sou · GQB327d1 · 2003-01-01 00:00:00 — En mindre andel av SVT:s och SR:s utbud är på minoritets- och in- vandrarspråk. (Se vidare kapitel 7.) Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Andelen svenskspråkiga program i SVT skall inte minska har i sitt förslag till handlingsprogram framfört att man bör överväga möjligheten att i högre grad ange kvoter mellan svenska och nordiska program, angloamerikanska program och övriga utländska program. Vi har övervägt denna fråga utifrån olika aspekter och kommit fram till att det inte är önskvärt med en sådan kvotering. Staten bör inte direktreglera program- innehållet på sådant sätt som en kvotering skulle kunna innebära. Enligt radio- och TV-lagen skall radio- och TV-sändningar som sker efter tillstånd av regeringen i betydande omfattning inne- hålla program på svenska språket. SVT skall enligt sitt nuvarande sändningstillstånd (för åren 2002–2005) tillhandahålla ett mång- sidigt utbud av program av hög kvalitet på svenska språket och till- varata den svenska kulturen. Vi föreslår i stället att det i de framtida tillståndsvillkoren skall uttryckas en viljeinriktning att andelen svenskspråkiga program inte skall minska för SVT:s del och att de bör öka för TV4:s del. När det gäller utbudet av program på svenska språket inom SVT vill vi särskilt peka på att det främst är mer teaterproduktion och liknande på svenska som bör eftersträvas. Det bör dessutom övervägas hur liknande ambitioner för svenskan skall kunna uttryckas i tillståndsvillkoren för de pro- grambolag som sänder i det digitala marknätet. Vi har i vår kartläggning kommit fram till att det utländska TV- materialet till allra största delen översätts. Det är nödvändigt att göra så inte bara för SVT utan också för de kommersiella TV-bolag som vill nå största möjliga publik i . Det är viktigt att över- sättning sker för att svenskan inte skall marginaliseras på en mass- mediescen där engelskan har en framträdande roll. Att översättning till svenska sker i så stor utsträckning som är fallet visar också att det finns en efterfrågan på området. Andelen utländska program på andra språk än engelska bör öka Vi vill också peka på den centrala roll som TV och radio har när det gäller att visa på den kulturella och språkliga mångfald som finns i världen, både i länder utanför den västerländska kultursfären och här i . Det är därför viktigt att det utländska programutbud- et i framför allt televisionen i större omfattning än speglar Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och olika kulturkretsar och att den innehåller program från olika delar av världen. SVT skall enligt sitt sändningstillstånd tillhandahålla ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Det utländska programutbudet skall spegla olika kulturkretsar och i större omfattning än innehålla program från olika delar av världen. Det är viktigt att denna formulering finns med även i de framtida sändningstillstånden. Vi vill också betona vikten av att program på nordiska språk finns med i TV-utbudet. Enligt SVT:s sändningstillstånd skall pro- gram om och från de nordiska länderna sändas i syfte att stärka den nordiska gemenskapen. I kapitel 7 redovisar vi vår bedömning om mediernas roll för den nordiska språkgemenskapen. Programbolagen skall redovisa sändningsspråk Vi föreslår att SVT och TV4 skall redovisa andelen svensk- språkiga program och program på andra språk. Detta kan ingå i de redovisningar som lämnas till regeringen och till för radio och TV. Fortsatt stöd bör ges till litteratur Inom kulturområdet varierar språksituationen mellan olika verk- samhetsområden. Svenskans ställning som skönlitterärt språk i Sve- rige är relativt ohotad, medan facklitteratur till stor del skrivs på engelska. Det är enligt vår bedömning viktigt att staten fortsätter att stödja t.ex. författare och svensk bokutgivning. (Se vidare kap. I detta sammanhang bör det uppmärksammas att svenskspråkig litteratur naturligtvis också produceras i , som har en rik svensk litteraturtradition och en livaktig svensk litteraturscen. Vi anser att det vore önskvärt att finlandssvensk litteratur lättare kunde nå den rikssvenska publiken. har i sin omvärldsanalys pekat på bl.a. behov av stöd till utgivning av afrikansk, asiatisk och latin- amerikansk litteratur i översättning till svenska. Man anför att en möjlig väg att stödja översättningslitteraturen från små språk- områden är att erbjuda svenska förlag stöd för att låta översätta böcker av författare som är framstående i sina hemländer. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och väg är att stödja återutgivning av moderna klassiker av författare från , och i billigupplagor för spridning till skolor. Enligt kommitténs bedömning är det viktigt att litterat- ur från olika språkområden når den svenska publiken i svensk över- sättning. Översättningarna är en väsentlig del av den svenska litter- aturscenen och främjar också det svenska språket. Facklitteraturen står för en stor andel av landets bokutgivning. Beträffande språkvalet är här det viktiga att det finns tillgång till populärvetenskaplig och folkbildande facklitteratur på svenska. Kommitténs synpunkter på specialistgenrer som doktorsavhand- lingar redovisas i kap. 3 där högre utbildning och forskning diskut- eras. Fortsatt stöd bör ges till musiklivet Engelskans ställning inom populärmusiken är stark. Det är inte bara den importerade musiken vars texter är på eng- elska, utan detta gäller även i stor utsträckning för den musik som produceras här i . En av anledningarna till att mycket popu- lärmusik i skrivs på engelska är att man vill nå en större publik och satsa på en internationell karriär. En annan anledning är de positiva attityder som f.n. råder till engelska i . Det är enligt vår bedömning viktigt att fortsätta stödja det svenska musiklivet genom olika kulturpolitiska insatser, utan att reglera de enskilda musikkonstnärernas språkval. Staten skall fortsätta stödja svensk film Engelskans ställning är stark även inom filmområdet. Till skillnad från t.ex. populärmusiken handlar det här enbart om importerade filmer, inte om filmer som produceras här i . Det kan noter- as att svensk film har haft framgångar. Produktion- en har varit relativt hög och framgången hos biopubliken för- hållandevis stor. Trots detta dominerar fortfarande utländska bio- graf- och videofilmer både utbudet och efterfrågan. Det är viktigt att det finns en svensk filmproduktion. Vi föreslår att staten fortsätter att stödja svensk film på olika sätt. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Inom datorvärlden är det engelska språkets dominans ovanligt stor. har datoranvändningen ökat dramatiskt . Många utnyttjar datorer i stor omfattning både i arbets- livet och . Andelen Internetanvändare har ökat från en genomsnittlig dag år (Mediebarometern 2000). Internet utgör av den samlade tiden för medie- användning (a.a.). Det är ungdomar och högutbildade som är de flitigaste användarna. En stor del av användningen äger rum på arbetsplatserna. Både i hemmet och på arbetsplatser och skolor ut- nyttjar man framförallt Internet för e-post och för informations- sökning. hade av befolkning till- gång till dator i hemmet. hade tillgång till Internet i hemmet, på arbetet eller i skolan. (Fakta om inform- ations- och kommunikationsteknik i .) Genom Internet, spel och olika typer av programvara möter allt fler det engelska språket i många situationer. Vi använder engelska uttryck och både läser och skriver texter på engelska. Genom e- posten förenklas vardagskommunikation över världen. 5.4.1Den stora engelskspråkiga marknaden styr Tillgång till olika typer av programvara på svenska språket Det finns ett stort antal företag i som producerar, import- erar och distribuerar programvara för den svenska marknaden. Dessa företags kunder är dels näringsliv och förvaltning, dels hus- håll (framför allt vad gäller datorernas operativsystem och spel). När det gäller valet av språk i programvaruproduktionen har vi inga uppgifter om förhållandena i . I samband med Norsk språkråds framtagande av Handlingsplan for norsk språk og IKT (2001) har – en medlemsorganisation för företag inom informations- och kommunikationsteknik i – gjort en enkel kartläggning av norska programvaruföretag och det norska språket. Deltagarna i undersökningen var huvudsakligen norska producent- er. Kartläggningen visade att norska och engelska var närmast jäm- ställda som språk i norsk programvaruproduktion. Huruvida detta förhållande gäller även för den svenska marknaden finns det inga undersökningar om. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Flera av de svenskproducerade programmen är baserade på ut- ländska produkter. Man kan anta att även program och produkter som utvecklas i till stor del är utvecklade på engelska, efter- som dessa program av marknadsskäl måste vara kompatibla med program som används på andra håll i världen. Bland de program som vänder sig direkt till hushåll och kanske framför allt till barn och ungdomar utgör spel och s.k. multimedie- program en stor och viktig andel. På grund av förändrade medie- vanor kan sådana spel och multimedieprogram förutsättas få en allt större betydelse för ungas språkinlärning. IT har fått ett stort genomslag i skolan. IT erbjuder möjligheter att utveckla läromedel i nya former, som fördjupar och stöder för- ståelse och inlärning och därmed kan komplettera mer traditionella läromedel. Från språksynpunkt innebär ett ökat användande av elektroniska läromedel och Internet en utmaning. Barn från för- skoleåldern och uppåt möter först den nya tekniken genom