sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredningens överväganden och förslag handlingar, som skall föras om Almibolagen mellan staten och landstingen för perioder efter . Inför den förhandlingen skall de regionala ägarna ange vilken verksamhet de vill att Almibolagen skall ha. I det sammanhanget kan detta samarbete konkretiseras. Regeringen bör ge ledamöterna i att ta upp frågan där. Samarbetet bör kunna vara fullt genomfört . 6.4IUC-bolagens verksamhet och UPA-uppdraget Utredarens förslag: UPA-uppdraget regleras genom ett villkors- avtal mellan och varje IUC-bolag. UPA-verksamheten är viktig för såväl innovations- som företagsutveckling. IUC-verk- samheten bygger på samarbete mellan små och stora företag och offentlig sektor. IUC-verksamheten bör byggas ut över landet. Också tillkoms- ten av likartade lokala och regionala verksamheter bör stimuleras. bör ges i uppdrag att kvalitetsgranska verksamheterna. UPA-uppdraget bör ges en långsiktig inriktning och kunna omfatta också nya IUC och likartade verksamheter. Medel bör säkras för en femårsperiod. bör avsättas för UPA-uppdrag. I utredningens uppdrag ingår att överväga vilken roll staten skall ha gentemot IUC-bolagen i ett längre perspektiv och hur ett sådant eventuellt engagemang i så fall skall finansieras. Jag skall också lämna förslag till hur den statliga uppdragsverksamhet, som , utförs av IUC långsiktigt skall hanteras. Industriella utvecklingscentrum (IUC) beskrivs utförligt i avsnitt 5.3.3. Det statliga uppdraget till IUC-bolagen, det s.k. UPA-uppdraget, gavs 1997 som en treårig försöksverksamhet på nio orter. Försöksverksamheten har därefter utvidgats till fler bolag och förlängts till utgången av 2002. Syftet med UPA-uppdraget är att genomföra uppsökande verksamhet, pro- duktutveckling och avknoppningsinsatser i små och medelstora företag. UPA-uppdraget regleras genom ett villkorsavtal mellan staten () och varje IUC-bolag. I avtalet ställs bl.a. krav på att bolaget skall vara majoritetsägt av det lokala näringslivet. anvisar statsanslaget medan fördelningen och uppföljningen av Utredningens överväganden och förslag UPA-pengarna sköts av IUC-bolagen själva inom ramen för det nätverk de bildat. IUC-bolagen har bl.a. genom det spridda ägandet skapat en god förankring i det lokala näringslivet. Bland ägarna finns ofta det lokala näringslivet, kommuner, fackföreningar och andra närings- livsaktörer. Många IUC-bolag bedriver en omfattande verksamhet vid sidan om UPA-uppdraget, främst genom olika former av utbildning, utvecklingsuppdrag och konsultverksamhet riktad till det lokala näringslivet. Verksamheternas form och inriktning skiljer sig dock i hög grad mellan de olika bolagen. Det finns inte någon sammanhållen redovisning av IUC- bolagens verksamhet vid sidan av UPA-uppdraget. De uppgifter som redovisas i det följande har utredningen erhållit från IUC-nät- verkets koordinator. Uppgifterna avser prognoser för verksamhe- ten . Antal IUC- Genomsnittlig andel av omsättningen (miljoner kr) (inkl. EU-medel) Källa: Enkät till IUC-bolagen (18 av 19 har svarat). Uppgifterna avser preliminära prognoser . Redovisningen visar att UPA-uppdraget för ett flertal av IUC- bolagen svarar för en dominerande del av omsättningen. I 10 av de 18 IUC-bolag som redovisas i tabellen ovan svarar UPA-uppdraget för mer än hälften av omsättningen, och i tre av dessa är andelen . Övriga offentliga uppdragsgivare (inklusive EU) står för av omsättningen och privata företag (dvs. icke-offentlig finansiering) står för . Det är uppenbart att dessa 10 IUC-bolag är helt beroende av offentliga uppdrag för att bedriva sin verksamhet. Denna grupp består främst av IUC-bolag som fick UPA-uppdraget och alltså är relativt nya. Detta kan bero på att det tar tid att etablera verksamheter hos näringsliv och andra aktörer i regionen. Utredningens överväganden och förslag För fem av IUC-bolagen utgör UPA-uppdraget mellan av omsättningen. Dessa bolag har lyckats bygga upp en verksamhet vid sidan om