sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — Kompetens skall uppnås genom utbildning inom skola och arbetsliv och praktisk användning av IT. -Tillgänglighet till informationssamhällets tjänster, att kunna hitta och använda information samt kommunicera med hjälp av IT. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken70 formuleras regeringens målsättning: Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Slutsatser från kartläggningen och analysen Användningen av IT i hemmet Enligt SCB:s levnadsundersökningar hade drygt 3,6 milj. personer i åldrarna 16–tillgång till Internet i hemmet. Nästan lika många, 3,2 milj. hade det inte. Av dessa svarar personer och däröver för knappt 1,2 milj. 2 milj. personer i åldrarna 16–64 saknar tillång till Internet i hemmet. Ökningstakten skiljer sig åt mellan olika kategorier av befolkningen. sker den största tillväxten bland de grupper som inte haft så stor del Internetanslutna. Det gäller framför allt bland arbetare och äldre, såväl män som kvinnor. Olika motiv att använda IT har identifierats. Dessa kan sammanföras i fyra kategorier: -Livsstilsmotivet – IT möjliggör nya livsmönster -Nyttomotivet – IT sparar tid och pengar -Underhållningsmotivet – IT är kul -Det sociala motivet – IT underlättar kontakter För att den nya tekniken skall nå en bred spridning räcker det inte med att den blir möjlig att utnyttja på det ena eller andra området. Vad som därutöver krävs är att IT-alternativet är så pass överlägset redan existerande metoder att det går att tala om ett mervärde för användarna. Först då kommer dessa vara villiga att ändra sina inarbetade vanor. I rapporten skisseras kortfattat samspelet mellan återförsäljare och kund och mellan medborgare och den offentliga sektorn på några olika områden. Syftet med detta är att tydliggöra förutsättningarna för ny IT-teknik att tränga ut tidigare inarbetade metoder. Det skall först framhållas att IT är ett formidabelt medium, som stödjer och kompletterar befintlig teknik och metoder på snart sagt alla områden. måste också understrykas att oavsett det handlar om offentlig service eller kommersiella transaktioner finns ett ömsesidigt intresse av alternativa lösningar och inte minst av personliga kontakter. Vägar att stimulera IT-användningen bland äldre Ca 70 av dem som saknar tillgång till IT i hemmet uppger att de inte ser någon nytta respektive saknar intresse för IT. Andelen är densamma för äldre som för personer i yrkesaktiva åldrar. Om uttalandet tas på allvar kan det återspegla två situationer: 1.Att den personliga nyttan eller intresset av IT saknas 2.Att det finns ett latent behov men varseblivning saknas på grund av att personen aldrig fått någon introduktion av de äldre uppger att IT verkar för krångligt. Flera slags insatser är här möjliga: Lika många av de äldre uppger att IT är för dyrt. Två tolkningar är möjliga: 1.Att man ser ett behov av att använda IT i hemmet men hushållsekonomin medger inte utgifterna för anskaffning, utbildning och support 2.Att privatekonomin inte utgör någon restriktion men betalningsviljan saknas, d.v.s. den upplevda nyttan av IT motiverar inte utgiften Slutsatsen blir därför att om staten önskar främja användningen av IT bland äldre skall insatserna: -i första hand inriktas mot att ge en introduktion till så många som möjligt -i andra hand ge bidrag till utbildning och främja utveckling av användarvänliga gränssnitt -i tredje hand ge bidrag till anskaffning och support Äldre och IT som politikområde Föreliggande utredning skall bland annat utgöra underlag för bedömningar inom hur ansvaret för de frågor som rör äldre och IT lämpligen fördelas. En första fråga är därför om avgränsningen Äldre och IT är ändamålsenlig med avseende på tänkbara offentliga åtgärder för att främja spridning och användning av IT. Ovan har konstaterats att tillgång till IT i arbetet samt hemmavarande barn utgör två starka impulser för att skaffa IT i hemmet. Den gemensamma nämnaren för flertalet