sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — (ref. övriga) Balans krav/förmåga, stimulans/behov Kraven högre än den egna förmågan (ref. övriga) Kraven lägre än den egna förmågan (ref. övriga) Mindre möjlighet till stimulans än önskat (ref. övriga) Socialt klimat & förhållande till orga- Bristande feed back kamrater (ref. ej brist) Bristande feed back överordnade (ref. ej brist) Bristande feed back kund/klient/elev (ref. ej brist) Sämre socialt klimat (ref. bättre) Låg grad av lojalitet och tillhörighet org. (ref. övriga) Låg grad av tydlighet mål och uppgifter (ref. övriga) Positiva effekter (ref. övriga) Negativa effekter (ref. övriga) Dåligt hälsotillstånd (ref. bra) /(ref. bra) Trötthetssymptom (ref. inga symptom) Psykiska besvär (ref. inget symptom) Kroppsliga besvär (ref. inga besvär) Otillräcklig vila mellan arbetspassen (ref. tillräcklig vila) Sv årt att somna in eller att sova (ref. inga besvär) Svårt att vakna eller hålla sig vaken (ref inga besvär) Av 1 344 kvinnor och 1 165 män kan 127 kvinnor och 200 män tänka sig arbeta kvar efter normal pensioneringsålder. I tabellen anges de som vill arbeta vidare och har en viss faktorer som procent av alla med denna faktor (%) samt bivariat analys med beräkning av oddskvot (OK) och 95 procentigt konfidensintervall (KI). Statistiskt säkerställda samband är markerade med fet stil. Ej (ref. ) Bor ensam (ref. bor med annan vuxen o/e Känner sig aldrig ensam (ref övriga) Socialt förankrad (ref. ej förankring) Boende i tätort (ref. glesbygd) Högst 2-årigt gymnasium (ref 3-4 årigt gymnasium, universitet/högskola) Tillverkning (ref. övriga) Vård och omsorg (ref. övriga) Service och handel (ref. övriga) Administration (ref. övriga) Utveckla och förmedla kunskap (ref. övriga) Statlig (ref. övriga) Landsting (ref. övriga) (ref. övriga) Privat (ref. övriga) Egen företagare (ref. övriga) Annan (ref. övriga) (1.0 -4.7) Ej fast anställning (ref. fast anställning) Oregelbunden (ref. regelbunden) Ojämn (ref. jämn) Mer än 10 anställda (ref. mindre) LO (ref. övriga) TCO (ref. övriga) (ref. övriga) (ref. övriga) Annan organisation (ref. övriga) 2.2 (1.6-3.2) (ref. övriga) Besvär av en eller flera faktorer (ref. inga besvär) Besvär av ergonomiska faktorer (ref. inga besvär) Hög belastning (ref. låg) Krav -Kontroll-Stimulans: Höga krav (ref. låga) Låg kontroll (ref. hög) Låg stimulans (ref. hög) Passiva = låga krav & låg kontroll (ref. övriga) Avspända = låga krav & hög kontroll Aktiva= höga krav & hög kontroll (ref. övriga) Spända = höga krav & låg kontroll (ref. övriga) Balans krav/förmåga, stimulans/behov Kraven högre än den egna förmågan (ref. övriga) Kraven lägre än den egna förmågan (ref. övriga) Mindre möjlighet till stimulans än önskat (ref. övriga) Socialt klimat & förhållande till organi- Bristande feed back kamrater (ref. ej brist) Bristande feed back överordnade (ref. ej brist) Bristande feed back kund/klient/elev (ref. ej brist) Sämre socialt klimat (ref. bättre) Låg grad av lojalitet och tillhörighet org. (ref. övriga) Låg grad av tydlighet mål och uppgifter (ref. övriga) Positiva effekter (ref. övriga) Negativa effekter (ref. övriga) Dåligt hälsotillstånd (ref. bra) måga/(ref. bra) Trötthetssymptom (ref. inga symptom) Psykiska besvär (ref. inget symptom) Kroppsliga besvär (ref. inga besvär) Otillräcklig vila mellan arbetspassen (ref. tillräcklig vila) Svårt att somna in eller att sova (ref. inga besvär) Svårt att vakna eller hålla sig vaken (ref inga besvär) Av 1 344 kvinnor och 1 165 män kan 127 kvinnor och 200 män tänka sig arbeta kvar efter normal pensioneringsålder. I tabellen anges multivariat analys med beräkning av oddskvot (OK) och 95 procentigt konfidensintervall (KI). Statistiskt säkerställda samband är markerade med fet stil. Bor ensam (ref. bor med annan vuxen o/e barn) Högst 2-årigt gymnasium (mer än 2-årigt gymn.) Statlig (ref. övriga) Privat (ref. övriga) Egen företagare (ref. övriga) Oregelbunden (ref. regelbunden) Ojämn (ref. jämn) Mer än 10 anställda (ref. mindre) Besvär av ergonomiska faktorer (ref. inga besvär) Låg kontroll (ref. hög) Låg stimulans (ref. hög) Socialt klimat & förhållande till organisation Bristande feed back överordnade (ref. ej brist) Bristande feed back kund/klient/elev (ref. ej brist) Sämre socialt klimat (ref. bättre) Låg grad av lojalitet till organisationen (ref. Positiva effekter (ref. övriga) Negativa effekter (ref. övriga) Dålig eller arbetsförmåga/(ref. bra) Otillräcklig vila mellan arbetspassen (ref. 0.8 (0.4-1.3) (1999) Psychological Demands and Decision Latitude within Health Care Work, Relation to Health and Significance, , . (1970) Percieved exertion as an indicator of somatic stress. 2(2-3):92-98. HAKUL (2001), , Institutionen för klinisk neurovetenskap, sektionen för personskadeprevention, . , RFV (2000) 2000, Efter 55 - Välfärd, arbete och fritid. : Riksförsäk- ringsverket. Stansfeld, S. A., North, F. M., , I., Marmot, M. G., (1995), Work Characteristics and Psychiatric Disorder in Civil Servants in , J Epidmiol Community Health, 49:48-53. Stansfeld, S. A., Fuhrer, R., Head, J., and Shipley, M., (1997), Work and Psychiatry Disorder in the , , Vol. 43, No. 1, pp 73-81. , , Jahkola A, Katajarinne L & Tulkki A. En metod att bedöma och uppfölja arbetsförmågan. - en studie om långtidssjukskrivnas situation Uppläggning, urval och undersökningsgrupp............................. Uppfattade orsaker till sjukskrivningen..................................... Villkor för att komma tillbaka till arbetet: bedömningar och Bedömningar hos de som återgått i arbete......................... Åtgärder och bemötande........................................................... Rehabiliteringsverksamhet på arbetsplatsen....................... Insatser från sjukvård och försäkringskassa....................... Framtiden: tro, önskningar, farhågor ......................................... Några praktiska slutsatser och reflexioner ................................. Urval och population........................................................ Insamlande av data............................................................ Kategoriseringar och ställningstaganden............................ Arbets- och livssituation................................................... Orsak till sjukskrivningen................................................. Återgått i arbete eller inte – jämförelser ............................ Föreställningar om villkor för återgång i arbete bland Förändringar i arbetet för de som återgått i arbete Hur viktig var förändringen för återgång i arbete?............ Lagom arbetstid?.............................................................. Åtgärder och bemötande.................................................. Föreställningar om framtiden........................................... Ekonomins inverkan på individens handlingar och ......tro Relativt lite forskning har gjorts med fokus på den långtids- sjukskrivnes eget perspektiv på sina förmågor, sin hälsa, livs- situation och framtid liksom på hans eller hennes upplevelse av de åtgärder från arbetsgivare och samhälle han/eller hon mött under sin sjukskrivningstid. Syftet med föreliggande studie är att beskriva långtids- sjukskrivnas och före detta långtidssjukskrivnas (1-1,sjuk- skrivning) upplevelse av sin livssituation och de åtgärder och akti- viteter de deltagit i. En utgångspunkt är att den enskildes upp- levelser, förhållningssätt och hälsa i samspel med omgivnings- förhållanden spelar en väsentlig roll för återgång i arbete. Forsk- ning visar nämligen att människors föreställningar om sin egen framtida hälsa har högt prognosvärde. I studien undersöks medi- cinska, psykologiska, sociala och ekonomiska faktorers betydelse liksom hur de långtidssjukskrivna uppfattar och värderar andra aktörers handlande. Delfrågeställningar i studien handlar om att identifiera långtidssjukskrivnas föreställningar om under vilka villkor de uppfattar sig kunna och vilja arbeta och vad de tror om sin framtid. För de personer