UPA-uppdraget, inriktad mot både före- tag och offentliga aktörer. Denna verksamhet utgörs av bl.a. utbildning och projektverksamhet. Endast tre IUC-bolag räknar med att UPA-uppdraget kommer att utgöra av omsättningen . Ett av dessa, IUC , som stod modell för IUC-verksam- heten, skiljer sig kraftigt från övriga IUC-bolag, dels genom att omsättningen är avsevärt större (större än de tio minsta IUC-bola- gen tillsammans), dels genom att UPA-uppdraget endast utgör av omsättningen. Framför allt beror detta på att IUC har en omfattande verksamhet för privata upp- dragsgivare och offentliga aktörer. Vid sidan om IUC har även IUC Gnosjöregionen och IUC en omfat- tande verksamhet vid sidan om UPA-uppdraget. Flertalet IUC-bolag är helt beroende av statliga UPA medel för sin verksamhet. De har inte lyckats bygga upp verksamheter som har förutsättningar att fungera utan statliga UPA medel vilka täcker huvuddelen av driftskostnaderna. Idén bakom IUC-konceptet är att verksamheten skall grundas på starka regionala och lokala intressenter. Det förutsätter också ett ekonomiskt engagemang och en sådan kompetens i bolaget att olika uppdrag som kan ge intäkter läggs på bolaget. Så fungerar det uppenbarligen inte på flera håll. Utredningen vill fram- hålla att det statliga uppdraget genom att det varit en försöksverk- samhet haft en kortsiktig prägel med beslut om medel i taget. finns ännu inte medel anvisade. Detta medverkar till osäkerhet i verksamheten och svårighet att dimensionera den- samma. Det kan också skapa svårigheter när det gäller att rekrytera kompetent personal. Det är därför angeläget att få till stånd en mera långsiktig ord- ning där de positiva erfarenheter som dragits av UPA-uppdraget kan användas på ett mera flexibelt sätt för verksamheter i hela lan- det. Det är viktigt att få till stånd en klarare styrning och uppföljning av de statliga uppdragen till IUC-bolagen. finns det flera IUC-liknande verksamheter som vill ta del av UPA-uppdraget, men som av olika anledningar inte kommit med i försöksverksamheten. På många ställen i landet bedrivs pro- jekt med uppsökande och nätverksskapande verksamheter och tek- nikförmedlingar. Det finns också prototypverkstäder, teknopoler, Utredningens överväganden och förslag inkubatorer och andra verksamheter som drivs av olika aktörer och som på olika sätt har ambition att fungera som utvecklingscenter eller hjälpa företag och uppfinnare att utveckla och kommersiali- sera sina idéer. Det ingår inte i utredningens direktiv att närmare belysa detta. För helhetsbildens skulle vill utredningen dock peka på den inno- vationsverksamhet som blir följden av forskningen vid våra univer- sitet och högskolor, genom teknikparker och teknopoler m.fl. Enligt utredningens mening borde teknikbrostiftelserna kunna vara en lämplig aktör för hantering av UPA-uppdrag. ut- redningen arbetat har tecknat samarbetsavtal med tek- nikbrostiftelserna. IUC-bolagen har ett omfattande lokalt och regionalt delägar- skap. Omkring 50 storföretag, 700 småföretag, ett flertal företaga- reföreningar och mer än 100 andra aktörer som fackliga organisa- tioner, kommuner, Almibolag, universitet och högskolor är del- ägare i IUC-bolagen. Därigenom har de en fast lokal och regional förankring byggd på ett nära samarbete mellan företag och samhäl- leliga instanser. Den lokala förankringen och samarbetet mellan näringsliv och samhälle har vid de samråd utredningen genomfört lyfts fram som en styrka i IUC-konceptet. Närheten mellan IUC som utveck- lingsresurs och företagarens/innovatörens behov och önskemål är viktig. För att idéer skall kunna utvecklas och för att de små företa- gen skall kunna expandera och stärkas konkurrensmässigt krävs inte minst kompetens som många små företag inte har resurser att hålla sig med. Det kan gälla allt från produktutveckling och pro- duktionsprocesser till marknadsbedömningar och exportmöjlighe- ter. Den lokala företagarens behov kräver lokalt baserade resurser. För att de små företagens behov skall