sou · GQB359d1 · 2003-01-01 00:00:00 — I följande diagram redovisas för TRS inflöde, utflöde och aktiv stock vid årets utgång för perioden – 2001. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal TRS: In- och utflöde samt aktiv kundstock 1995-2001 Källa: statistik från 4.2.2En bild av helheten Inget av trygghetsråden har historiska databaser eller redovisar re- sultat longitudinellt, dvs. det går inte att följa en kundstock för att se hur klienternas arbetsmarknadsstatus förändras och vilka lösningar som uppnås. Ett sätt att få en bild av ar- betsmarknadsläget för en hel grupp uppsagda är att se vad som hänt med ett visst inflöde . redovisar i sin årsredovisning arbetsmarknadsläget för hela inflödet vid utgången av . Fördelning har skett på åldersgrupper och kön, och i diagrammet nedan redovisas arbetsmarknadsläget för respektive grupp procentuellt fördelat på aktuell arbetsmarknads- status. Förändringar som skett efter det att en individ avregistrerats ingår inte i redovisningen. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal TSn: Inflöde med arbetsmarknadsstatus Källa: resultatrapport från Anm. 1: Ej svar förfrågan innebär att kunden inte svarat på förfrågan om aktu- ell situation. Information har lämnats om att uteblivet svar medför avregistre- ring. Uppföljningar har visat att de flesta i gruppen har arbete. Andelen arbetslösa är som synes låg och det är egentligen bara män i åldersgruppen 55 – som avviker mera markant. Mer om ål- dersgruppen redovisas i avsnitt 4.3.4 och kapitel 5. Det kan synas förvånande att så stor andel av de uppsagda fortfarande står registrerade på uppsägningstid efter utgången av . Enligt är förklaringen att tidiga åtgär- der genomfördes i relativt stor omfattning, dels inom försvaret och dels som frivilliga tidiga åtgärder vid ett par länsar- betsnämnder och att uppsägningstiderna börjat löpa först . Risken för att dess grupper skulle hamna i arbetslöshet be- döms av stiftelsen som liten. Om man bortser från skillnaderna i uppsägningstid (yngre stats- tjänstemän har kortare uppsägningstid än äldre) är det små skillna- der i resultat mellan åldersgrupperna och också mellan könen inom respektive åldersgrupp. En motsvarande redovisning har erhållits från . Den är fördelad på åldersgrupper men inte kön: Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Arbetsmarknadsstatus för nyregistrerade personer 2000, TRS Arbete, startat eget Här skiljer sig resultaten från på flera sätt. An- delen arbetslösa är högre, men det bör observeras att i gruppen ar- betslösa ingår klienter som deltar i åtgärder, främst utbildning, utan stöd från TRS. Liksom för de övriga två redovisade trygghetsråden avser delmängden lång utbildning i staplarna studier som föranleder avregistrering. Att andelen lång utbildning är lägre än för de andra trygghetsråden kan delvis bero på att det i gruppen arbetslösa finns klienter som deltar i långa utbildningar. Vidare är sammansättning- en av inflödet annorlunda. TRS kundunderlag består i högre ut- sträckning av uppsagda från små arbetsplatser, ofta ideell eller kul- turell verksamhet. Utbildningsnivån är lägre än på det statliga om- rådet och inslaget av svårplacerade, bl.a. lönebidragsanställda, är högre. Ytterligare en förklaring till skillnaderna i resultat kan vara kortare uppsägningstider för TRS klienter än för statstjänstemän. Det går alltså inte att utan eftertanke jämföra resultaten med , som hinner genomföra en större del av arbets- processen innan uppsägningstiden löpt ut och olösta klienter tving- as ut i arbetslöshet. För TRR är det inte möjligt att göra en motsva- rande redovisning med den uppbyggnad deras register har. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal 4.2.3Vart tar kunderna vägen? TRR redovisar utflödet ut ur sitt kundregister på ett relativt finfördelat sätt. avregistrerades 11 598 per- soner av följande orsaker. TRR, utflöde : Anm.1: Studier som föranleder avregistrering är ofta långvariga utbildningar mot ny yrkeskarriär, t.ex. akademiska studier, som ligger utöver studier som ingår i normalt omställningsstöd. Anm. 2: TRR tillämpar en femårsgräns för omställningsstöd. Anm.3: I övriga avslut ingår bl.a. pensionering, utlandsflytt och personer som lämnat arbetsmarknaden. Fördelningen på åldersgrupper framgår av följande tabell. TRR, åldersfördelning utflöde I följande diagram redovisas per kön och åldersgrupp fördelningen mellan olika avregistreringsorsaker. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal TRR: Utflöde 2001, köns- och åldersfördelat Källa: bearbetad statistik från Som framgår av diagrammet är det för åldersgrupperna som går till anställning eller start av eget före- tag. 55 – 59-åringar ligger något, men inte uppseendeväckande, läg- re. Män går till anställning eller startar eget företag i högre ut- sträckning än kvinnor, men kvinnorna påbörjar i högre utsträck- ning långa utbildningar mot en ny karriär. Skillnaderna mellan kö- nen är relativt små. Benägenheten för långa studier avtar med sti- gande ålder, medan start av eget företag har störst andel i ålders- grupperna 40 – och högre eller lika hög andel i åldersgruppen 55 – som i de två yngsta grupperna. De av trygghetsrådets klienter som går till ny anställning går framförallt till små och me- delstora företag. Enligt en undersökning bland ca 3 000 av TRR:s arbetssökande, som fick nytt arbete hade 70 pro- cent av de rekryterande företagen färre än 100 anställda och 42 pro- cent hade färre än 25 anställda. Enligt TRR:s bedömning innebär detta förhållande att det sker en kompetensöverföring från större företag till mindre. av de som fick nya arbeten fick det inom offentlig sektor, medan resten är spridda över branscher inom den privata sektorn, med industrin (), framförallt verk- stadsindustrin, som största mottagare. Undersökningen visar också att de flesta, , fick fast anställning medan fick längre visstidsanställningar än ett Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Lönenivån i den nya anställningen var högre för av de tillfrågade, lika för och lägre för . 66 pro- cent bibehöll sin befattningsnivå, fick högre befatt- ningsnivå och fick lägre befattningsnivå i den nya anställningen, jämfört med tidigare anställning. Från avregistrerades sammanlagt 3 987 personer ur den aktiva kundstocken, av följande orsaker: Åter efter tidiga åtgärder Anm. 1: Åter efter tidiga åtgärder innebär att en person som varit registrerad för tidig åtgärd har avregistrerats på grund av återgång till tidigare arbetsgivare. Det kan vara till tidigare men också till ett nytt arbete. Anm. 2: Lång utbildning är långvariga utbildningar mot ny yrkeskarriär, t.ex. akademiska studier. Anm. 3: Ej svar förfrågan innebär att kunden inte svarat på förfrågan om aktuell situa- tion. Information har lämnats om att uteblivet svar medför avregistrering. Uppföljningar har visat att de flesta i gruppen har arbete. Av de kunder som fått nya arbeten (återgång till tidigare arbetsgi- vare efter tidiga åtgärder ej inräknade) är det som fått tillsvidareanställningar. har fått tidsbegränsade anställ- ningar med mer än varaktighet och god prognos om fort- satt anställning. Liksom hos TRR avregistreras inte kunder som har kortare tillfälliga anställningar. De står kvar i det aktiva kundregist- ret. Anställande arbetsgivare är statliga i 23, kommunala i 17 och privata i av anställningarna. Övergången till den privata sektorn var ännu högre, upp till av dem som gick till ny anställning, under de år besparingarna i den statliga sektorn var omfattande. Det är framförallt i små och medelstora företag de före detta statstjänstemännen får ny anställning. 18 Undersökningen omfattar bara klienter som avregistrerats som lösta. Klienter med kortva- riga anställningar står kvar i TSn's aktiva kundregister. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal En fördelning av utflödet från TSn på åldersgrupper och kön ger följande bild. TSn, utflöde , fördelat på ålder, kön och avregistreringsorsak Källa: Bearbetad statistik från . Anm. 1: Lång utbildning är långvariga utbildningar mot ny yrkeskarriär, t.ex. akademiska studier. Anm. 2: Ej svar förfrågan innebär att kunden inte svarat på förfrågan om aktu- ell situation. Information har lämnats om att uteblivet svar medför avregistre- ring. Uppföljningar har visat att de flesta i gruppen har arbete. Fördelningen på åldersgrupper och avregistreringsorsaker är rela- tivt lik den för TRR. är det arbete eller start av eget företag som dominerar. Män startar eget företag i högre utsträckning än kvinnor. Andelen egenstartare är liksom hos TRR högst i medelåldern. Andelen som går till långa utbildningar är högre för statstjänstemännen än för privattjänstemännen. Kvin- norna är mer utbildningsbenägna än männen (utom för den yngsta åldersgruppen, som dock är så liten att man bör vara försiktig med slutsatser). Pensionsavgångarna är omfattande i den äldsta ålders- gruppen, vilket förklaras av att uppsagda statstjänstemän kan välja pensionslösning om de fyllt vid entledigandetidpunkten. An- delen som går med särskild pensionsersättning i 55 – 59-årsgruppen är också hög. Som synes är pensionslösningar vanligare bland män, vilket sannolikt har samband med att kvinnor ofta får lägre pension än män beroende på lägre lön och kortare intjänandetid. Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Andelen i åldersgruppen 55 – som går till arbete eller start av eget företag är lägre än för TRR, vilket har samband med möj- ligheterna till särskild pensionsersättning i det statliga trygghetsav- talet. De som beviljats särskild pensionsersättning har anmälts som uppsagda innan regelsystemet skärptes 1999 så att uppsägande arbetsgivare numera får betala en riskpremie som ska täcka hela kostnaden för särskild pensionsersättning. Förändringen ledde till en markant minskning av andelen 55+ i inflödet till stif- telsen, vilket bör slå genom även i utflödet . Andelen 55+ i inflödet har dock stigit . Den senast genomförda kundundersökningen inom , som genomfördes av SKOP på ett representativt urval av stiftelsens kunder, redovisades . Undersökningen riktades till kunder som befann sig i slutet av uppsägningstiden el- ler hade lämnat anställningen. Undersökningen ger en lik- nande bild av de nya arbeten som erhållits, som den som redovisa- des ovan för TRR. av dem som har fått nya arbeten har fått högre lön, för är det ingen skillnad och har sämre lön. anser sig ha fått bättre eller mer utveck- lande arbetsuppgifter, för är det ingen skillnad och har sämre eller mindre utvecklande arbetsuppgifter. Av resultaten framgår också att drygt hälften – - av dem som i undersökningen hade ny anställning hade fått det från det uppsägningsbeskedet erhölls. En fjärdedel hade ny anställning . Skillnad mellan LO-grupper och tjänstemän På grund av reglerna i PUL och eftersom det är uppsägande arbets- givare som svarar för uppsägningsbeskeden till , saknas i dess register uppgifter om facklig tillhörighet. I kundun- dersökningarna som riktas direkt till kunderna kan dock uppgift inhämtas om detta. Resultaten kan i någon mån ge en indikation om huruvida resultaten för LO-grupper skulle bli annorlunda än för tjänstemannagrupper om omställningsavtal skulle träffas på det privata LO-området. verksamhet omfattar som bekant alla statligt anställda. Resultaten av SKOP-undersökningen visar att medlemmar i hade arbete i högre utsträckning än tjänsteman- nagrupperna. Vid undersökningstillfället hade av SEKO-medlemmarna arbete mot för medlemmar i Effekter och erfarenheter av omställningsavtal och för medlemmar i . Också om man jämför andelen fasta arbeten hos dem som fått nytt arbete ligger SEKO-medlemmar något högre än övriga grupper. Andelen som fick nytt arbete från uppsägningstill- fället var jämförbar med medlemmarna i TCO –förbunden – för mot för av medlemmarna i hade fått nytt arbete . SEKO-medlemmarna har dock lyckats något sämre med att höja sin lön. av SEKO-medlemmarna uppger att de höjt sin lön mot för medlemmarna i och 57 pro- cent för medlemmar i . av