverksamhet och miljöfarlig verksamhet, vid omprövningar av sådana tillstånd samt för pågående markanvändning i övrigt. Direktivets bestämmelser om åtgärdsprogram kan också innebära att programmen skall innefatta åtgärder av betydelse för den kom- munala planeringen. Även frågan hur åtgärdsprogrammen skall beaktas vid den kommunala planeringen skall därför analyseras. Kommitténs författningsförslag för genomförande av artikel 11 skall utformas så att åtgärdsprogrammen får de rättsverkningar som behövs för ett korrekt genomförande av direktivet. Enligt artikel 10 skall alla utsläpp till ytvatten regleras enligt regler som anges i direktivet samt enligt andra särskilt angivna EG- direktiv och annan relevant EG-lagstiftning. Kommittén skall granska om svenska regler för utsläpp till vatten står i överens- stämmelse med de krav som ställs i artikeln. Om det behövs skall förslag till nödvändiga författningsändringar lämnas. I artikel 7 finns bestämmelser om vatten som används för uttag av dricksvatten. Artikeln gäller även för vatten som är avsedda att användas för detta ändamål. I artikel 7.3 föreskrivs att medlemsstaterna skall säkerställa erforderligt skydd för sådana vattenförekomster och att säkerhetszoner får upprättas för dessa. Kommittén skall bedöma om det behövs författningsändringar för att genomföra artikel 7.3, utöver de ändringar som föreslås för genomförandet av artiklarna 4, 10 och 11. Om författningsänd- ringar behövs skall kommittén lämna förslag till sådana. I artikel 8 finns bestämmelser om att program för övervakning av vattenstatusen skall upprättas. Enligt artikel 8.2 skall övervak- ningen stämma överens med kraven i bilaga V till direktivet. Av avsnitt 1.3.2 i bilagan följer att övervakningen av ytvatten skall utföras så att omfattningen och effekten av påverkan från både punkt- och diffusa källor kan bedömas. Enligt 26 kap. 22 § miljö- balken finns en skyldighet för verksamhetsutövare eller den som vidtar en åtgärd att utföra sådana undersökningar av verksamheten och dess verkningar som behövs för tillsynen. En tillsynsmyndighet kan utse någon annan att göra sådana under- sökningar. Verksamhetsutövaren eller den som vidtagit en åtgärd är då skyldig att ersätta kostnaderna för undersökningen. De myndigheter som kommer att ansvara för förvaltningen av avrinningsdistrikten bör även ansvara för att övervakningsprogram enligt artikel 8 upprättas. För detta ändamål bör det finnas möjlig- heter att på bekostnad av verksamhetsutövare låta utföra samord- nade undersökningar av olika verksamheters påverkan på vatten- miljön i hela avrinningsområden. Kommittén skall analysera om en ordning motsvarande 26 kap. 22 § gör detta möjligt och lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Syftet med direktivet, att upprätta en ram för skyddet av vatten, anges i artikel 1. Kommittén skall ta ställning till om det för ett korrekt genomförande av direktivet är nödvändigt att i författningsreglera syftet. Om så bedöms vara fallet skall författ- ningsförslag lämnas. I artikel 2 ges definitioner på olika begrepp som används i direk- tivet. Om kommittén, mot bakgrund av sina förslag i övrigt, finner att definitionerna bör författningsregleras, skall förslag till sådan reglering lämnas. I artikel 23 sägs att medlemsstaterna skall ange vilka påföljder som skall tillämpas i fall av överträdelse av nationella bestämmelser som antas till följd av direktivet. I den utsträckning det behövs skall kommitténs förslag innehålla förslag till påföljder. Kommittén skall inte behandla de särskilda frågor som gäller samarbete med och i gemensamma avrinningsområ- den. Kostnader och andra konsekvenser Vad som sägs om kostnader i kommitténs huvuddirektiv (dir. 1999:109) gäller också detta särskilda uppdrag. Om förslagen beträffande ramdirektivet för vatten har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avse- endet belysas i betänkandet. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommittén skall i frågor som rör ramdirektivet för vatten samråda med den särskilde utredare som skall lämna förslag till ett administ- rativt system för direktivets genomförande. Syftet skall vara att åstadkomma en sådan samordning av utredarens och kommitténs förslag att det praktiska genomförandet av direktivet säkerställs. Beträffande tilläggsuppdraget om omprövning av tillstånd till vattenverksamhet skall ett principförslag redovisas . Det slutliga förslaget i denna del skall redovisas . Tilläggsuppdraget som avser ramdirektivet för vatten skall redovisas . Tilläggsdirektiv till (M 1999:03) Beslut vid regeringssammanträde . Sista dag att redovisa den del av uppdraget som rör ramdirektivet för vatten flyttas fram till . Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentarisk sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109). Kommittén har antagit namnet . och rådet har antagit ett direktiv (2000/60/EG) om upprättandeav en ram för gemenskapens åtgär- der på vattenpolitikens område, det så kallade ramdirektivet för vatten. I tilläggsdirektiv beslutade utvidgades därför uppdrag bl.a. till att lämna förslag till hur ramdirektivets bestämmelser om miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras (dir. 2001:25). Enligt tilläggs- direktiven skall den delen av uppdraget redovisas . Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén när det gäller frågor som rör ramdirektivet samråda med den särskilde utredare som skall lämna förslag till ett administrativt system för förvaltning av avrinningsdistrikt (M 2001:01, dir. 2001:78). Den utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . uppdrag rörande ramdirektivet för vatten kräver ett nära samarbete med den särskilde utredaren. har därför begärt att tiden för redovisning av den delen av upp- draget förlängs till . Med ändring av den i tilläggsdirektiven (dir. 2001:25) angivna tid- punkten skall kommittén redovisa tilläggsuppdraget som rör ram- direktivet för vatten . Tabeller över insamlade beslut Antal insamlade beslut från kommunala miljönämnder avgifter för prövning och tillsyn Tillstånd samt tillsyn av tillståndskaraktär vård m.m. (38 § FMVH) Tillsyn; renodlad tillsyn kontrollprogram, fastställelse eller ändring rapporter, miljörapporter och enstaka besiktningar vård m.m. (38 § FMVH) *Gruppen innehåller följande ärendeslag **Gruppen innehåller följande ärendeslag antal beslut verksamhet/anläggningstyp Bilaga 4 SOU 2002:50 avgifter för prövning och tillsyn Tillstånd (kan medföra direkt miljöpåverkan) tidigt samråd 6 kap miljöfarlig verksamhet 9 kap Natura 2000-områden 7 kap transporttillstånd, yrkesmässig avfallstransport transporttillstånd, farligt avfall anmälan miljöfarlig verksamhet 9:6 samråd 12:6, vatten samråd 12:6, annat Tillsyn; renodlad tillsyn kontrollprogram, fastställelse eller ändring rapporter, miljörapporter och enstaka besiktningar anmälningar om överskridanden och incidenter efterbehandling av förorenade områden nya och ändrade skyddsföreskrifter * Det har inte samlats in några beslut av dessa typer från denna länsstyrelse. Vid de andelsberäkningar som redovisats i huvudtexten har – baserat på antalet beslut av detta slag från de andra länen, samt uppgifter om länens folkmängder - antagits att det fattats 154 beslut om transporttillstånd i . Motsvarande korrigerade siffror för antalet beslut totalt i länet har alltså varit 711 och i alla de tre länen totalt 1022. Bilaga 5 finns endast i den tryckta upplagan. Bilaga 6 finns endast i den tryckta upplagan. Bilaga 7 finns endast i den tryckta upplagan. Bilaga 8 finns endast i den tryckta upplagan. Föreslagen lydelse av 2 kap. , allmänna hänsynsregler m.m. 1 § När frågor prövas om tillåtlighet, tillstånd, godkännande och dispens och när sådana villkor prövas som inte avser ersätt- ning samt vid tillsyn enligt denna balk är alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skyldiga att visa att de förpliktelser som följer av detta kapi- tel iakttas. Detta gäller även den som har bedrivit verksamhet som kan antas ha orsakat skada eller olägenhet för miljön. I detta kapitel avses med åtgärd en sådan åtgärd som inte är av försumbar betydelse i det enskilda fallet. 