tillgodoses måste innova- tionspolitiken byggas upp underifrån. Det är bara då de verkliga förutsättningarna för de mindre företagens utveckling skapas. Om ett långsiktigt system för en framgångsrik innovationspoli- tik skall kunna byggas måste utvecklingsresurser i tillräcklig omfattning tas fram för de små och medelstora företagen. Ett fungerande IUC uppfyller dessa kriterier. Som framgår av det som ovan sagts finns i IUC-konceptet just de resurser som krävs för att skapa möjligheter till utveckling av idéer och ge till- växt för små företag. Det unika samarbete som där utvecklas mellan små och stora företag, mellan små företag och forskning och mel- Utredningens överväganden och förslag lan det privata och offentliga bör kunna vara ett starkt instrument för tillväxt och företagsutveckling. I den rapport innovationssystem i världsklass som den s.k. Bennet-Johnsson-gruppen lämnat till regeringen lyfts IUC-kon- ceptet fram. Gruppen föreslår en kraftfull satsning på och vidare- utveckling av IUC-konceptet och liknande strukturer som är lokalt initierade och lokalt förankrade. Gruppen föreslår en statlig sats- ning på för detta. I utredningens direktiv anges att jag skall lämna förslag på hur den statliga uppdragsverksamhet som utförs av IUC långsik- tigt skall hanteras. En fråga är vidare, enligt direktiven, vilken roll staten skall ha gentemot IUC-bolagen i ett längre perspektiv och hur ett sådant eventuellt engagemang i så fall skall finansieras. Bennet-Johnsson-gruppen säger att den stora potentialen för att skapa tillväxt och arbetstillfällen finns hos de små och medelstora befintliga företagen samt hos de ostartade och nystartade företa- gen. Jag delar gruppens synsätt. Som ovan framhållits förutsätter ett förverkligande av detta syn- sätt att resurser för produktutveckling, produktionsprocesser, innovationsstöd m.m. finns tillgängliga så att de små och medel- stora företagen kan få hjälp med kompetens som de inte själva har. Sådan kompetens måste finnas nära företagen och bygga på lokala och regionala samarbetsformer. IUC-konceptet är utformat för att vara just en sådan lokalt och regionalt förankrad resurs. Jag föreslår därför att IUC-konceptet skall vidareutvecklas och att det ovan beskrivna UPA-uppdraget, som är försöksverk- samhet, ges en långsiktig inriktning. Detta förutsätter att verksamheten i de olika IUC-bolagen utformas enligt IUC-konceptet. Då kan bolagen kraftigt bidra till ökad tillväxt. För att ta till vara den möjlighet som IUC-konceptet ger, bör också en geografisk utvidgning av IUC-verksamheten genomföras. Också tillkomsten av likartade lokala och regionala verksamheter bör stimuleras. Som jag ovan redovisat uppfyller enligt min mening inte alla dagens IUC de krav, man måste kunna ställa på verksamheten, för att den skall bli det viktiga näringspolitiska instrument den har för- utsättningar att vara. IUC-bolagen måste ha en så bred kompetens att företagen kan få den hjälp och det stöd de behöver. Detta förut- sätter att IUC-bolagen har resurser att bygga upp denna kompe- tens. Därför måste de skaffa intäkter själva i sådan omfattning, att Utredningens överväganden och förslag de inte blir helt beroende av statliga UPA-medel för sin verksam- het. Jag föreslår att det statliga UPA-uppdragets andel av omsätt- ningen inte får uppgå till mer än högst . bör tillsammans med de lokala IUC-bolagen verka för att detta uppnås senast . I de avtal tecknar med IUC-bolagen bör detta skrivas in som ett villkor för att ett bolag skall ges UPA-uppdrag. Själva utformningen av UPA-uppdraget bör vara en uppgift för att forma efter samråd med . Det bör också ankomma på att kvalitetsgranska IUC- bolagen och andra lokala och regionala organ som önskar ta del av UPA-uppdraget. Det bör också ankomma på ITPS att efter samråd med utvärdera IUC-verksamheten, dess omfattning, inrikt- ning och resultat. Ett framgångsrikt innovationsarbete kräver långsiktighet. Skall IUC-konceptet kunna utvecklas och bli det viktiga näringspolitiska