sou · GQB330d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Jämställdhetsplanen innehåller konkreta uppgif- ter om hur kvinnors och mäns löner och övriga anställningsvillkor ska förbättras Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om inom vilken tid som de föreslagna åtgärderna, vad beträffar kvinnors och mäns löner och övriga anställningsvillkor, ska vara genomförda Jämställdhetsplanen innehåller uppgifter om vem/vilka som är ansvarig/a för att kvinnors och mäns löner och övriga anställningsvillkor vad beträffar arbetsförhållandena genomförs De föreslagna åtgärderna i föregående års jäm- ställdhetsplan, att arbetsgivaren ska undersöka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i kvin- nors och mäns löner och övriga anställnings- villkor, har uppnåtts – revision av specifika varu- och tjänstekriterier Nedanstående checklista är visserligen inte uttömmande, men bör ändå kunna komma att tjäna som vägledning vid utformning av branschspecifika checklistor för revision av specifika varu- och tjänstekriterier vid jämställdhetsmärkning. Inledande frågor om den aktuella varan är endast tänkt att användas av kvinnor är endast tänkt att användas av män är tänkt att användas av både kvinnor och män Varor som är tänkta att endast användas av kvinnor Kvinnornas andel uppgick till vid den slutliga utprovningen av varan är anpassningsbar till såväl kvinnors som mäns fysiologiska förutsättningar Varor som är tänkta att endast användas av män Männens andel uppgick till vid den slutliga utprovningen av varan är anpassningsbar till såväl kvinnors som mäns fysiologiska förutsättningar Varor som är tänkta att användas av både kvinnor och män Det var lika många kvinnor som män som ingick i försöksgruppen vid den slutliga utprovningen av varan är anpassningsbar till såväl kvinnors som mäns fysiologiska förutsättningar Inledande frågor om den aktuella tjänsten Tjänsten är tänkt att endast användas av kvinnor Tjänsten är tänkt att endast användas av män Tjänsten är tänkt att användas av både kvinnor och män Tjänster som är tänkta att endast erbjudas kvinnor Tjänsten har utformats i samråd med företrädare för grupper av brukare med jämn könsfördelning (50-50) Brukare av tjänsten har rätt att framställa önskemål om att få hjälp av en företrädare för verksamheten av det egna könet Brukares önskemål om att få hjälp av en företrädare av det egna könet tillgodoses alltid Brukare informeras alltid om rätten att få hjälp av en företrädare av det egna könet Verksamheten gör en utvärdering av hur många kvinnor respektive män som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Det är endast kvinnor som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Verksamheten avsätter lika mycket medel för att utveckla tjänster som är specifikt anpassade till män respektive kvinnor Tjänster som är tänkta att endast erbjudas män Tjänsten har utformats i samråd med företrädare för grupper av brukare med jämn könsfördelning (50-50) Brukare av tjänsten har rätt att framställa önskemål om att få hjälp av en företrädare för verksamheten av det egna könet Brukares önskemål om att få hjälp av en företrädare av det egna könet tillgodoses alltid Brukare informeras alltid om rätten att få hjälp av en företrädare av det egna könet Verksamheten gör en utvärdering av hur många kvinnor respektive män som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Det är endast män som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Verksamheten avsätter lika mycket medel för att utveckla tjänster som är specifikt anpassade till män respektive kvinnor Tjänster som är tänkta att erbjudas både kvinnor och män Tjänsten har utformats i samråd med företrädare för grupper av brukare med jämn könsfördelning (50-50) Brukare av tjänsten har rätt att framställa önskemål om att få hjälp av en företrädare för verksamheten av det egna könet Brukares önskemål om att få hjälp av en företrädare av det egna könet tillgodoses alltid Brukare informeras alltid om rätten att få hjälp