2 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. 3 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksam- heten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för männi- skors hälsa eller miljön. I samma syfte skall vid yrkesmässig verksamhet användas bästa möjliga teknik. Dessa försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. 4 § Bestämmelsen utgår 5 § Alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd skall hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna till återanvändning och återvinning. I första hand skall för- nybara energikällor användas. 6 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Motsvarande krav gäller i fråga om varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt eller bioteknisk organism. 7 § Kraven på hänsyn enligt 2–6 §§ gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Vid denna bedöm- ning skall särskilt beaktas nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgär- der. När det är fråga om totalförsvarsverksamhet eller om en åtgärd behövs för totalförsvaret, skall även detta förhållande beaktas vid avvägningen. Avvägningen enligt första stycket får inte medföra att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. åsidosätts. 8 § Alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vid- tagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön ansvarar till dess skadan eller olägenheten har upphört för att denna avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt enligt 10 kap. I den mån det föreskrivs i denna balk kan i stället skyldighet att ersätta skadan eller olägenheten uppkomma. X § För all verksamhet och alla åtgärder som tar i anspråk mark- och vattenområden annat än helt tillfälligt skall en sådan plats väljas att ändamålet kan uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön i den utsträckning det inte kan anses orimligt. Y § Vid prövning av frågor enligt 7 kap., tillståndsprövning av sådan verksamhet som är tillståndspliktig enligt 9, 11 och 12 kap., regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. och prövning av verksamheter och åtgärder som är anmälnings- pliktiga enligt 9 kap 6 § och 12 kap. 6 § skall bestämmelserna i 3 och 4 kap. tillämpas i de fall som gäller ändrad användning av mark- eller vattenområden. Z § Tillstånd eller dispens samt beslut i frågor om bildande eller ändring av naturreservat, kulturreservat eller naturminne, får inte meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmel- ser enligt (1987:10). Mindre avvikelser får dock göras om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas. 9 § Kan en verksamhet eller åtgärd befaras föranleda skada eller olägenhet av väsentlig betydelse för människors hälsa eller miljön, även om sådana skyddsåtgärder och andra försiktig- hetsmått vidtas som kan krävas enligt denna balk, får verk- samheten bedrivas eller åtgärden vidtas endast om regeringen finner att det finns särskilda skäl. En verksamhet eller åtgärd får inte bedrivas eller vidtas om den medför risk för att ett stort antal människor får sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade eller miljön försämras avsevärt. Vad som sägs i första och andra stycket gäller inte, om regeringen har tillåtit verksamheten enligt 17 kap. 1, 3 eller 4 §. 