instrument, som jag ovan förordat, måste UPA-uppdraget och de statliga medel som ställs till förfogande ges en långsiktig inriktning. IUC-bolagen måste veta, att de långsiktigt har resurser för att kunna skaffa den kompetens som krävs, för att resultatet av dess verksamhet skall uppfylla högt ställda krav. Medelstilldelningen bör därför omfatta en period . Jag föreslår att ett belopp på en miljard anvisas för UPA-uppdraget. Uppdraget skall kunna ges såväl till IUC-bolag – befintliga och tillkommande – som till andra lokala och regionala organ som uppfyller de kvalitetskriterier och andra krav som ställer för att ett avtal skall kunna ingås. Jag återkommer i kapitel 8 till finansieringen av förslaget. Den nuvarande försöksverksamheten, som tilldelats 65 miljo- ner kr, måste självfallet förlängas också . Regeringen bör i särskild ordning besluta om medel till verksamheten . Utredningens överväganden och förslag 6.5Lokala kooperativa utvecklingscentrena (LKU) Utredarens förslag: LKU arbetar främst med rådgivning för koo- perativt företagande. Man bör regionalt pröva om verksamheten kan samordnas administrativt med rådgivning. Verksam- heten bör utvärderas. Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) finns i samtliga län. Verksamheten finansieras dels genom statliga bidrag via , dels av kommunerna som måste finansiera verksamheten med samma belopp som staten för att statligt bidrag skall lämnas. Dess- utom deltar många LKU i projekt som ger möjlighet till finansie- ring från LKU:na är i de flesta fall ekonomiska föreningar som är bildade av kommuner, landsting, olika organisationer och folkrörelser i länet. Verksamheten har olika inriktning i olika delar av landet. I vissa län arbetar man främst för att skapa regionala nätverk för företag och invånare. Därigenom anser man att bättre förutsätt- ningar och tillväxtförmåga skapas, särskilt på landsbygden. I andra län är verksamheten i hög grad inriktad på att bilda kooperativa företag, inte minst på den sociala ekonomins område. Av den redovisning av LKU-verksamheten som överläm- nat till utredningen framgår att ca 80 personer är heltidsanställda. LKU:na har använt av tiden till information till främst enskilda personer och av tiden har använts till rådgivning. Vad resten av tiden använts till saknar kunskap om. En djupstudie kommer att genomföras . hoppas att den skall ge svar på frågan. Någon samlad utvärdering av LKU-verksamheten har således inte genomförts. Enligt utredningens uppfattning gör detta att det är svårt att bedöma om de medel som satsas på LKU-verksam- heterna används på ett effektivt sätt. Utredningen har mot bak- grund av den korta tid som stått till förfogande inte kunnat genomföra någon egen analys och utvärdering av verksamheten som ett instrument för företagsutveckling. Utredningen utgår från att den s.k. djupstudie som skall genomföra ges en sådan inriktning och omfattning att den kan utgöra underlag för en framtidsbedömning av LKU:nas roll i den regionala utvecklingspolitiken. 2001/2002:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet vidgas uppdraget till LKU:na till att även omfatta främjan- Utredningens överväganden och förslag det av företagande och företagsutveckling i den sociala ekonomin lokalt och regionalt. Regeringen uttalar i propositionen att man vill skapa en mångfald av ingångar till och former för företagande. Därigenom hoppas regeringen göra det möjligt för fler att starta företag. Den ursprungliga kärnverksamheten för LKU består i att tillhandahålla information och rådgivning till personer och grupper som vill starta kooperativa företag. Genom det uppdrag på den sociala ekonomins område som LKU fått genom beslut med anledning av propositionen främjas företagande i den sociala ekonomin. Genom det, menar regeringen, skapas tillväxt och nya arbetstillfällen som man bibehåller och utvecklar service av olika slag. anvisade staten till LKU-verksamhet, föreslås 30 miljoner och för . har haft regeringens uppdrag att ansvara för handläggningen