av en företrädare av det egna könet Verksamheten gör en utvärdering av hur många kvinnor respektive män som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Det är lika många kvinnor som män som har framställt önskemål om att ta del av tjänsten Enkät – Jämställda konsumentval Jämlikhet och jämställdhet är två begrepp som ofta blandas samman. Jämlikhet innebär att alla människor har lika värde oavsett klass, kön, ras, etnicitet, religion, social tillhörighet, sexuell lägg- ning. Jämställdhet är ett begrepp som faller in under jämlikhets- begreppet men det rör endast förhållanden mellan män och kvinnor. Jämställdhet innebär att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter att -ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende -vårda hem och barn -delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. utnämndes till världens mest jämställda land. Men , som ligger långt fram med jämställdhetsarbetet, är också ett av de mest könssegregerade länderna i världen; kvinnor och män arbetar ofta inom helt olika arbetsområden. De har också vitt skilda arbetsuppgifter och ansvarsområden. är det möjligt att köpa s.k. miljömärkta varor, EUs märke EU-blomman, Föreningen produkter Krav, den svenska märke Bra miljöval/Falken och den nor- diska Svanen utgör ett par exempel på miljömärken. Det finns ännu inga möjligheter att handla produkter eller välja tjänster som har utformats för att passa både kvinnor och män. Den här enkäten är tänkt att belysa konsumenters intresse för att handla varor eller ta del av tjänster som uppfyller vissa krav ur jäm- ställdhetshänseende. Bilaga 6 SOU 2002:30 Handlar Du varor som är miljömärkta Ja, i princip alltid Kvinnors och mäns kroppar kan emellanåt reagera olika på läkemedel. är endast ett fåtal läkemedel testade på kvinnor när de kommer ut på marknaden. Det har hänt att läkemedel som har varit testade och godkända har lett till biverkningar hos just kvinnor. 2Skulle Du kunna tänka Dig att be Din läkare att föreskriva läkemedel som var utprovade för både kvinnor och män? 3Skulle Du kunna tänka Dig att på köpa receptfria läkemedel som var utprovade för både kvinnor och män? 4Skulle Du kunna tänka Dig att köpa naturmedicin som var utprovad för både kvinnor och män? I princip alla möbler som finns på marknaden är utformade med en man som förebild. Det betyder att stora flertalet kvinnor, men även en del män, är så korta att de drabbas av onda ryggar på grund av att bord, stolar, fåtöljer, soffor, diskbänkar har utformats föra att vara funk- för andra än dem själva. 5Skulle Du kunna tänka Dig att köpa möbler/kontorsredskap som var utprovade för både kvinnor och män? Ja, jag skulle säkert välja möbler/kontorsredskap som var anpassningsbara för både kvinnor och män Ja, jag skulle kanske välja möbler/kontorsredskap som var anpassningsbara för både kvinnor och män Nej, jag skulle förmodligen inte bry mig om huruvida möblerna/kontorsredskapen var anpassningsbara för både kvinnor och män Whiplash/pisksnärt är beteckningen för en rörelse som halsrygg och huvud utför och som till exempel kan drabba nacken i samband med trafikolyckor. Flertalet bilstolar, nackstöd och krockkuddar har utformats med en och tung man som förebild. De som inte når upp till denna vikt eller längd löper en avsevärd risk att utsättas för just whiplashskada. 6Skulle Du kunna tänka Dig att köpa en bil som var anpassningsbar för både kvinnor och män? Ja, jag skulle säkert välja en bil som var anpassningsbar för både kvinnor och män Ja, jag skulle kanske välja en bil som var anpassningsbar för både kvinnor och män Nej, jag skulle förmodligen inte bry mig om huruvida bilen var anpassningsbar för både kvinnor och män Ej aktuellt, jag har inte för avsikt att köpa någon bil Omkring 925 000 kvinnor betalar regelbundet in pengar till pensionsför- säkringar. Men även om de betalar in lika mycket som männen i till försäkringsbolagen erhåller de lägre ersättning när de går i pension. I en debattartikel i nämns följande räkneexempel: en man och en kvinna sparar vardera . Mannen får mer i pension. Motiveringen till att kvinnor erhåller lägre pension än män är att kvinnor lever än män och att pensionen av den anledningen generellt sett ska betalas ut till kvinnorna än till männen. 