sou · GQB3120d1 · 2003-01-01 00:00:00 — alltid skyddat mot arbetslöshet men lång utbildning minskar helt klart arbetslöshetsrisken. En effekt av svårigheterna på arbetsmarknaden är de ökade utbildningsvolymerna. som vi ser ett entydigt samband mellan låg utbildningsnivå och långtidsarbets- löshet finns det flera oroväckande tendenser. Ungdomar med arbetarklassbakgrund har i långt mindre utsträckning än andra kompenserat arbetslöshet med mer utbildning. Den sociala bak- grunden har ett stort förklaringsvärde för studieresultaten. I flera studier, bland annat inom ramen för Kommittén Välfärds- bokslut, har de svårigheter som väntar ungdomar med ofullständig gymnasieutbildning framhållits. En uppsats av och vid i , , pekar i samma riktning.31 Ungdomar med en fullföljd treårig gym- nasieutbildning har bl.a. betydligt större chans att få ett arbete och en genomsnittligt högre lön än de som saknar utbildning på mot- svarande nivå. I studien redovisas att andra bakgrunds- faktorer också har stor betydelse för om ungdomar har ett förvärvsarbete eller ej. Oavsett utbildningsnivå har män och ung- domar födda i betydligt större chans att få ett arbete än kvinnor och ungdomar födda utomlands. Det starka sambandet mellan grundskolebetyg och sannolikheten för att de skall genom- föra en gymnasieutbildning tyder dessutom, enligt och , på att ungdomar utan gymnasieutbildning haft svårigheter i . För dessa elever ter sig förmodligen en gymnasie- utbildning såväl svår att uppnå som mindre lockande. En avgörande fråga är i vilken utsträckning arbetslöshet under unga år påverkar en persons välfärd längre fram. Ett argument för att effekterna inte skulle vara så påtagliga är att ungdomar i all- mänhet drabbas av kortvarigare arbetslöshetsperioder än äldre arbetstagare. Flera internationella studier pekar dock på att ung- domsarbetslösheten har skadeverkningar som följer individerna genom livet, bl.a. i form av återkommande arbetslöshet, lägre inkomstnivåer och socialt utanförskap.32 ser bilden väl- digt olika ut i olika länder, beroende på institutionella förhållanden på arbetsmarknaden och socialpolitikens utformning. . Skarlind, Ungdomar med och utan gymnasieutbildning arbetsmarknad. i , 2002 (stencil). 32Se bl.a. D. , (red. ), Welfare Regimes and , 2000, samt ´N. O´Higgins, a.a., 2001. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation För svenskt vidkommande har en generös arbetslöshetsförsäk- ring och omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser framhållits som orsaker till att effekterna av arbetslöshet inte tycks ha lika genomgående negativa följdverkningar för de drabbade indi- viderna som i flera andra jämförbara länder.33 finns det studier som visar att ekonomiska problem tenderar att följa individerna i högre ålder, även i Sverige.34 Den sammantagna bilden är emellertid att det går att motverka följdverkningarna med effektiva utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska insatser. En elev tillbringar i skolan, med undan- tag för och lov. Endast två aktiviteter upptar mer tid än skolan – sömnen och konsumtionen av massmedia. I en omfattande studie35 av ungdomars livsprojekt ställer Bengt- frågan hur skolan fungerar som utvecklingsmiljö och i vad mån den bidrar till elevernas personlighetsutveckling. konstaterar visserligen att varje elev uppfattar skolan på sitt speciella sätt, något som har att göra med elevens tidigare erfarenheter, läggning, medfödda förmågor, familjeförhållanden samt vilken klass eller speciell skola han eller hon går i. går det att gruppera eleverna och man finner då att ungefär en tredjedel av eleverna trivs utomordentligt väl i skolan; för dem är skolan bra. En annan tredjedel längtar bort från skolans tvångströja som de inte anser sig få ut något av. Detta är, enligt , skolans tragik. En mittgrupp klarar skolan relativt väl utan att för den skull känna någon entusiasm. Denna grupp av elever lyckas skolan inte heller nå fram till särskilt väl. Av återkommande attitydundersökningar36 framgår att elevernas bild av skolan är både ljus och mörk, ibland mot- sägelsefull. Som exempel kan tas att av eleverna tycks trivas bra eller mycket bra i skolan och att av eleverna undersökning uppger att de trivs ganska , a.a., samt SOU 2001:54 Ofärd i välfärden. 