av det statliga stödet till LKU-verksamheten. har fastställt en rad mål för verksamheten och säger bl.a. att företagandet inom den sociala ekonomin skall vara väl integrerad i Nuteks företagsstödjande arbete. Utredningen skall enligt direktiven överväga relationen mellan statliga näringspolitiska åtgärder och hur de organiseras och LKU. LKU har informativa och rådgivande uppgifter i syfte att stimulera kooperativt företagande också på den sociala ekonomins område. Enligt utredningens uppfattning kan sådan rådgivning vara av stor betydelse för tillkomsten av nya företag. Det finns mycket som talar för att effektivitetsvinster skulle kunna göras om verksam- heten samordnades administrativt med rådgivningsverksam- het. Utredningen avstår från att lägga ett sådant förslag eftersom de regionala ägarna av Almibolagen skall forma regionens krav på bolagen. I detta arbete har man självfallet möjlighet att utifrån sin roll som medfinansiär också i LKU-verksamheten aktualisera en sådan samordning. Enligt min mening bör därför stöd till kooperativ rådgivning kunna ges även om verksamheten administreras av t.ex. . har lagt fast att LKU-rådgivningen behövs och anvisat statliga medel för den fram . Det är Nuteks upp- gift att utforma mål och svara för uppföljning av verksamheten. Enligt utredningens uppfattning måste LKU-verksamheten utvär- deras innan ställning tas till fortsatt statligt stöd efter 2004. 7Stöd till start av näringsverksamhet Utredarens förslag: Stödet till start av näringsverksamhet ges till arbetslösa, som fyllt . Stödet ges och mot- svarar arbetslöshetsersättning. I stödområdena A och B kan det också ges till icke arbetslösa. Stödet till start av näringsverksamhet bör kunna ges också för utveckling av idéer och innovationer. Stödet bör försöksvis kunna ges också till icke arbetslösa över hela landet, dock bara om länsarbetsnämnden efter samråd med innovationsrådgivare eller annan expertis, bedömer att innovationen kan utvecklas och bli kommersiellt bärkraftig. Ett annat villkor bör vara att tjänstledighet beviljas. Också friåret bör kunna användas för innovationsutveckling och nyföretagande. Stöd till start av näringsverksamhet, tidigare kallat starta eget- bidrag, är en arbetsmarknadsåtgärd som riktas till arbetslösa, dvs. personer som har fyllt och som är inskrivna som arbets- sökande vid Arbetsförmedlingen. I stödområdena (både A och B) kan stödet också ges till personer som inte är arbetslösa eller arbetssökande. Syftet med stödet är att underlätta start av närings- verksamhet genom finansiell hjälp och viss utbildning. Bidrag kan lämnas till arbetssökande, som har en affärsidé som bedöms ha goda förutsättningar att ge tillfredsställande lönsamhet och varak- tig sysselsättning. Stödet utgörs av en ersättning som motsvarar arbetslöshets- ersättningen, lägst 320 och högst per dag. Bidragstiden är normalt men kan förlängas med högst om det finns särskilda skäl. I genomsnitt är bidragstiden åtta måna- der. beviljades 10 036 personer stöd till start av när- ingsverksamhet till en kostnad av totalt . Även om åtgärden främst är arbetsmarknadspolitisk har den också stor när- ingspolitisk betydelse. Stöd till start av näringsverksamhet Det har gjorts ett antal utvärderingar av stödformen, stöd till start av näringsverksamhet. De visar entydigt att resultaten är mycket goda. Sex av tio kan försörja sig på företaget efter att stödet upphört, vilket gör att överlevnaden för företagen är lika bra som för andra nystartade företag. Kringkostnaderna är också mycket låga i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska pro- gram. Till saken hör dock att deltagarna i detta program anses vara starkare än genomsnittet bland arbetslösa. Det har också riktats en del kritik mot stödet till start av när- ingsverksamhet. Den främsta kritiken riktas mot att de s.k. död- viktsförlusterna är stora, dvs. att man ger stöd till företag som skulle ha startats även om inget stöd hade lämnats. Hälften av de som får stöd uppger att de