10 § Om en verksamhet eller åtgärd är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt kan regeringen tillåta denna, även om förut- sättningarna är sådana som anges i 9 § andra stycket. Detta gäller dock inte om verksamheten eller åtgärden kan befaras försämra det allmänna hälsotillståndet. Beslut enligt första stycket får förenas med villkor för att tillgodose allmänna intressen Förslag till förteckning över tillstånds- eller anmälningspliktiga vattenverksamheter Vid varje slag av verksamhet anges var tillstånd skall sökas eller anmälan göras enligt följande: A:tillstånd skall sökas hos miljödomstol B:tillstånd skall sökas hos C:anmälan skall göras till Benämning av vattenverksamhet som skall tillståndsprövas eller anmälas Uppförande, ändring, lagning och utriv- ning av dammar och andra anläggningar Uppförande, ändring, lagning och utriv- bör i huvudsak följa storleken Stor kraftverksdamm och annan damm gränser och som skall gälla och måste utredas ytterligare. Liten damm (exempelvis dagvattendamm) Uppförande, ändring, lagning och utriv- Naturligt är att låta kraftverkets maximala effekt styra indel- Vilken effekt som skall vara gräns mellan A- och B- Här måste även beaktas att kraftverk regelmässigt torde ge upphov till ersättningsfrågor. Bilaga 10 SOU 2002:50 Uppförande, ändring, lagning och utriv- För denna kategori får över- ning av brygga, kaj, pir, vågbrytare, hamn vägas om längden eller arean på anläggningen är den bästa Anläggning > 100 m Anläggning area > 20 m men < 100 m Anläggning area < 20 m Det får övervägas om kategorin skall delas upp i olika nivåer och hur uppdelningen då skall Byggande eller ändring av vägtrumma och rörbro samt annan anläggning av lik- Trumma eller trummor med en samman- Trumma eller trummor med en samman- Byggande av vindkraftverk i vatten För vindkraftverk som står i vatten måste det vara lämp- Gruppstation för vindkraft med tre eller ligast att följa samma indelning flera vindkraftsaggregat med en sam- som gäller för miljöfarlig verk- manlagd uteffekt av minst 10 MW Även om verkens in- verkan på omgivningen (vatten- Gruppstation med vindkraftverk som inte omfattas av punkten ovan eller vindkraft- förhållandena) inte på samma verk med enstaka aggregat för en sam- sätt som miljöfarlig verksamhet manlagd uteffekt av mer än 1 MW kan sägas vara i proportion till Gruppstation med vindkraftverk eller vind- kraftverk med enstaka aggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än 125 kW men högst 1 MW Nedläggning, ändring eller lagning av Denna kategori bör vara lämplig kabel, rör eller ledning att dela upp i två nivåer. Nedläggning, ändring eller lagning av gorin torde inte kräva någon A- kabel, rör eller ledning med en samman- Hur de olika nivåerna skall lagd längd av mer än x m. definieras får utredas ytter- Annan nedläggning, ändring eller lagning av kabel än vad som angetts ovan. SOU 2002:50 Bilaga 10 Annat uppförande, annan ändring och utrivning av damm och anläggningar i Fyllning och pålning i vattenområde Deponering av muddermassor i vatten i syfte att fylla ut ett vattenområde Övriga utfyllnader i vattenområde Annan fyllning och pålning i vattenområde Bortledande av vatten från vattenområde Ytvattenuttag (maxvärden/dygn) > /dygn (> 11,57 l/s) 100-1000 m3/dygn (1,16 - 11,57 l/s) <100 m3/dygn (< 1,16 l/s) Övrigt bortledande av vatten från vatten- Grävning, sprängning och rensning i Övriga arbeten avseende grävning, sprängning och rensning i vatten Bilaga 10 SOU 2002:50 Bortledande av grundvatten och utförande av anläggning för detta > /dygn (> 3,47 l/s) 10-300 m3/dygn (0,12 – 3,47 l/s) <10 m3/dygn (<0,12 l/s) Tillförsel av vatten för att öka grund- vattenmängden samt utförande av an- läggningar och åtgärder för detta (infil- Åtgärder som utförs för att avvattna mark, när det inte är fråga om avledande av avloppsvatten, eller som utförs för att sänka eller tappa ur ett vattenområde eller för att skydda mot vatten, när syftet med åtgärden är att varaktigt öka en fastighets lämplighet för något visst ändamål (markavvattning). Annan åtgärd i vattenområde om åt- gärden syftar till att förändra vattnets djup eller läge. Frågor i brevundersökning om tillsyn vid företag med miljöledningssystem Varför inför verksamheter miljöledningssystem? Finns det tillräckliga erfarenheter nu för att man skall kunna dra slutsatser om vilken inverkan införandet av EMAS och ISO 14001 har på behovet av myndighetstillsyn? Finns det skillnader i behovet av myndighetskontakter beroende på om en verksamhet eller för länge sedan infört EMAS eller ISO 14001? Har miljöledningssystemen EMAS och ISO 14001 generellt sett en jämn kvalitet om man jämför olika verksamheter som infört dem? Finns det svårigheter att på upprätt- hålla kvaliteten på ett miljöledningssystem? 