7Skulle Du kunna tänka Dig att välja en pensionsförsäkring som berättigade kvinnor och män lika hög pension? Jag skulle säkert välja den pensionsförsäkring som gav kvinnor och män lika hög pension Jag skulle kanske välja den pensionsförsäkring som gav kvinnor och män lika hög pension Jag skulle förmodligen inte bry mig om huruvida pensionsförsäkringen gav kvinnor och män lika Ej aktuellt, jag har inte för avsikt att placera mina pengar Unga män, utsätts för misshandel av obekanta personer i långt större ut- sträckning än kvinnor. Den misshandel som män drabbas av sker nästan uteslutande utomhus. När kvinnor utsätts för våld sker det i stället vanligtvis inomhus och av manliga personer i kvinnornas närhet. Försäkringspremier fastställs efter att försäkringsbolaget har gjort s.k. risk- bedömningar. Det betyder bl.a. att kvinnor och män ofta betalar olika höga . 8Skulle Du kunna tänka Dig att teckna en försäkring som innebar att män och kvinnor betalade lika hög försäkringspremie? Ej aktuellt, jag inte för avsikt att teckna någon försäkring Det påstås att kvinnor har svårare än män att erhålla lån för att starta bolag? Trots det anses kvinnor vara mer pålitliga som låntagare än män. Kvinnor lånar nämligen sällan mer pengar än vad de behöver och fullgör i princip alltid sina förpliktelser enligt avtalen. 9Skulle Du kunna tänka Dig att välja att placera Dina pengar i en bank som lånade ut pengar till män och kvinnor på lika villkor? Ej aktuellt, jag har inte för avsikt att placera mina pengar infördes en skyldighet för arbetsgivare att arbeta aktivt för jämställdhet i arbetslivet. Samtliga arbetsgivare som har minst tio (10) anställda är skyldiga att upprätta en s.k. jämställdhetsplan. Planen ska vara anpassad till den enskilda arbetsplatsen. Den ska bl.a. innehålla uppgifter om hur många män och kvinnor som arbetar vid arbetsplatsen. Det ska också framgå om männen och kvinnorna har lika stora möjligheter att vidareutbilda sig, hur könsfördelningen ser ut vid de olika nivåerna, om det förekommer sexuella trakasserier samt om män och kvinnor erhåller lika hög ersättning när de utför arbete som är lika eller kan betraktas som likvärdigt. 10Skulle Du kunna tänka Dig att köpa produkter eller använda Dig av tjänster som produceras/utförs vid verksamheter där det finns en upprättad jämställdhetsplan? Terminologi i internationell, europeisk och svensk standard Det finns ett flertal tekniska begrepp inom ackrediteringsområdet. Här följer en ordlista över de mest centrala och vanligast förekom- mande inom den internationella, europeiska svenska standarden. ett formellt erkännande av att ett organ, ningsorgan eller kontrollorgan) är kompetent att utföra specificerade provningar, kalibre- ringar, mätningar, certifieringar etc. (Utökning av SS-EN 45 020. undersökning för att bestämma en eller flera egenskaper hos en produkt, process eller tjänst enligt specificerad metod. 020, 12.1) åtgärder som fastställer sambandet mellan ett mätinstruments eller ett mätsystems visade storhetsvärden eller värden representerade av ett materialiserat mått, referensmaterial eller (SS 02 01 06, 6.11). Resultatet från en kalibrering gör det möjligt att antingen relatera mätstorhetsvärden till visningar eller bestämma korrektioner för visningarna. En kalibrering kan också bestämma andra metro- logiska egenskaper, såsom inverkan från influensstor- heter. Kalibreringsresultat kan anges i ett dokument som ibland benämns kalibreringsbevis eller kalibrerings- egenskap hos ett mätresultat eller hos värdet på en normal varigenom detta kan relateras till angivna referenser, vanligen nationella eller internationella normaler, genom en obruten kedja av jämförelser som alla har (SS 02 01 06, 6.10) Adjektivet spårbar används ofta för