skulle startat företaget även utan bidrag. En annan kritik, som förts fram, är att stödet ger konkurrens- fördelar. De utvärderingar, som gjorts av undanträngningseffek- terna, visar dock att är för att hinna eta- blera ett företag och konkurrera ut andra. Arbetsförmedlingarna följer i stor utsträckning de anvisningar AMS ger ut, som innebär att stöd inte skall ges till affärsidéer inom områden, där det råder stor konkurrens. Under samråden har vidare framförts kritik mot att stödet till start av näringsverksamhet ges först sedan man prövat om den arbetslöse kan få annan sysselsättning. Man har menat att ur till- växtsynpunkt borde stödet få erbjudas som första åtgärd. Det finns en stor enighet om att stödet till start av näringsverk- samhet varit framgångsrikt och ett bra sätt att åstadkomma syssel- sättning. De utvärderingar som gjorts har genomgående gjorts ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Regeringen har därför gett ITPS i uppdrag att utvärdera stödet till start av näringsverksamhet också ur ett näringspolitiskt perspektiv. Resultaten av utvärde- ringen kommer att bli klar . Den kommer även att belysa ovan nämnda dödviktsförluster och undanträngningsef- fekter. 1991/92:150 föreslogs att stöd också skulle kunna lämnas till dem som riskerar arbetslöshet. På så sätt skulle, enligt proposi- tionen, personer, som varslats om uppsägning kunna förbereda sitt nyföretagande . kan den som varslats om uppsägning få stöd till start av näringsverksamhet om fack och arbetsgivare är ense om att varslet kommer att utlösas. Stöd till start av näringsverksamhet I propositionen (1991/92:150) föreslogs vidare att inom det regionalpolitiska stödområdet skulle även den som inte är eller ris- kerar att bli arbetslös kunna få stöd. Skälet var att den vakans, som då skulle uppkomma, skulle kunna ge arbete åt en arbetslös. Som ovan redovisats gäller fortfarande att stödet kan ges till per- soner som inte är arbetslösa eller arbetssökande inom stödområde A och B. Vid de samråd jag genomfört har framhållits att stödet till start av näringsverksamhet är ett effektivt näringspolitiskt instrument. Man har därför menat att inte minst av detta skäl borde stödet kunna ges över hela landet, på samma villkor som i stödområdena A och B. Många av de idéer och tänkbara utvecklingsprojekt som finns ute i företag, men inte passar in i företagets produktion, kan bäst tas till vara av de som arbetat med projektet. Alla är ense om att dessa dolda projekt är en outnyttjad tillväxtresurs, som det gäller att finna vägar att ta till vara. Möjligheterna att tillvarata och utveckla dessa idéer faller ofta på att den eller de anställda i företaget, som arbetat med projektet inte ges förutsättningar att fullfölja sitt arbete. Detta eftersom företaget inte anser, att det ryms inom dess affärsidé, och då är man inte beredd att fortsätta satsningen. Däremot har företaget ofta inga invändningar mot att projektet utvecklas på annat sätt. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara, att ge de som arbetat med projektet (innovationen) möjlighet att få tjänstledigt t.ex. för att fullfölja sitt arbete. Om då stöd till start av näringsverksamhet kunde lämnas, skulle den enskilde få ekonomisk ersättning under tjänstledigheten. Jag är övertygad om att detta skulle göra fler benägna att delta i utvecklingen och genomförandet av dessa dolda projekt. På samma sätt borde möjlighet ges för icke arbetslösa att om- sätta innovationer i produktion genom att starta företag och åstad- komma tillväxt. En förutsättning skulle dock vara att det är fråga om tillväxtprojekt. Därför borde ett sådant innovations- eller starta eget projekt kräva godkännande av t.ex. de regionala innovations- rådgivarna eller annan expertis. pågår en försöksverksamhet i tolv kommuner med s.k. friår, vilket innebär att anställda kan medges tjänstledighet av arbetslöshetsersättningen (aktivi- tetsstöd) under förutsättning att en arbetslös anställs i stället . Stöd till start av näringsverksamhet