34Se M. , a.a., i SOU 2001:54 Ofärd i välfärden. Här hänvisas bl.a. till en opubli- cerad uppsats av , , . 35Ungdomarna, skolan och livet, (red), 2001. Undersökningen avser elever i nionde skolår samt gymnasieelever. 36Attityder till skolan 2000, rapport 197, . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation dåligt eller mycket dåligt. Trots detta tycker endast sex av tio elever att det alltid eller oftast känns meningsfullt att gå till skolan. Den ökande stressen som finns i samhället finns också i skolan. undersökningar37 visar att den upplevda stressen ökat betydligt för många grupper av elever. Elever i gymnasieskolan, främst på naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen, är de som i störst utsträckning uppger att de alltid eller ofta känner sig stressade. Det finns en tydlig skillnad mellan flickors och pojkars upplevelser av stress. av flickorna i gym- nasieskolan uppger att de alltid eller ofta känner sig stressade, (på NV och SP) jämfört av pojkarna (på NV och SP). I en undersökning38, gjord av och vid didaktik vid , har syftet varit att klarlägga vilka föränd- ringar som skett i gymnasieskolan . Elever som började i gymnasieskolan 1998 har jämförts med elever som bör- jade 1993. Undersökningen bekräftar uppgiften att det stora fler- talet elever trivs bra i gymnasieskolan. Allt flera gymnasieelever upplever dessutom att de fått mer av nya kunskaper och att detta gäller för strängt taget samtliga ämnen. En negativ utveckling är att fler upplever koncentrationssvårigheter och, konstaterar och att betydligt fler känt sig stressade. Av de kvinnliga eleverna är det så många som tre fjärdedelar som upplevt stress i skolarbetet. 3.6.1Ungdomar med utländsk bakgrund Trots att ungdomar med invandrarbakgrund lika lite som andra ungdomar utgör någon enhetlig grupp, förtjänar de ändå att upp- märksammas särskilt, eftersom de har svårare att få fotfäste på arbetsmarknaden och därmed är än mer beroende av en så bra grundutbildning som möjligt. Även om social bakgrund har ett större förklaringsvärde för studieresultaten än etniciteten är det befogat att ställa frågan om i vilken utsträckning det svenska utbildningssystemet förmår att fungera kompensatoriskt för de ungdomar som har ett annat modersmål än svenska. 37Attityder till skolan 2000, rapport 197, . 38Allan , Sven- , (2002). Vad har hänt i gymnasieskolan ?, IPD rapporter 2002:09, . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation I kapitel 6 Erfarenheter av dagens gymnasieskola, diskuterar kommittén den etniska snedrekryteringen mer utförligt men vill ändå framhålla några publicerade uppgifter från som tagits fram för en artikel i , och som visar att mer än hälften av dem som invandrat till är obehöriga att söka ett nationellt program i gymnasieskolan. Av uppgifterna framgår att föräldrars utbildningsnivå har en avgörande betydelse. Bland de elever som kom till , och har föräldrar som bara har grundskoleutbildning, lyckades endast en av fyra att ta sig in på ett nationellt program i gymnasieskolan. En lärare som arbetar med elever, som invandrat till , uttrycker problemet på följande sätt i nämnda artikel. Svenska elever börjar på ruta noll och kommer till ruta 100 . Våra elever kommer kanske till 80, men eftersom de började på minus 20 har de gjort en exakt lika lång resa, men det är ingenting värt den där dagen när slutbetygen delas ut. Det är sorgligt. För dem som gått större delen av i var det något fler, , som tog sig vidare till ett nationellt program. Invandrareleverna är överrepresenterade på gymnasieskolans individuella program där de utgör av förstaårs- eleverna. Ett särskilt problem uppkommer i de fall de ungdomar, som invandrat till , har en mycket bristfällig skolgång bakom sig. För dessa elever kan det återstå mycket att hämta in för att de skall ha tillräckliga förutsättningar för studier på gymnasie- nivå. Detta kan i sämsta fall leda till att de hamnar utanför såväl utbildningssystem som arbetsmarknad. 