att uttrycka Den obrutna kedjan av jämförelser kallas spårbar- skattning av bredden på ett värdeområde inom vilket mätstorhetens sanna värde ligger. Anm. Mätosäkerheten omfattar i allmänhet många Vissa av dessa kan skattas med hjälp av mätvärdenas statistiska fördelning och kan karaktäri- seras av standardavvikelsen. Skattningar av andra kom- ponenter kan bara grundas på erfarenhet eller annan (SS 02 01 06, 3.09) (av ett mätinstrument) åtgärd att bringa ett mätinstrument i sådant skick att det är lämp- ligt för sin användning. (SS 02 01 06, 4.30) förfarande genom vilken en tredje part skrift- ligen försäkrar att en produkt, process, eller tjänst överensstämmer med specificerade krav (EN 45020, 15.1.2) person eller organ som erkänns vara obero- ende i förhållande till inblandade parter vad avser det ärende som behandlas. De inblandade parterna är vanligtvis leverantör ("första part") och köpare ("andra part"). (SS-EN 45 020, 12.9) mätning, undersökning, provning eller annan bestämning av en eller flera egenskaper hos ett objekt och jämförelse av resultaten med ställda krav för att avgöra om överensstäm- melse har uppnåtts för varje egenskap. (ISO 8402, 2.15) granskning av en produkts konstruktion, av produkt, tjänst, process eller anläggning, och bestämning av överensstämmelse mot specifi- cerade krav på basis av professionell bedöm- ning mot allmänna krav. Kontroll av processer innefattar personal, lokaler, teknologi och metoder. Kontrollresultaten kan användas som underlag (SS-EN 45004) dokument, upprättat i samförstånd och fast- ställt av erkänt organ, som för allmän och upprepad användning ger regler, vägledningar eller egenskaper för aktiviteter eller deras resultat, i syfte att nå största möjliga reda i ett Anm: Standarder bör baseras på beprövade resultat från vetenskap, teknik och erfarenhet, och syfta till att främja samhällets bästa. (SS-EN 45020, 3.2) organ med erkänd standardiseringsverksam- (SS-EN 45020, 4.3) standardiserande organ, erkänt på nationell, regional eller internationell nivå, vars huvud- uppgift, enligt dess stadgar, är att utarbeta, överföra eller fastställa standarder som görs Anm: Ett standardiseringsorgan kan också ha andra (SS-EN 45020, 4.4) Tekniska regler består bl.a. av förordningar, föreskrifter, eller allmänna råd om vad som krävs för att få sälja eller använda en viss vara. Anm. Tekniska regler med krav på varors utformning, egenskaper, märkning osv. eller med krav på olika förfaranden rörande provning, kontroll och certifiering påverkar handeln mellan länder och ger ofta upphov till handelshinder. (Technical barriers to trade, TBT.) Anmält organ organisation eller företag med oberoende ställning som uppfyller minimikrav på kom- petens i enlighet med gällande EG-direktiv för att utföra provning, certifiering eller besiktning. (engelsk översättning: Notified Body) Utsett organ tredjepartsorgan inom ramen för avtal om ömsesidigt erkännande, MRA, som uppfyller kraven för att utföra provning, certifiering eller besiktning mot mottagarlandets krav på produkter (engelsk översättning: Conformity assessment body, CAB). Kontrollorgan i tredjepartsställning kallas i för besiktning- sorgan. Besiktningens omfattning och vad besiktningsorgan skall göra i processen för bekräftelse av överensstämmelse diskuteras i . Några länder har begränsat besiktningsorganens verk- samhet till sådan verksamhet som inte krävs i EU:s direktiv. I några direktiv uttrycks att provning, kontroll eller certifiering eller övervakning av egenkontroll skall utföras av kontrollorgan. Från har man framfört att man skall se på vilka uppgifter organet ifråga skall utföra och inte vad man använt för term i aktuellt direktiv. Ackrediteringsorganens uppgift är att medverka till att man får förtroende för verksamheten vid certifieringsorgan, kontrollorgan och laboratorier, vilka är direkt eller indirekt inblandade i själva proceduren att bekräfta överensstämmelse. Ytterst är det alltid tillverkaren eller importören som är ansvarig för den