som återgått i arbete var också syftet att kartlägga vilka faktorer som de bedömer har underlättat återgången i arbete. Uppläggning, urval och undersökningsgrupp Två urval användes för en postenkätstudie samt efterföljande telefonintervju. Första urvalet var 675 slumpmässigt utvalda personer i () register, vilka varit sjuk- skrivna 1-1,. Svarsprocenten för denna grupp var på enkäten och svarade på ett urval av enkätens frågor via telefonintervjun (totalt 538 personer). Det andra urvalet bestod av personer som avskrivits från RFV och varit sjukskrivna i 1-1,. Svarsprocenten på denna postenkät var . Utöver detta tillkom via telefonintervju (totalt 479 personer). Båda urvalen stratifierades avseende ålder för att få ett tillräckligt statistiskt underlag för unga personer. På grund av ej dagsaktuella uppgifter i registret och den tid som gick mellan tidpunkten då urvalet drogs och enkät- ifyllandet hade situationen för en del personer i undersöknings- gruppen förändrats vid tillfället för enkätbesvarandet. För de vidare bearbetningarna gjordes därför en indelning i ett antal under- grupper med varierande arbetsanknytning. Två huvudgrupper som ofta återkommer i analyserna är dels de helt sjukskrivna (n=279) och dels de helt i arbete (n=288) och utan någon form av ersätt- ning från sjukförsäkring eller pension. I studien ingått också 16 djupintervjuer med långtidssjukskrivna och personer som återgått i arbete. Detta material har använts som hjälp vid frågekonstruktionen samt till tolkningar av enkätstudien. Uppfattade orsaker till sjukskrivningen I analyserna av uppfattade orsaker till sjukskrivning ingick båda undersökningsgrupperna. En tredjedel uppfattar att sjukskriv- ningen helt är orsakad av arbetet och menar att den delvis hör samman med arbetet. Äldre, liksom personer med den kortaste utbildningen, uppfattar i högre utsträckning att orsakerna ligger i förhållanden på arbetet. Nästan alla med utbrändhetsdiagnos uppfattar att problemen helt eller delvis är orsakade av arbetet. Hög arbetsanknytning finns även bland de som lider av psykiska problem i kombination med värk samt människor med ont i nacke, axlar, skuldror och armar. Lägsta uppfattade arbetsanknytningen () finns för specifika sjukdomar som hjärta- kärl, cancer, mage och tarm, allergier m fl. Det är typen av diagnos som tydligast bestämmer om problemen tillskrivs arbetet. Vad gäller arbetsmiljöns signal- och preventionssystem fram- kommer följande. Bland de som menar att sjukskrivningen orsakades av arbetet svarar så många som 2/3 att de påpekade dessa förhållanden för chef eller arbetsgivare innan man blev sjukskriven. En något högre andel kvinnor än män gjorde detta. Ovannämnda grupp med yrkesutbildning samt de med universitets- och högskoleutbildning har i störst omfattning försökt påtala arbets- miljöfaran, Landstingsanställda har i betydligt högre utsträckning än statligt anställda påtalat problemen. Villkor för att komma tillbaka till arbetet: bedömningar och föreställningar Båda undersökningsgrupperna besvarade frågor kring vilka villkor som var viktiga för att komma tillbaka i arbetet. För den grupp som återgått handlar en sådan fråga om en bedömning, som baseras på erfarenheten att börja arbeta igen. För de fortfarande sjukskrivna speglar svaren icke prövade föreställningar, vilka dock sannolikt påtagligt styr individens preferenser och handlingsmönster. Bedömningar hos de som återgått i arbete Till de som återgått i arbete från långtidssjukskrivning ställdes frågan vilka förändringar som inträffat och vilken vikt dessa hade för återgången. Nästan alla upplever att de fått stöd från familj och vänner och nästan tre av fyra uppger att de fått stöd och hjälp från arbetsplatsen. Två av tre uppger att hälsan förbättrats under sjuk- skrivningstiden. Bland de med en psykisk diagnos är det så många som som anger förbättring. Kvinnor har i större utsträckning än män fått kortad arbetstid när de kommit tillbaka. Bland yngre är det en högre andel som bytt yrke och fått