äldre är att man hunnit lämna arbetslivet och att barnen lämnat föräldrahemmet innan PC- och Internetutvecklingen sköt fart. finns det många i den yrkesaktiva delen av befolkningen som inte har tillgång till IT i arbetet eller får impulser av hemmavarande barn, och som därför befinner sig i samma situation som de äldre. Det finns därför anledning att sätta ett frågetecken inför om åldersfaktorn bör ges någon avgörande betydelse. Med stigande ålder följer funktionsnedsättningar av olika slag. Inte heller här fäster de offentliga aktörerna inom handikappolitiken något avseende vid ålder. Funktionshinder utgör det avgörande kriteriet för eventuella åtgärder. Situationen för äldre, bland annat med avseende på IT har uppmärksammats inom Äldreprojekt. Stimulansmedel har beviljats ett antal försöksverksamheter på IT-området. Erfarenheterna härav är positiva. Verksamheten har i ett inledningsskede fyllt en viktig funktion. Däremot anser inte att åldersfaktorn är så central att Äldre och IT bör göras till ett bestående politikområde. Avgörande för olika insatser bör istället vara vilka behov som kan identifieras. IT-användning – en kulturyttring Persondatorn i sig är ett universalverktyg som bland annat har ersatt skrivmaskinen, räknemaskinen och ritbordet. Internet är ett medium med vars hjälp text, siffror och bilder kan förmedlas från en avsändare till en mottagare. Användningen av IT går inte att avgränsa till särskilda samhällssektorer eller för särskilda ändamål utan finns nu etablerad som en beståndsdel inom i det närmaste samtliga områden för mänsklig aktivitet. anser därför att frågorna kring användningen av IT hör hemma inom kulturpolitiken. Vilket är det bästa sättet att nå alla de som saknar tillgång till dator och Internet, som inte kommit i kontakt med mediet vare sig i skolan eller på jobbet, och inte heller hos släktingar, vänner eller grannar? Pensionärsorganisationerna utgör ett naturligt forum för en första introduktion: Pensionärsorganisationerna når ut till personer med begränsat socialt kontaktnät. Inom pensionärsorganisationerna är man väl medveten om att ett av de viktigaste motiven för medlemskap utgör möjligheten till social gemenskap. Kännetecknande för många icke- medlemmar är att de fyller sin tid med aktiviteter i andra föreningssammanhang. Hur organisationerna skall kunna nå och engagera äldre som inte visar sig är en ständigt återkommande intern fråga. För pensionärsorganisationerna är det naturligt att skräddarsy sina IT-verksamheter efter de äldres speciella förutsättningar och behov. SPF samarbetar bl.a. med SeniorNet och PRO har utvecklat ett eget introduktionspaket. Det senare har för övrigt blivit en succé, problemet består i att hinna utbilda lärare i takt med efterfrågan. Med uppskattningsvis 150 000 deltagare i olika studiecirklar i IT-användning utgör studieförbunden en kraftfull resurs inom folkbildningen. Hur stor andel som utgörs av äldre är inte känt eftersom deltagarnas ålder inte registreras. En svårighet som framskymtat är att utforma datacirklarna så att det både motsvarar yngre och äldres behov, och där de äldre kan behöva mera tid för det grundläggande datorhandhavandet. Försöksverksamheten med medborgarterminaler har fallit väl ut och det finns önskemål från de medverkande myndigheterna om en utbyggnad av verksamheten. En särskild målgrupp utgör personer utan tidigare datorvana och för vilka speciella datorvärdar finns tillhanda. Utplacering skall kunna ske både i offentliga som privata lokaler, varvid särskilt framhålls biblioteken. En begränsning i konceptet med medborgarterminaler ligger att IT-användningen främst avser myndighetsinformation. I förhållande till alla de möjligheter Internet erbjuder framstår detta som något snävt. I diskussionen av vilka drivkrafter som kan motivera en person att använda IT för privata ändamål har nyttomotivet dessutom tonats ner. Detta gäller inte minst för äldre. Även om nyttoorienteringen framstår som självklar i ett