spel o.d. Barnen konfronteras tidigt med engelskspråkiga data- och TV- spel. I skolan uppmuntras eleverna att söka information på nätet och mycket av det som de finner är på engelska. Eleverna kommer på detta sätt tidigt i kontakt med engelskspråkigt material. produceras enligt få svenska multi- mediebaserade läromedel. På pågår ett arbete med att analysera läromedelssituationen på detta område och hur den kan förbättras. Det globala nätet består av ett mycket stort antal webbplatser som av naturliga skäl till stor del har texter på engelska. Andelen eng- elskspråkiga webbsidor minskar dock genom att en mängd inform- ation på andra språk läggs ut på nätet. till vilka sidor som ut- nyttjas dominerar fortfarande engelskspråkiga sidor. Även inform- ation på svenska webbplatser finns i viss utsträckning på engelska, t.ex. olika forskningsinstitutioners och företags hemsidor (se även kap. 4). Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och Språkteknologiska produkter och tjänster Allt fler datorbaserade hjälpmedel som är avsedda att förenkla och förbättra kommunikationen mellan människor och göra gräns- snittet mellan människa och maskin enklare och mer naturligt har börjat få spridning. Kommittén har inte kunnat göra någon egen kartläggning av marknaden. Företrädare för bl.a. har framfört att en stor del av de språk- teknologiska produkterna är på engelska och att det finns relativt få svenskspråkiga produkter på marknaden (se bl.a. 2000). Orsakerna till att många språkteknologiska produkter är eng- elskspråkiga är flera. Det är t.ex. dyrt att utveckla produkter för en så liten marknad som den svenska. Många företag har inte råd att låta utveckla specifikt svenska produkter. Till detta kommer att tekniken i sig ofta är engelskspråkig. Många produkter är i grunden inte konstruerade för de nordiska språkens grammatik och ord- bildning. Mycket importeras och den kulturella anpassningen av produkterna är också dyr. Det finns också risker för att svenska versioner kommer mycket senare än de engelska (vilket i och för sig inte alltid behöver vara en nackdel när det gäller ny teknik). En annan risk är att de engelska versionerna kommer att vara mycket billigare än de svenska, varför användare av kostnadsskäl kommer att välja den engelska versionen. Vår bedömning: Skolor bör stödjas och stimuleras att använda dataprogram på svenska språket. Skolor bör stimuleras att använda svenskspråkiga dataprogram Informationstekniken påverkar oss alla och förändrar våra levnads- villkor. Målet för den statliga IT-politiken är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Språket är naturligt- vis en viktig del i detta. Vi anser att det är ett demokratikrav att det finns möjlighet att använda svenska språket i detta informations- samhälle. Detta är särskilt viktigt i skolan och inom den offentliga förvaltningen. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och föreslår i sitt förslag till handlings- program att multimedieprogram för skolbruk skall vara översatta till svenska. Inom skolan används elektroniska läromedel allt mer. Eleverna hämtar ofta information från nätet och en stor del av detta material är på engelska. Om program och innehåll inte översätts till svenska finns det en risk för att elever inte utvecklar ett svenskt ordförråd för det innehåll som e-läromedlen, spelen eller webbplatserna för- medlar eller att de inte begriper programmens innehåll och mening. Användningen av IT i skolan har öppnat en mängd nya möjligheter, men innebär också språkpolitiska utmaningar. Det är viktigt att både lärare och elever görs medvetna om detta. Enligt kommitténs bedömning bör skolor stödjas och stimuleras att använda program på svenska språket. Multimedieprogram för skolbruk bör normalt vara översatta till svenska. I kapitel 10 föreslår vi att språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen och ges möjlighet att medverka i arbetet med att höja den språkliga standarden på program som rikt- ar sig till skolelever. Samarbete med näringslivet bör övervägas Beträffande tillgången till svenskspråkig programvara i samhället i stort är det naturligtvis önskvärt att olika program finns i svenska versioner, speciellt sådana som riktar sig till en bred användarkrets. Det måste dock i första hand vara en uppgift för de företag som är aktiva inom området att förse den svenska marknaden med svensk- språkiga, kommersiella produkter. För att främja en sådan ut- veckling kan det övervägas om staten bör ta initiativ till ett sam- arbete med näringslivet i denna fråga. Detta bör vara en fråga för det språkteknologiska sekretariat som föreslås i kapitel 17. Det statliga ansvaret bör dock enligt vår mening i första hand begränsas till att gälla insatser för att garantera att programvara på svenska används inom skolan och inom myndigheter och förvaltningar. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och 5.5.1Patienterna måste få begriplig information Inom hälso- och sjukvårdsområdet finns en del regler när det gäller användningen av svenska språket. Vi har valt att behandla två aspekter, nämligen språkvalet i journalhandlingar och kraven på kunskaper i svenska språket för personer med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Journalhandlingar som upprättas inom sjukvården skall vara skrivna på svenska (5 § patientjournallagen 1985:562). Enligt Social- styrelsens föreskrifter (SOSFS 1982:2) skall sjukvårdspersonal sträva efter ett klart och enkelt språk i kontakten med patienter och deras anhöriga. Svenska namn och beteckningar bör användas. Enligt SOSFS 1993:20 får den som erhållit kompetensbevis efter utbildning i annat nordiskt land föra journal på danska eller norska. Den som efter utomnordisk utbildning utövar ett yrke inom hälso- och sjukvården får föra journal på engelska om han eller hon har ett förordnande som meddelats med stöd av ett bemyndigande från . Läkare som uppehåller en tjänst i och som får utöva läkaryrket i angränsande distrikt i får föra journal på finska. Om det för ett visst medicinskt uttryck på främmande språk saknas en lämplig motsvarande beteckning på svenska får det främmande uttrycket användas. Valet mellan ett medicinskt uttryck på främmande språk eller svenska skall göras utifrån vad som bäst gagnar patientsäkerheten och kravet på noggrannhet i journalen. Journaler som förs på annat språk än svenska skall om möjligt innehålla en översättning till svenska av patientens sjukdoms- historia (anamnesen) och den avslutande, sammanfattande bedöm- ningen (epikrisen). Utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet Den fria rörligheten är en av grunderna för den inre marknaden inom EU. Alla medborgare i ett medlemsland i EU har rätt att resa till ett annat medlemsland och bl.a. arbeta där. Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och fattas av de EG-direktiv som rör erkännande av utbildning och yrkeskompetens som ger behörighet till ett visst yrke. EU/EES-länderna har en gemensam arbetsmarknad där med- borgarna har rätt att ta anställning eller starta egen verksamhet. Grundprincipen är att den som är kvalificerad att utöva ett yrke i sitt hemland också är kvalificerad att utöva yrket i alla EU/EES- länder. Regelsystemet inom EU är uppbyggt kring tre olika grupp- er av direktiv (etableringsdirektiv, sektorsdirektiv och generella direktiv). Sektorsdirektiv finns för läkare (direktiv /16/EEG), tand- läkare, sjuksköterskor (direktiv /452/EEG) m.fl. och innebär att minimikrav ställs på resp. utbildning för att den skall godkännas i de olika länderna. En följd av detta är att t.ex. en läkare inte kan nekas att få sin examen godkänd i ett annat EU-land. För t.ex. läkare reglerar direktivet att medlemsstaterna skall se till att pers- onerna i fråga, där så är lämpligt, i sitt eget och sina patienters in- tresse förvärvar de språkkunskaper som krävs för att utöva yrket i värdlandet (artikel 20). För de yrken som omfattas av generella direktiv (direktiv /48/EEG och 92/51/EEG) finns inga minimikrav på utbild- ningen. Detta innebär att man inte automatiskt ges tillträde till övriga EU-länders arbetsmarknad. För dessa yrken (psykolog, advokat, revisor m.fl.) kan man enligt Europeiska kommissionen i princip inte ställa krav på att den sökande skall klara ett språkprov, utom för vissa yrken (t.ex. tolk och språklärare). Inom hälso- och sjukvården är den s.k. legitimationen det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens. Legitim- ationen är ett uttryck för att en yrkesutövare står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet i inom det område legitimationen avser. Detta regleras genom lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. har som uppgift att pröva och meddela bevis om behörigheter för hälso- och sjukvårdspersonal med såväl svensk som utländsk utbildning. Den som har en utländsk utbildning från ett annat EES-land än skall enligt förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område på ansökan få legitimation som läkare etc. här i landet om han eller hon har ett sådan utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis som anges i . An- sökan om kompetensbevis eller behörighet görs hos Social- styrelsen. Om det behövs skall erbjuda den sökande Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och möjlighet att inhämta de kunskaper i svenska som krävs för att ut- öva yrket (7 kap. 13 §). Den som har annan utländsk utbildning skall ha för yrket nöd- vändiga kunskaper i svenska, danska eller norska för att få ett kom- petensbevis (8 kap. 1 § i förordningen). skall med- dela ytterligare föreskrifter om kraven på