SEKO- medlemmarna hade fått lägre lön mot för medlemmar i och för medlemmar i . Bedöm- ningen av hur utvecklande arbetsuppgifterna är visar också att en lägre andel SEKO-medlemmar bedömer arbetsuppgifterna som mer utvecklande ( för SEKO-medlemmar mot 68 re- spektive för TCO- respektive SACO-medlemmar). Däremot är det en större andel SEKO-medlemmar – – som anger ingen skillnad, mot 16 respektive 31 för medlemmar i respektive . Utflödet från TRS uppgick till 309 personer, med följande fördelning på avregistreringsorsaker. De kundundersökningar som trygghetsråden låter genomföra ger höga betyg på deras verksamhet och rådgivare/konsulenter. I en enkät som redovisades , baserad på en undersökning av klienternas önskemål19 redovisas för TRR Trygg- 19 EKO, Enkät om kundernas önskemål, , Effekter och erfarenheter av omställningsavtal hetsrådet synpunkter från ett statistiskt urval av klienter som ny- anmälts – . I undersökningen mättes bl.a. hur klienterna värderar viktigheten av olika stödformer och vilka betyg de sätter på dessa. Ett sammanfattande betyg på TRR:s verksamhet hamnar på 3,8 på en 5-gradig skala. Den viktighetsgradering som gjorts i undersökningen visar att det klienterna bedömer som viktigast ( eller fler svarar att det är mycket viktigt) är att få framtidstro och att få arbete, den tidiga starten och möjligheterna att själv påverka. Nästan lika höga värden (70 – ) har att rådgivaren finns tillgänglig och fungerar som bollplank. Det klienterna bedömer som viktigast får också höga betyg, vilket tyder på att TRR lyckats väl med att rikta insatserna mot det klienterna upplever sig behöva. Det som får lägst värden i viktighetsgraderingen är arbetsmarknadskunskap och yrkesvägledning. Det finns ett starkt samband mellan betygssättningen och antal kontakter klienterna haft med rådgivarna: ju fler kontakter, desto högre betyg på TRR:s verksamhet. Resultaten visar också att det är positivt att klienten själv tar initiativ till kontakt med rådgivaren. Det är emellertid negativt om klienten upplever att han/hon får ta initiativet i allt för stor utsträckning. Det som påverkar synen på TRR i störst utsträckning är vilket betyg man ger sin rådgivare. Ak- tiviteter och ekonomiskt stöd får genomgående höga betyg, men det är tydligt att den relation man skapar med rådgivarna är mycket viktig för hur man ser på TRR totalt. Rådgivarna lyckas enligt re- sultaten att med ett relativt litet antal kontakter ge klienterna till- baka tron och klienterna tycks uppskatta den person- liga kontakten med en rådgivare som kan ge konkret hjälp med att få ett nytt jobb. I undersökningen svarar kvinnor positivare än män, både vad gäller värderingen av viktighet och betyg. Störst är skillnaden när det gäller bedömningen av viktigheten av yrkesvägledning, arbets- marknadskunskap och insikt i vad man passar för. Det kan bero på större osäkerhet hos kvinnorna eller en öppnare attityd till att prö- va nya möjligheter. senast redovisade kundundersökning , på ett statistiskt urval av stiftelsens kunder 20 basera- des på ett relativt stort antal frågor om information, omställnings- processen och bedömning av det stöd man fått från olika aktörer i omställningen. En del sammanfattande frågor ställdes. 20 Rapport till , , Effekter och erfarenheter av omställningsavtal av intervjupersonerna uppger att de fått stöd från TSn i form av engagemang, utbildning mm medan motsvarande värde för arbets- givaren var , för facket och för arbetsförmed- lingen . betygsätter stödet från TSn som ganska eller mycket bra. svarar ganska eller mycket då- ligt. Stödet från övriga inblandade aktörer får lägre betyg: betygen ganska eller mycket bra ges av till arbetsgivaren, av till facket och av till arbets- förmedlingen. Att dessa betyg är lägre kan ha naturliga förklaring- ar: arbetsgivaren har sagt upp, facken har förhandlat om turord- ningen och uppsägningarna och arbetsförmedlingen kommer i all- mänhet in sent i omställningsprocessen. De högre betygen på bekräftar också värdet av