myndighetsperspektiv, bör dess attraktionskraft bland den datorovana allmänheten inte överskattas. Folkbiblioteken har goda förutsättningar att spela en central roll när det gäller introduktion av IT: -Biblioteken skall enligt lag verka för att göra databaserad information tillgänglig för alla medborgare. Särskilt anpassade tjänster skall erbjudas olika eftersatta grupper -Praktiskt taget samtliga bibliotek erbjuder allmänheten tillgång till datorer uppkopplade mot Internet, i många fall genom bredband -Allmänheten besöker biblioteken i påfallande hög utsträckning, och biblioteken möter genomgående större uppskattning än många andra former av service -Användningen av bibliotek pågår hela livet. Aktiviteterna förändras dock med åldern -Ungdomar, studerande och invandrare utnyttjar biblioteken i större utsträckning än genomsnittet Biblioteken ger särskild service till grupper med särskilda behov som äldre och funktionshindrade, såväl inom som utanför de egna lokalerna. Systemet med kulturombud finns infört i många kommuner. Härigenom når biblioteken ut med sina tjänster också till personer som till följd av ålder, sjukdom eller nedsatta krafter är oförmögna att själva ta sig till bibliotekslokalerna. Det finns många exempel på hur kulturombuden bygger upp nätverk, t.ex. genom att bjuda in studieförbund, pensionärsorganisationer eller kyrkan. På biblioteken finns erfarenheter av att introducera IT, inte minst gentemot äldre. 550 bibliotek deltog Seniorsurf. Många bibliotek genomför liknande egna aktiviteter, ofta i samarbete med det lokala föreningslivet. Intresset är genomgående stort, anmälningslistor blir fulltecknade men brist på personal utgör en flaskhals. Särskilda stimulansmedel bör ställas till förfogande för satsningar på introduktion och försöksverksamhet som stimulerar till användning av IT-teknik. En viktig målgrupp utgörs av äldre, men det är viktigt att understryka att aktiviteterna skall kunna omfatta alla. Sökande skall i första hand vara folkbiblioteken, men även föreningar som till exempel pensionärs- och invandrarorganisationer skall kunna komma ifråga. Ansökningar av projektmedel görs utifrån en aktivitetsplan. Stimulansmedlen föreslås utgå för att därefter utvärderas. Det statliga bidraget skall täcka hälften av kostnaderna, alternativt en inledande högre andel från staten och därefter stegvis avtrappning. Resten av kostnaderna skall för biblioteken täckas av kommunala bidrag, och för föreningarna av egna medel. Nivån på bidraget bestäms utifrån en beräknad schablon för kostnaden per introducerad person. För biblioteken är vidare ett avgörande kriterium att ingen neddragning av budgeten får ske i andra delar av verksamheten. föreslås bli den myndighet som fördelar stimulansmedlen. Beträffande stöd till utbildning utgår statliga och kommunala bidrag via studieförbundens cirkelverksamhet, där olika slag av datacirklar svarar för en betydande andel. Av totalt 1,7 miljarder till folkbildningen via studieförbunden för , svarade de IT-relaterade kurserna för uppskattningsvis . Ingenting har framkommit som tyder på att insatserna skulle vara av otillräcklig omfattning. Många ansträngningar görs i syfte för att öka tillgängligheten till informationssamhället. Bl.a. ska offentliga organs webbplatser vara tillgängliga för funktionshindrade enligt det s.k. Web Accessibility Initative (). Vidare har EU:s medlemsländer har kommit överens om en handlingsplan inom ramen för eEurope Action Plan. Det saknas inte strukturer i form av offentliga aktörer som på olika sätt kan medverka till att tillgängligheten förbättras via insatser inom forskning och utveckling. har dock få FoU-projekt haft äldre som målgrupp. undersöker förutsättningarna att vid användning initiera ett utvecklingsprojekt med inriktning mot äldres IT-användning. Möjliga samverkanspartners är pensionärsorganisationer, SeniorNet samt kommersiella aktörer som t.ex. funka.nu. En möjlig finansiär är via sitt program En användardriven IT- utveckling. Bidrag