bl.a. språkkunskaper för dem som genomgått sådan utländsk utbildning. Detta innebär att det i princip krävs bl.a. godkänt prov i svenska för att få svensk legitimation för den som är tredjelandsutbildad och skall arbeta i ett legitimationsyrke inom svensk hälso- och sjukvård. För personer som har en vårdutbildning från andra länder än EES-området anordnar särskilda kurser och prov i svenska språket på uppdrag. Såväl kurser som prov genomförs på olika orter i landet och godkänt prov är obligat- oriskt. Språkprovet betalas av , men språkkurserna får varje deltagare själv finansiera. har dock avsatt ca för att kunna finansiera ca 60 platser på dessa kurser, men detta avser man att sluta med. Dessutom finns utbildningsplatser i svenska för sjukvårdspersonal rekryterad i utlandet som finansieras av . rekommenderar att även personer som har en vårdutbildning från länder som omfattas av EG-direktiv skaffar sig kunskaper i svenska, men står inte för kostnaden för kurser och språkprov i dessa fall. har i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2001/02: SoU5, rskr. 2001/02:144) beslutat att regeringen skall göra en över- syn av språkutbildningen för utländsk vårdpersonal i enlighet med ett förslag från revisorer. Vår bedömning: Personer med utländsk utbildning som skall arbeta inom hälso- och sjukvårdsområdet bör ha de språkkunskaper som behövs för att utöva yrket i . När det gäller s.k. ekvivalering av utländska examina för olika yrkesgrupper, främst inom hälso- och sjukvården, är det enligt vår bedömning viktigt att hälso- och sjukvårdspersonal med patient- Arbetsliv, marknad och konsumtion, kultur och kontakter har goda kunskaper i svenska språket eller i andra nord- iska språk. För personer med vårdutbildning från ett EU-/EES-land kan staten inte ställa några krav på språkkunskaper för att legitimation skall utfärdas. Däremot kan arbetsgivaren ställa krav på språk- kunskaper i samband med anställning. rekommend- erar att läkare och annan vårdpersonal skall gå kurser i sjukvårds- svenska och avlägga språkprov. För personer med vårdutbildning från något annat land ställer staten krav på språkkunskaper för att man skall få legitimation. Vi gör bedömningen att det finns behov av resurser för kurser i svenska för personal inom hälso- och sjukvården med utländsk ut- bildning. Finansiering av sådana kurser kan ske genom såväl lands- tingen som staten. I vissa fall är det naturligt att den kommande arbetsgivaren (t.ex. landstingen) betalar. I andra fall kan det vara mer naturligt att arbetsmarknadspolitiken (genom Arbets- marknadsverket), hälso- och sjukvårdspolitiken (genom Social- styrelsen) eller utbildningspolitiken betalar. Enligt vår bedömning är det viktigt att det avsätts resurser för detta. Detta bör uppmärk- sammas i den översyn av språkutbildningen för utländsk vård- personal som har beslutat om. 6 Svenska termer och uttryck Om svenskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk måste den gå att använda inom alla de områden där vi vill kunna göra det. En förutsättning för detta är att det finns svenska benäm- ningar att utnyttja. I detta kapitel behandlas frågor kring svenska termer, uttryck och begrepp. Framför allt uppmärksammas terminologiarbete, men också mer allmänspråkliga frågor berörs något. Organisatoriska frågor relaterade till terminologiarbete berörs inte, utan diskuteras i kapitel 20 där vårt samlade förslag om den svenska språkvårdens organisation återfinns. Följande punkter ingår i vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket inom det aktuella området: Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att svenska termer och uttryck kan skapas inom alla de områden där vi vill kunna an- vända svenskan. Terminologiarbete bör integreras i de satsningar som görs på mjuk infrastruktur inom IT-området. 6.1Vikten av svenska termer och uttryck Skall svenskan kunna användas inom specialiserade områden och fält där den tekniska och vetenskapliga utvecklingen går snabbt är det viktigt att svenska ord och uttryck finns att tillgå. Tillgång till ändamålsenliga specialisttermer gör det lättare att begagna svenska, än om det råder osäkerhet om vad man kallar olika före- teelser på vårt språk. Termarbete är alltså ett led i motverkandet av domänförluster. Svenska termer, uttryck och begrepp är en av de viktigaste förutsättningarna för att termer m.m. skall finnas tillgängliga inom ett visst fält att språket verkligen brukas inom detta verksamhetsområde. De domänförluster som hotar eller redan har drabbat svenskan inom en del specialiserade sfärer gör därmed att vi riskerar att vårt språk inom en rad områden inte kommer att utvecklas. kan vi därför komma att hamna i en situation där det blir svårt att använda svenska också när det av olika skäl skulle vara önskvärt att göra det.