produkt denne marknadsför. För produkter med i direktiv eller annan lag- stiftning tvingande krav framgår det vanligen i dessa dokument i vilken omfattning produkter skall tillverkardeklareras eller certi- fieras. I annat fall kommer kraven från "marknaden". Det finns olika typer av certifieringsorgan med uppgifterna att certifiera. Krav på dem finns för EN 45011:1998 = ISO/IEC Guide 65:1996 EN 45012:1998 = ISO/IEC Guide 62:1996 - miljöledningssystem ISO/IEC Guide 66:1999 EN 45013:1989 = ISO/IEC NP 17024 Ett laboratorium utför normalt inte någon bedömning av över- ensstämmelse utan levererar enbart underlag till tillverkare/impor- tör eller certifieringsorgan som i sin tur utfärdar tillverkardek- larationer resp. certifikat. Däremot kan ett laboratorium intyga om det provade eller kalibrerade objektet uppfyller en av uppdrags- givaren tillhandahållen specifikation. Det finns också områden där myndighetens föreskrifter eller andra dokument klart anger att en bedömning/utvärdering av resultaten skall ingå i rapporten. Då anges oftast villkoren för hur bedömningen skall ske. Ett exempel på detta är krav på rapportering av dricksvatten- analyser. Kraven på laboratorier finns i SS-EN ISO/IEC 17025:1999. SWEDACs föreskrifter som fastställer standarden är 2000:7 och 2000:8. Problem uppstår ibland för personer som känner väl till kvali- tetssäkring enligt ISO 9000-systemet och tillhörande certifiering men inte hela "systemet för bedömning av överensstämmelse" vilket ingår i både EES- och WTO-avtalen. De har ofta svårt att skilja på ackrediteringsorganens och certifieringsorganens uppgift. Om ett företag har certifierat sitt kvalitetssystem och certifieringen också omfattar laboratorieverksamheten inom företaget har certi- fieringsorganet enbart granskat om det finns metoder och rutiner på laboratoriet. Laboratoriet är då en del i produktionskedjan och en del av styrningen av processen. Det ingår inte i certifierings- organets uppgift att djupare bedöma enligt ISO/IEC 17025 per- sonalens kompetens eller lämpligheten av utrustning, lokaler, rutiner och metoder. Det är en uppgift för ackrediteringsorganen. Det räcker t. ex. inte att företagets laboratorium har certifierat sitt kvalitetssystem för att vara underleverantör till ett certifierings- organ när det skall certifiera produkter eller om rapporterna skall användas som underlag för svenska företags miljörapportering till myndigheter. Internationell handel, standardisering och teknisk kontroll Mot slutet av föreslogs det att tre internationella organisationer skulle etableras för att minska riskerna för ytter- ligare internationella konflikter. -International Monetary Found, IMF, för att leda finansiella förhandlingar -World bank, för att styra stöd till utvecklingsländer -, för att utveckla rättvisa regler för handel och ekonomisk praxis IMF och har fungerat medan Inter- national aldrig bildades. Däremot har det funnits en interimorganisation, the General on Tariffs and Trade, , som 1995 ersattes av , , inom handels- och ekonomiområdet. WTO var ett resultat av den s.k. Uruguay-rundan där man också reviderade och upp- daterade det gamla . Man tog bl.a. med jordbruks- produkter och tjänster i avtalet. Det slutliga dokumentet från Uruguay-rundan innehåller två nya överenskommelser om tekniska krav: -Agreement on Technical Barriers to Trade, (the TBT Agreement), en överenkommelse om tekniska handelshinder -Agreement on Sanitary and Photosanitary Measures, (the SPS Agreement), som behandlar djurs och växters hälsa samt livsmedelssäkerhet Alla länders regeringar har utfärdat tekniska regler som produkter måste uppfylla att få tas in i eller användas i resp. land. De tekniska reglerna syftar till skydd av hälsa, säkerhet och miljö. Både TBT- och SPS-överenskommelserna ger regler för att säkerställa att ländernas tekniska regler är rättvisa. -Alla tekniska regler måste vara transparenta, publicerade och tillgängliga. -Alla tekniska regler måste vara rättmätiga. Det måste finnas en bra