till anskaffning och support En stor del av diskussionen kring hur äldres IT-användning skall kunna främjas leder in på frågor kring anskaffning av utrustning, utbildning och support. Inte minst vid IT- kommissionens hearing framkom detta71. Det ligger här nära till hands att dra paralleller med systemet med personaldatorer. Många debattörer påtalar också skevheten i att stödet till datoranskaffning via skattesystemet genom sin utformning endast kan utnyttjas av personer som finns etablerade på arbetsmarknaden. I systemet med personaldator står arbetsgivaren för anskaffningen och är motpart till leverantören som förutom att tillhandahålla systemet normalt även svarar för support. Motsvarande lösning går inte enkelt att hitta för personer utanför arbetsmarknaden. Pensionärsförbunden skulle i princip kunna medverka vid upphandlingen av systemen, men 71 Äldre i informationssamhället . värjer sig för den roll som man sedan riskerar att få när medlemmarna behöver support. Även biblioteken betraktar det som främmande för sin verksamhet, sina resurser och sin kompetens att påta sig en samordnande roll ifråga om datoranskaffning. Om systemet med skattesubventionerade hemdatorer skall utsträckas till dem som står utanför arbetsmarknaden talar praktiska skäl för att den enskilde själv anskaffar sin dator, och att denne sedan beviljas avdrag i sin deklaration enligt modellen för ROT-avdraget. För personer vars hushållsekonomi inte medger utgiften för datorinköpet för återbetalning 1½ år senare i samband med slutskattesedeln, finns i princip möjligheten att hos socialnämnden ansöka om försörjningsbidrag som även omfattar datoranskaffning. Det är dock troligt att den sökande i så fall måste presentera mycket starka skäl för att ett sådant bidrag skall beviljas. framstår inte offentligt stöd till anskaffning av hemdatorer – oavsett detta sker statligt via inkomstskatten eller kommunalt via bidragssystemet – som den mest ändamålsenliga åtgärden att främja IT-användningen bland medborgarna. upprätthåller en beredskap att aktualisera frågan om avdrag i inkomstbeskattningen för inköp av hemdator. Bo hemma på äldre da´r, Äldreuppdraget 2000:11. (2000-26-011). , Hans, och Guiborg, . Massbetalningar i , Bilaga 15 till , SOU 2000:11 Bättre webbplatser för personer med funktionsnedsättning, , 2001. Castells, (2001). The Digital Divide in a Global Perspective. Kapitel 9 i The Internet Galaxy. Reflections on Internet, Business, and Society, . : Framgångsrika medborgarkontor och hög IT-temperatur i enskilda företag och regioner. TELDOK rapport 82, 1998. Dator och Internet i hemmet hos personer med funktionsnedsättning, , 2001. De nya attityderna. Kartläggning av de svenska Internetanvändarna. Direktservice via Internet. Projektnummer 3806060, . En förvaltning i demokratins tjänst – Ett handlingsprogram. En uthållig demokrati. Fakta om Informations- och kommunikationsteknik i . Fokusgrupper bland offentliga organisationer, företag och allmänheten om behovet av information om Internet. (T-21101). Post- & , 2001. Folkbiblioteken 2000, Kulturen i siffror, , 2001:4. Forskning om IT och demokrati, Rapport 24/2000, , 2000. Funktionshindrade och IT. Sammanfattning av resultat från en frågeundersökning. Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier, 2000. IT, Demokrati och medborgarnas deltagande. 2001:26/TELDOK rapport 142, 2001. Långsamt mot elektronisk publicering, Land, Du välsignade? , och , . Vad gör folk på ?, Land, Du välsignade? Det digitala folkhemmet. Dokumentation av föredrag vid hearing Hur vill vi ha det digitala tjänstesamhället 2011? , /25. IT i demokratin eller IT-demokrati. IT i demokratins tjänst, IT- kommissionen, SOU 1999:117. Informations- och kommunikationsteknik i . Informationsteknologin - Vingar åt människans förmåga. SOU 1994:118 IT- kommissionen, 1994. Internet och datoranvändning i , Rapport 2001:28. Statskontoret, 2001. Internetval - en utvärdering av kårvalet vid studentkår. Statskontoret, 