andra arbetskamrater medan kortare arbetstid inte är en lika vanlig förändring hos yngre. Tre förhållanden framträder som särskilt viktiga för återgång. Att byta yrke och/eller arbetsplats är ett relativt ovanligt men kraftfullt medel. Mer än 2/3 som bytt tillmäter detta stor eller helt avgörande betydelse för återgången. Förändringar av detta slag väger tungt för både män och kvinnor. Den andra faktorn är arbetstiden. Att ha fått kortare arbetstid väger tungt särskilt för kvinnorna, de äldsta och personer med smärta. Något oväntat är hälsoförbättring inte den viktigaste faktorn för återgång. För kvinnor väger hälsoförbättring dock betydligt tyngre än för män och är en av de viktigaste faktorerna. För personer med psykiska problem var hälsoförbättringen viktigare för återgång i arbete än för personer med smärta. Bland de långtidssjukskrivna tror att de kommer tillbaka i arbete igen under det närmaste året och tror på återgång men längre fram. Män är mer optimistiska om snar återgång än kvinnor. Det är intressant att jämföra hur de som är långtids- sjukskrivna ser på vad som är viktigt för återgång jämfört med de som återgått i arbete och så att säga har fått sina föreställningar prövade. En påtaglig olikhet gäller hälsoförbättring. Förbättrad hälsa bedömdes som den särklassigt viktigaste faktorn för att komma tillbaka i arbete bland de långtidssjukskrivna. Detta gäller oavsett kön, ålder och andra indelningar som kan göras. Bland de äldsta långtidssjukskrivna intar förbättrad hälsa den helt domine- rande faktorn relativt andra förändringar. En bättre och effektivare behandling anser sex av tio är viktigt. För kvinnor är en förkortad arbetstid och att arbetet blir mindre stressigt tunga faktorer. Mindre stress är viktigt även för män medan förkortad arbetstid inte väger lika tungt för män som för kvinnor. Här liknar föreställningarna hos de långtidssjukskrivna påtagligt bedömningarna hos de som återgått i arbete. Yngres föreställningar om villkor för återgång handlar förutom hälsoförbättring i mycket stor utsträckning om att byta yrke, byta arbetsplats, förändrade arbetsuppgifter. Här finns en god överens- stämmelse mellan föreställningarna hos de fortfarande långtids- sjuka och vad som bedöms ha varit viktigt för de jämnåriga som återgått efter långtidssjukskrivning. Hjälp och stöd från försäk- ringskassan är också en faktor som allmänt bedöms väga tungt för återgång i arbete. Här finns ett relativt starkt samband med ålder: yngre betraktar hjälp och stöd som viktigare än äldre. Villkor för återgång är också relaterad till diagnos. För personer med psykiska besvär handlar det i större utsträckning om att minska stressen i arbetet, byta social miljö och få stöd och hjälp. För personer som lider av smärta är lättare arbete och bra arbets- hjälpmedel vägen till återgång. Nästan hälften () av de svarande uppger att det inte finns något aktivt rehabiliteringsarbete på deras arbetsplats och en stor andel uppger att de inte vet (). Högsta andelen som uppger att det finns en aktiv rehabiliteringsverksamhet finns på statliga arbetsplatser () medan motsvarande andel för kommunanställda är . Det finns stora skillnader mellan hur man uppfattar arbets- givarens insatser, vilket till stor del beror på just vilken arbetsgivare man har. Bland de privatanställda är det som upp- fattar att arbetsgivaren gjort något som underlättat deras återgång till arbete medan motsvarande andel för kommunalt anställda är , landstingsanställda och inom staten . Insatser från sjukvård och försäkringskassa anser att väntetiderna för utredningar och behandling varit för långa eller t o m orimligt långa. Bland männen har hälften denna uppfattning och bland unga ungefär 2/3. Personer med diskbråck, ländrygg, övriga ryggproblem och knä, höfter etc. tycker i störst utsträckning att de väntat alltför länge medan andelen som tycker att de väntat för länge är mycket låg bland personer med hjärt- och kärlsjukdomar. Sjukvård och försäkringskassa får relativt goda omdömen