4.Fördelar med miljöledningssystem vid tillsyn Är det positivt för miljöarbetet att miljöledningssystem in- förs? Vilka är (eller bedöms vara) de konkreta fördelarna från tillsynsmyndighetens perspektiv med att verksamheter har infört EMAS eller ISO 14001? Finns det nackdelar? Hur påverkas behovet/karaktären av myndighetskontakter vid verksamheter som infört EMAS eller ISO 14001? Hur påverkas alltså myndighetens tidsåtgång? Hur påverkas innehållet i tillsynen vid verksamheter som infört EMAS eller ISO 14001? Finns det något samband mellan införandet av EMAS eller ISO 14001 och ett företags miljöpåverkan? Påverkas efter- levnaden av allmänna hänsynsregler? 8.Avgiftsnedsättning på grund av att behovet av tillsyn minskar? Tar verksamheter med EMAS eller ISO 14001 mindre myn- dighetsresurser (tid och kompetens) i anspråk än andra företag? Motiverar detta en nedsättning av tillsynsavgiften? I så fall hur mycket? 9.Avgiftsnedsättning som styrmedel för minskad miljöpåverkan? Minskar verksamheter med EMAS eller ISO 14001 sin miljö- påverkan så mycket att det är motiverat med en nedsättning av tillsynsavgiften som styrmedel för att nå miljöförbätt- ringar? Hur mycket skulle i så fall tillsynsavgiften sättas ned? 10.Avgiftsnedsättning av annat skäl Finns det andra motiv till en avgiftsnedsättning för verksam- heter med EMAS eller ISO 14001 än vad som anges i 8 och 9? 11.Företag med andra miljöledningssystem m.m. Är de förbättringar som uppkommer unika för miljöled- ningssystemen EMAS och ISO 14001 eller finns det andra miljöledningssystem eller andra typer av system som ger samma effekter? Kan effekterna uppkomma även vid verk- samheter som saknar miljöledningssystem? Har det någon betydelse för tillsynsmyndigheternas arbete att ett miljöled- ningssystem är certifierat? 12.Små och stora företag m.m. Är de resonemang som kan föras med anledning av frågorna ovan tillämpliga i samma grad på både små och stora verk- samheter? Finns det några skillnader mellan verksamheter av olika storlek? Finns det andra egenskaper hos verksam- heterna än storleken som kan påverkar vilka svar som lämnas på frågorna? 13.Möjligheter till samordning/förbättringar Hur skulle tillsynen kunna förändras (besiktningar, kon- trollprogram, rapportering osv.) och hur skulle miljöled- ningssystemen bättre kunna utnyttjas i tillsynsarbetet (revi- sioner, revisionsrapporter, avvikelserapporter osv.)? Om EMAS och/eller ISO 14001 inte i sin nuvarande form ger anledning eller möjlighet till någon egentlig förändring i till- synsarbetet, finns det då några ändringar som skulle möjlig- göra detta och i så fall vilka? Vilka sanktioner finns på miljöområdet? 1 Översikt över de svenska sanktionerna Både inom och utom finns en rad sanktioner för över- trädelser av balkens regler. De kan grovt delas in i förvaltnings- rättsliga sanktioner och straffrättsliga sanktioner. Vid sidan av dessa finns reaktioner eller sanktioner i mycket vid bemärkelse som miljömyndigheterna inte förfogar över men som kan påverka den enskilde verksamhetsutövaren. Tillsynsmyndigheterna förfogar över miljösanktionsavgifter och förelägganden. Miljösanktionsavgifter ligger straffet nära på så sätt att de har en repressiv funktion och används för redan inträffade händelser. Utanför finns en särskild sanktionsavgift för otillåtna utsläpp av olja från fartyg, vattenföroreningsavgift. Förelägganden syftar till att styra någons beteende för framtiden och kan kombineras med olika former av påtryckningsmedel. Van- ligast är vite men det är även möjligt att besluta att rättelse skall ske på den enskilde verksamhetsutövarens bekostnad.