vetenskaplig eller teknisk anledning till att införa restrik- tioner för en viss produkt. -Alla tekniska regler måste vara icke-diskriminerande. Samma föreskrifter skall gälla oavsett var produkten är producerad. -Om möjligt skall tekniska regler baseras på internationella stan- darder. System för bedömning huruvida en produkt uppfyller föreskrifter måste också vara rättmätiga och öppna. Några delar ur TBT överenskommelsen kan kort sammanfattas och lyftas fram: -Skillnaden mellan tekniska regler och standarder är att de förra är tvingande och de senare är frivilliga att följa. -The Code of standardisation praxis kräver av länderna att dess standardiseringsorgan har i sin policy bl.a. att de inte utvecklar standarder som medför hinder mot internationell handel, att internationella standarder ligger till grund vid ut- veckling av nationell standard, medverka i internationell stan- dardisering och att standarder skall specificera produktkrav hellre än utformning och beskrivande kännetecken. -Procedurerna för teknisk kontroll (conformity assessment) skall inte vara mer omfattande än nödvändigt. De skall om möjligt vara baserade på relevanta standarder eller rekommen- dationer från internationella standardiseringsorgan. -Länderna rekommenderas att acceptera kontrollprocedurer i andra länder även om dessa avviker från deras egna, förutsatt att resultatet av kontrollen blir likvärdig med de egna proce- durerna. -Ackreditering, av de organ som utför teknisk kontroll, mot relevanta internationella stan-darder eller rekommendationer skall beaktas och tas som indicium på tillräcklig kompetens. -Internationella eller regionala system för teknisk kontroll får inte vara oförenliga med bestämmelserna i kommelsen. I boken finns de regionala handelsblocken och organisationerna för teknisk kontroll uppräknade. utgåva hade beteckning- en SWEDAC DOC 97:10. Teknisk kontroll eller bedömning av överensstämmelse används ofta vid översättning av conformity assessment som är den term vilken används när man refererar till procedurerna för att bestäm- ma, direkt eller indirekt, att relevanta krav i tekniska föreskrifter eller standarder uppfylls. Procedurerna kan inkludera provtagning, provning, analys, besiktning/kontroll, utvärdering, verifiering, och försäkran om överensstämmelse samt certifiering, ackreditering Både TBT- och SPS-överenskommelserna upp- muntrar medlemsstaterna att använda internationellt överenskom- na system för conformity assessment och etablera Multilateral Recognition Agreements s.k. . Med multilateral recognition, menas att besiktning/kontroll-, eller provnings- rapporter och produkt- eller kvalitetssystemcertifikat utfärdade i ett land kommer att accepteras utan att ifrågasättas i det andra landet. De organ som utfärdar rapporter eller certifikat, kontrollorgan, laboratorier eller certifieringsorgan, måste kunna visa att de har erforderlig kompetens. Ackrediteringsorgan bedömer dessa organs kompetens och att de utför sitt arbete tillfredsställande. Ackredi- teringsorgan är vanligen myndigheter eller organ erkända av landets regering och verkar utan vinstintresse. kan tecknas mellan regeringar. (Avtal om ömsesidigt erkännande baseras på ömsesidig utvärdering av parternas procedurer och praxis är för att försäkra full tillit till likvärdighet i bedömningsprocessen tecknas mellan t.ex. ackrediteringsorgan och kallas vanligen Multilateral Agreement, MLA.) De regionala handelsblocken EU, FTAA, , och uppmanas att harmonisera standarder och utveckla . Sådan avtal finns redan mellan EU och några länder. Många länder har som följd av TBT-överenskommelsen sett över sin kvalitetsinfrastruktur. Det innebär att man formulerar en nationell kvalitetspolicy som stöds av berörda parter t.ex. parla- ment, regering, myndigheter, industrin, konsumenter och fackliga organisationer. Regeringen och myndigheter utfärder erforderliga lagar och tekniska regler som ger förutsättningarna för fungerande ackrediterings-, standardiserings- och mätteknisk verksamhet.