en från parterna och myndigheter fristående resurs som har uppgiften att se till de upp- sagdas intressen. När det gäller betygsättningen av TSn:s insatser är spridningen på olika bakgrundsvariabler liten. Män och kvinnor gör i stort samma bedömning och det är små skillnader mellan ålders- och yr- kesgrupper eller facklig tillhörighet. Högst värden på positiva svar () har de som är i utbildning eller annan stödåtgärd, där- efter de som har arbete (). av de arbetslösa svarar positivt. Gruppen arbetslösa har högre värden på Varken bra eller dåligt än övriga grupper. Resultaten från TSn visar att också här uppskattas den personliga kontakten med en konsulent högt. Tre fjärdedelar av kunderna har haft kontakt med en konsulent, och av dem tycker det funnits gott om tid för att kunna prata med konsulenten i lugn och ro. tycker att konsulenten varit engagerad i att hjälpa kunden och lika många tycker det varit lätt att prata med konsulen- ten. TSn:s kundundersökningar innehåller en fråga om hur man upp- lever sin situation: så här i efterhand, hur ser du på att du blev uppsagd och måste försöka skaffa dig ett nytt arbete? Du kan svara på en skala mellan 1 och 5, där 1 betyder kris eller katastrof och 5 möjlighet eller utmaning. Svaren från de tre senaste undersök- ningarna framgår av diagrammet: Effekter och erfarenheter av omställningsavtal Resultaten visar att det inte behöver vara en katastrof att bli upp- sagd. Tvärtom ger det för de flesta ett tillfälle till utveckling och att komma vidare i yrkeslivet. Uppsägningen blir den utlösande faktor som tvingar den uppsagde till ställningstaganden om framtiden men som också ger tillgång till resurser att förverkliga önskemål man kan ha haft . En fortlöpande och trygg anställning inne- bär för de flesta att funderingar på att förändra sitt yrkesliv kan finnas men sällan sätts i verket. I en studie om yrkes- och arbets- platsinlåsning21 upplevde av de fast anställda och av de tidsbegränsat anställda att de befann sig i en negativ anställningssituation på grund av inlåsning i yrke och/eller till ar- betsplats. Deras situation var förknippad med reducerade möjlighe- ter att lära nytt i arbetet och med överfrekvens av magbesvär, olust, trötthet och håglöshet. En uppsägning är naturligtvis en osvikligt säker metod att skapa rörlighet, men vad den höga andelen inlåsta visar är att också andra incitament till rörlighet på arbetsmarknaden och mellan arbete och utbildning skulle behöva utvecklas. För finns en kundundersökning från no- vember 200122 som riktats till kundkategorierna arbetsgivare, fack- liga företrädare och klienter. Här redovisas resultat som avser kli- enterna. av dessa hade fått stöd från TRS i form av per- sonlig rådgivning, hade deltagit i TRS-seminarium eller 21Aronsson G, Dallner M & . Yrkes- och arbetsplatsinlåsning. En empirisk studie av omfattning och hälsokonsekvenser. Arbete och Hälsa 2000:5 22Trygghetsrådet TRS, Kundundersökning , utförd av . Effekter och erfarenheter av omställningsavtal kontaktdag och lika stor andel fått ekonomiskt stöd till utbild- ning/kompetensutveckling. hade fått ekonomiskt bi- drag, för hade betalning skett av försäkrings- och eller pensionspremier och hade erhållit avgångsersättning. De klienter som fått de olika formerna av stöd fick bedöma bety- delsen av stödet för att hjälpa upp arbetslöshetssituationen. Ande- len som svarar mycket stor eller ganska stor betydelse ligger för samtliga stödformer mellan . Högst värden har ekonomsikt stöd till utbildning/kompetensutveckling med 64 pro- cent och personlig rådgivning . När det gäller betygsättningen av stödet visar sig att TRS klinter uppskattar den personliga kontakten mest. ger betygen mycket bra eller ganska bra. Det ekonomiska stödet värde- ras som mycket eller ganska bra av . 