från det stora flertalet vad gäller hjälp och behandling. Däremot är det bara drygt hälften som anger att hjälpen varit till stöd för återgång i arbetet. Minst nytta av hjälpen rapporterar personer med psykiska besvär i kombination med värk, och personer med ledbesvär, fibro- myalgi, ont i nacke, axlar, skuldror och armar. Yngre är generellt mindre nöjda med både sjukvård och försäkringskassa. Framtiden: tro, önskningar, farhågor Ett antal frågor pejlade deltagarnas föreställningar om framtiden – vad de tror, önskar, vill och befarar. Tro på återgång i arbete. Av de långtidssjukskrivna är det som tidigare nämnts som tror att de kommer tillbaka i arbete igen under det närmaste året och tror att de kommer tillbaka fast det kommer att ta . är tveksamma och tror inte alls att de återgår i arbete. Ålder är den viktigaste särskiljande faktorn i bedömningen. av de som är under 40 tror på återgång jämfört med I den äldsta gruppen är det bara 1 på 5 som tror på återgång. Andelen män som tror på återgång är högre än andelen kvinnor. Tron på återgång påverkas inte av huruvida man uppfattar att sjukskrivningen är orsakad av arbetet eller ej. Också åtgärder från arbetsgivaren under sjukskrivningen för att underlätta återgång har signifikant betydelse för tron på återgång. Däremot tycks det inte finnas några samband mellan tron på åter- gång och andra insatser från arbetsplatsen, sjukvården eller försäk- ringskassan. Bland de långtidssjukskrivna har tre av fyra ekonomisk press på sig att återgå i arbete. Unga upplever mera ekonomisk press är äldre. De som har ekonomisk press på sig att återgå i arbete tror i större utsträckning att de kommer tillbaka. Detta samband för- i stor utsträckning av att yngre upplever större ekonomisk press och även oftare tror att de kommer tillbaka i arbete. visar resultaten att personer som är i arbete och hade en ekonomisk press på sig att återgå i arbete i högre grad tror att de kommer att långtidssjukskrivna igen på grund av arbetet. De anser också att de gick tillbaka för tidigt i arbete. Vidare är det en högre andel bland de som har en ekonomisk press som anser att de arbetar för mycket med tanke på hälsan. Önskan om att lämna arbetslivet. I hela undersökningsmaterialet var det som angav att de ville ha sjukbidrag, sjuk- eller förtidspension. På grund av tiden som gick mellan det att urvalet drogs och enkäten skickades in fanns som övergått till sjukbidrag eller pension. Återstoden vill inte ha denna form för utträde ur arbetslivet. En rad olika faktorer kunde identifieras som särskiljer de som vill lämna arbetslivet från de som vill fortsätta. Ser vi till individ- egenskaper är inte oväntat andelen som vill lämna arbetslivet betyd- ligt högre bland de äldre och de som har kortare utbildning. Om individen har en känsla av att kunna påverka sin situation och framtid (mastery) är detta en klart bromsande faktor för att lämna arbetslivet. Personer med smärta är överrepresenterade i gruppen som redan fått sjukbidrag eller pension och det är också en högre andel bland personer med smärta som önskar detta jämfört med personer med psykiska besvär. Andra arbetsanknutna förhållanden som ökar sannolikheten att man vill fortsätta är framförallt att man saknar sitt arbete, känner sig välkommen tillbaka och upplever att någon bryr sig om huru- vida man kommer tillbaka eller inte. Arbetsgivarens insatser för återgång i arbete bedöms också som mycket viktiga. Farhågor hos de som arbetar. Nästan en av fyra av de som återgått i arbete befarar att de inte kan behålla hälsan på grund av arbetet. Arbetstiden är en viktig faktor – de som anser att de arbetar för mycket har mindre tro på att de kommer kunna fortsätta vara friska. Av de som återgått i arbete efter långtidssjukskrivning tror att de kommer att bli långtidssjukskrivna igen p g a arbetet – fler män än kvinnor tror detta. Personer med smärta tror i högre grad att de kommer att bli långtidssjukskrivna igen p.g.a. arbetet jämfört med personer med psykiska problem. Arbetstiden