2001. IT i landstingen – Ett regionalt perspektiv. IT för funktionshindrade och äldre – förslag till handlingsprogram . IT för funktionshindrade och äldre. Offentliga insatser , , 2001. IT för personer med funktionshinder och deras organisationer – Presentation av avslutade och pågående kompetensutvecklingsprojekt . Arvsfondsdelegationen, 2001. IT i hem och företag, en statistisk beskrivning. , , 2001. IT i landstingen – Ett regionalt perspektiv. yttrande angående skattefrihet för lånedatorer. IT97/51 IT- kommissionen, 1997. , på försök – en utvärdering av projektet och dess effekter. i , 2001. Bibliotekens tjänster till äldre och funktionshindrade. Demografi och ekonomi ger oss nyckeln till framtiden, Framtider 1/2000, , 2001. Den svenska nätopinionen, Land, Du välsignade? Människor i Smart Bo, , 2001. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. (2001-103-7), (2001). , , , och , . Om klyftor i informationssamhället. LO/Löne- och välfärdsenheten, 2001. Internetbarometer 2000, MedieNotiser Nr 2, , 2001. Mediebarometer 2000, MedieNotiser Nr 1,, 2001. , och , . Upplevelse av pensioneringen – rapport från en fokusgruppstudie. , , 2001. , , R. , , R.. E-röstning – En lägesrapport, rapport 35/2001, , 2001. Sammanfattning av Gallup- undersökning utförd . Regeringens proposition 1996/97:3. Regeringens proposition 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Regeringens proposition 1997/98:136. En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringens proposition 1999/2000:86. Ett informationssamhälle för alla. Regeringens proposition 2000/01:80. Förändring av socialtjänstlagen. Regeringens proposition 2001/2002:34. Regeringens satsningar på IT för äldre. Nätet som marknadsplats. De svenska pionjärerna. TELDOK 123, 2001. Vem använder IT och till vad? – Spridning av IT i befolkningen. En rapport utarbetad på uppdrag av . (Under tryckning) SeniorLiving 2000 – Att leva och bo som pensionär . Förordning om statsbidrag till folkbildningen. Ändrad genom SFS 1992:737 och SFS 1998:973. Förordning (1997:401) med instruktion för post- och . allmänna råd om försörjningsstöd, SOSFS 1998:11 (S). stad, 2001. Studieförbunden , Kulturen i siffror, , 2001:3. Surveying the Digital Future. The Internet Report, 2000. Så vill vi ha det digitala tjänstesamhället 2011+. Sammanfattning från hearing 2001-09- 24/25, , 2001. Teknik och administration i valförfarandet. Slutbetänkande från Valtekniska utredningen. Panelerna Informations- och kommunikationssystem samt Tjänstesektorn. The Public Library in the Electronic World, . NAPLE Survey, 2001. Undersökning om levnadsförhållanden. Välfärd via nätet? Hushållen och Internet – om näthandel och elektroniska civila nätverk. 1998:34, TELDOK rapport 124, 1998. Realization of for . , , 2000. Äldre födda utomlands. En demografisk beskrivning. Äldreportalen – en förstudie. , och , . Internetanvändningen i befolkning. Teldok 115, 1997. Vidgar IT gapet mellan generationerna? IT i demokratins tjänst, IT- kommissionen, SOU 1999:117. , och , . IT för äldre i kommuner. Tema teknik och social förändring, , , 1997. Gammal är äldst – En studie av teknik i äldre människors liv. Tema teknik och social förändring, , , 1995. BILAGA 1: UPPDRAGSBESKRIVNING Förslag till kunskapsinventering kring IT och äldre arbetar med det handlingsprogram som kallas IT för funktionshindrade och äldre. Inom ramen för handlingsprogrammet presenteras också statistik på området. Inom ramen för Nationell handlingsplan för äldrepolitiken har gjorts en satsning på några prioriterade områden i syfte att stödja arbetet med att uppnå de nationella målen. har drygt 1,2 miljarder utgått till ett tiotal områden. kommer regeringen att lämna en skrivelse till , där regeringen redovisar hur långt arbetet med att uppnå de nationella målen har kommit samt resultatet av de drygt tjugo åtgärder som föreslogs i Nationella handlingsplanen. Skrivelsen kommer därmed att omfatta området Äldre och IT. Inom finns nu en informell