4.2.5Effekter på individnivå: hur bra och vad beror det på? Avsnittet 4.2 redovisar positiva resultat för de uppsagda arbetstaga- re som omfattats av omställningsavtal. De är nöjda med det stöd de fått, lyckas i stor utsträckning få nya arbeten eller starta egna före- tag eller går vidare till längre utbildningar. Arbetslösheten bland kunderna är låg och sjunker snabbt . Detta räcker dock inte för att på en vetenskaplig grund fastställa hur stora effekter om- ställningsavtalen har. Problemet är som nämnts att det saknas både forskning och relevant statistik som kan utgöra underlag för sådana analyser. Ett sätt att värdera resultaten borde vara jämförelser med effek- terna av arbetsmarknadspolitiska stödinsatser för arbetstagare som inte omfattas av omställningsavtal. Sådana jämförelser är dock för- knippade med svårigheter: N Arbetsprocessen i trygghetsråden börjar normalt i sam- band med uppsägningen, eller i vissa fall tidigare. Inregi- strering hos arbetsförmedlingen sker normalt första da- gen i arbetslöshet. De inskrivna hos arbetsförmedlingen skulle således jämföras med den restgrupp som är kvar hos trygghetsråden när uppsägningstiden löper ut. N Det saknas data som kan belysa hur stor andel av en grupp varslade, som inte omfattas av omställningsavtal, som verkligen blir uppsagda och som slutligen går ut i arbetslöshet. Därmed saknas möjligheter att värdera ef- Effekter och erfarenheter av omställningsavtal fekterna av trygghetsrådens insatser under uppsägnings- tiden genom jämförelser med arbetsmarknadspolitiken. N Kundgrupperna är inte jämförbara. Trygghetsrådens kli- enter består av nyuppsagda med högt arbetsmarknads- värde medan sammansättningen av arbetsförmedlingens kundstock är mer varierad. Dessa förhållanden gör att kvalificerade jämförelser med arbets- marknadspolitiska insatser inte är möjliga. För att få en bild av ef- fekter på individnivå hade Statskontoret i planeringen av sin analys tänkt genomföra en analys på individnivå som skulle bygga på upp- följning och analys av varsel i två län 23 Av flera skäl var den analy- sen inte möjlig att genomföra. En jämförelse av SIF-medlemmar med och utan omställningsstöd En del underlag finns dock. Statskontoret redovisar i sin rapport (avsnitt 3.5) en jämförelse som gjorts av TRR mellan ersättnings- dagar för grupper med och utan omställningsstöd från TRR i SIF:s A- kassa , som visar att den genomsnitt- liga tiden i arbetslöshet var betydligt kortare för de personer som fick omställningsstöd än övriga. En färsk bearbetning av statistik från SIF:s A-kassa, som gjorts av TRR , gör det möjligt att se skillnader i övergång till ny försörjning (arbete och startat eget) mellan grupper som omfattats av omställningsavtalet och grupper som inte omfattats också för ett par senare perioder, dels i ett lågkonjunkturfall som avser alla som påbörjat förbrukning av A-kassedagar, dels i ett högkonjunk- turfall, som avser alla som påbörjat förbrukning av A-kassedagar . Det är i båda fallen ca 10 000 individer som ingår i statistiken. Två grupper jämförs: N dels samtliga som påbörjat förbrukning av a-kassedagar under de två perioderna; i den gruppen ingår både arbets- lösa som omfattas av omställningsstöd från TRR och ar- betslösa som inte omfattas Det är inte möjligt att med säkerhet särredovisa gruppen som inte omfattas av om- ställningsstöd på grund av osäkerhet i materialet från ar- betsförmedlingen, varför skillnaden mellan omfattade 23 Se avsnitt 1.3 i Statskontorets rapport Effekter och erfarenheter av omställningsavtal och icke omfattade egentligen är större än vad som fram- dels de som omfattas av TRR:s omställningsstöd. Mätperioden börjar alltså vid arbetslöshetsdebuten. Det innebär att redovisningen inte omfattar dem som lösts under uppsägningsti- den. Uppföljningen omfattar i lågkonjunkturfallet 60 månader och i högkonjunkturfallet 48 månader. I diagrammen nedan redovisas utvecklingen för de båda grupperna. Kurvorna i diagram- men redovisar alltså när de som fick ny försörjning fick den. Bil- derna återger fördelningen över tiden av avregistreringsorsak. Staplarna anger total avregistrering över tidsperioden för dem som inte avregistrerats för ny försörjning genom arbete eller egenstart.