är också här en viktig faktor – de som anser att de jobbar för mycket tror i högre grad att de kommer att bli långtidssjukskrivna igen. Några praktiska slutsatser och reflexioner Den bild som framkommer av långtidssjukskrivnas situation är mångfacetterad. Rehabilitering till arbete betyder därför mycket olikartade insatser och långt gången individualisering. Till bilden hör att mer än hälften av de långtidssjukskrivna är optimistiska om sin framtid i meningen att de tror att de kan komma tillbaka i arbete. Skillnader i problembild och därmed i kapaciteter och hjälpbehov framträder framförallt mellan människor med olika diagnoser, män och kvinnor och i olika åldersgrupper. Också den självtillit och den syn man har på sig själv i meningen att man tror det är möjligt att påverka sin omvärld spelar en viktig roll för tron på att komma tillbaka i arbete. Hälsoförbättring är naturligtvis en tung faktor för återgång i arbetet men för vissa kategorier är inte hälsoförbättring det primära för återgång. Med ändrade arbetsförhållanden skulle man kunna arbeta. Om arbetsgivare kan förmås att visa ett större intresse för att långtidssjukskrivna skall komma tillbaka kommer dessas tro på möjligheter att återgå att öka. Åtgärder som möjliggör flexibel arbetstid framträder som det kanske viktigaste instrumentet för att åstadkomma en balans mellan individernas kapaciteter och arbetskraven. Detta gäller särskilt om insatser skall göras till stöd för den kontinuerligt växande gruppen av långtidssjukskrivna kvinnor. Minskad stress är den andra anpassningsåtgärden, som kommer att möjliggöra deltidsinsatser både män och kvinnor. Ser vi till individuella förhållanden har personer med psykiska problem helt andra behov och önskningar än personer med smärta Arbetshjälpmedel och mindre fysiskt tungt arbete är det centrala för de sistnämnda. Mindre stress, socialt stöd, andra arbetskamrater och annan chef är lösningar för många personer med psykiska besvär. För yngre personer som hamnar i långtidssjukskrivning fram- träder ett behov av större förändringar såsom byte av yrke och arbetsuppgifter. För äldre personer handlar förändringarna enligt dem själv mer om att söka förändringar i den befintliga miljön. De som lever under ekonomisk press tror i större utsträckning på att de kommer att gå tillbaka i arbete. finns uppenbart en fara i att använda ekonomisk press för att få människor tillbaka i arbete. De som lever under ekonomisk press tror i betydligt större utsträckning än personer utan ekonomisk press att de kommer att bli långtidssjuka igen. De anser också att de gick tillbaka för tidigt i arbete och en stor andel bland de ekonomiskt pressande uppfattar att de arbetar betydligt fler timmar än vad som är lämpligt med tanke på deras hälsa. Antalet människor i mycket långa sjukskrivningar har ökat kraftigt i . Det finns nu mer än 100 000 personer som varit sjukskrivna , vilket är den högsta siffran någonsin i . Kvinnor är kraftigt överrepresenterade bland de mycket långa sjukskrivningarna. Föreliggande studie fokuserar på ett urval av denna grupp av långtidssjukskrivna, nämligen personer som varit sjukskrivna mellan . Även denna tidsmässigt begränsade grupp har ökat kraftigt (figur 1). Det rör sig om ungefär en fördubbling och totalt var 27 290 personer långtidssjukskrivna i arbetskraften . Antal långtidssjukskrivna (1 -1,) i arbetskraften. Män och kvinnor redovisas separat. Långtidssjukskrivna (1-1,) i arbetskraften i Registerutdrag beställt från RFV aug. Syftet med föreliggande studie är att beskriva långtidssjukskrivnas och före detta långtidssjukskrivnas (avskrivna från RFV efter 1 – 1,5 års sjukskrivning) upplevelse av sin livssituation och de åtgärder och aktiviteter de deltagit i. En utgångspunkt är att den enskildes upplevelser, förhållningssätt och hälsa i samspel med omgivningsförhållanden spelar en väsentlig roll för återgång i arbete. Forskning visar även att människors föreställningar om sin egen framtida hälsa har högt prognosvärde.