grupp som undersöker hur ansvaret för de frågor som rör äldre och IT lämpligen fördelas. För att få en bättre grund att stå på i det arbetet behövs en aktuell inventering av kunskapsläget. Därför har kontaktats. Nedan beskrivs hur en sådan inventering skulle kunna genomföras: ·Att kartlägga situationen kring vilken tillgång äldre (65+) har till IT och i vilken mån IT används av äldre. ·Att beskriva varför IT inte används i förekommande fall. ·Att beskriva/kartlägga de potentiella risker som lågt IT-användande bland äldre medför . Frågor av särskild vikt ·Hur många i grupperna och 80+ har tillgång till dator och Internet? Hur definierar aktuella studier "tillgång"? Innebär det dator med Internetkoppling i hemmet eller detsamma hos någon anhörig eller bekant? Eller innebär det tillgång till bibliotek eller medborgarkontor med fri möjlighet att "koppla upp sig"? Eller är det helt enkelt den enskilde som får avgöra vad som menas med "tillgång"? ·Hur många i gruppen och 80+ använder dator och Internet? ·Vilka undergrupper kan identifieras både vad gäller tillgången till och användandet av dator och Internet? Grupper av särskilt intresse är: icke organiserade äldre, socialt isolerade, ekonomiskt mindre bemedlade, äldre med annan etnisk bakgrund/språktillhörighet, äldre med lätta eller inga funktionshinder och äldre med omfattande funktionshinder. ·Vad beror bristande tillgång på? Beror det på för höga kostnader, funktionshinder, avsaknad av kunskap, ointresse, ovilja, rädsla etc.? ·Kan allmänna datorer på till exempel bibliotek och medborgarkontor betraktas som tillgängliga för äldre med mindre funktionshinder? Är lokalerna anpassade? Är datorerna anpassade? ·Om individen har tillgång till dator och Internet men inte använder sig av desamma vad beror det i så fall på? Beror det på för höga kostnader, funktionshinder, avsaknad av kunskap, ointresse, ovilja, rädsla etc.? ·Om lågt användande beror på avsaknad av kunskap, vad avhåller då individen från att söka/skaffa sig nödvändig kunskap? Beror det på att det inte finns några utbildningsalternativ, att informationen om befintliga utbildningsalternativ inte nått fram, att avgifterna är för höga, att den fysiska tillgängligheten till utbildningslokaler är dålig etc.? Frågan är hur aktörerna ser på de potentiella risker som lågt IT-användande bland äldre medför . Vilka möjligheter riskerar att inskränkas. Kommer man till exempel att utan tillgång till och kunskap om IT kunna utföra bankärenden, deklarera, delta i val, söka kunskap (om vård, omsorg, politik etc.), inhandla produkter och utföra bokningar, delta i utbildning (framför allt distansutbildning) och ta del av nyheter på samma villkor som andra? ·Genomföra litteraturstudier, svensk litteratur i första hand och eventuellt övergripande utländsk litteratur i andra hand. ·Samla in och sammanställa synpunkter och erfarenheter från bland andra pensionärsorganisationerna, SeniorNet, studieförbunden (folkbildningen), , , , , , och regionala FoU-centra och forskningsinstitut på äldreområdet. BILAGA 2:SAMMANFATTNING AV IT-KOMMISSIONENS HEARING OM ÄLDRE I INFORMATIONSSAMHÄLLET, 15 OKTOBER 2001 Det finns stora skillnader i internetnärvaro mellan åldrarna. Av befolkningen i dess helhet har tillgång till Internet i någon form. För åldersgruppen 71–är andelen . Den här skillnaden har fått den tillspetsade formuleringen den digitala klyftan, d.v.s. egentligen någonting för statsmakterna att vara bekymrade över. Vid hearing om Äldre i Informationssamhället blev diskussionen om den digitala klyftan mycket livlig med aktiv medverkan av många i det fullsatta auditoriet. Flera aktörer kunde redovisa intressanta metoder och goda erfarenheter av att skapa intresse och förmedla kunskaper till seniorer om datorer och deras användning. Alla paneldeltagarna som yttrade sig i frågan var mycket tydliga när det gällde påtryckningsmedel för ointresserade: Alla har rätt att slippa IT utan att behöva riskera att deras tillvaro försämras.