3.7Ungdomars inställning till valmöjligheter I en studie40 som kommittén låtit göra om elevers inställning till val, tycker ungefär hälften av eleverna att det finns lagom mycket att välja på i skolan, medan resten skulle vilja ha fler möjligheter. Endast få ungdomar tycker att valmöjligheterna skulle vara färre. I intervjuerna är eleverna emellertid mer fundersamma när det gäller om det skall finnas fler möjligheter att välja individuella studie- 39Invandrare klarar skolan sämst, Artikel i , . 40Elevers inställning till val, , underlag till , . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Det är svårt att välja själv, bättre att andra bestämmer ett fast program så att man vet vad det är värt efter skolan. I den intervjuundersökning som återkommande görs av Ung- domsbarometern41, om ungas attityder och hur de ser på sin om- värld, kommenteras de ökade individuella valen på följande sätt. Ett större personligt ansvar förutsätter möjligheter att välja. Svenskar- na har också fått en större valfrihet på en mängd olika områden, alltifrån pensionsförvaltare till radio med eller utan reklam. För den unga generationen, som har missat det mesta av den ideologiska debatt som föregått de flesta avregleringar, är valfriheten självklar och inte särskilt dramatisk. Det enda problemet med valfriheten är att de flesta val i livet tar , eftersom man vill skaffa sig en översikt över de alternativ man har. Vägen till vuxenlivet är fylld med val. Vad ska jag utbilda mig till, var vill jag bo, med vem vill jag bo, vill jag ha barn? Dessa val har varit desamma för alla generationer men alternativen har aldrig varit så många som . Den ordning i vilken man träffar valen blir också allt mindre given. Att ungdomarna i stort sett är nöjda med valmöjligheterna i skolan bekräftas bl.a. av en intervjuundersökning42 som genomfört på uppdrag av och . På frågan om dagens valmöjligheter till gymnasieskolan är för stora eller för små anser att de är lagom. tycker att valmöjligheterna är för små. När det gäller valmöjligheterna inom gymnasieskolan till olika kurser anser av ungdomarna att möjligheterna är lagom stora, medan tycker att de är för små. 3.7.1Vilka faktorer avgör ungdomars val? Vid valet till gymnasieskolans studievägar är betyget den huvud- sakliga faktorn för eleverna. Enligt den undersökning43 av elevernas val som kommittén låtit göra är ungdomarnas medvetenhet liten om att social bakgrund, kön och kulturellt ursprung styr deras val. De elever som uppger vad de vill bli gör fortfarande ganska könsbundna val. Ju högre social, ekonomisk eller utbild- ningsmässig bakgrund hos föräldrarna, desto naturligare att barnen söker sig till naturvetenskapsprogrammet eller samhällsvetenskaps- 41Planet , en guide till dagens unga generation, Ungdomsbarometern, MTV, 2000. 42Telefonintervjuer med 1 000 elever – , . 43Elevers inställning till val, , underlag till , . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Medan det förstnämnda till övervägande del rekryte- rar ungdomar med bra betyg från , har samhällsveten- skapsprogrammet utvecklats till att bli ett mer heterogent program med avseende på elevkategorier. Programmet som är gymnasie- skolans största, ses av eleverna som brett allmänbildande program som ger respit i val av inriktning och yrke. Att börja i gymna- sieskolan utan att försitta chansen till att senare ha många olika valmöjligheter utgör ofta ett av flera skäl till att välja programmet. Framtida valmöjligheter diskuteras även av ungdomarna på medieprogrammet samt det estetiska programmet som menar att det är viktigt att få ägna sig åt ämnen de är intresserade av men att man vill få en utbildning som ger många möjligheter efter gymnasieskolan. Grundskoleeleverna känner ofta en stor osäkerhet när de skall välja gymnasieprogram. I Stockholmsundersökningen44 var två av tre ganska säkra eller mycket säkra på sitt val då de valde program, inriktning och skola. Andra studier som kom- mittén tagit del av pekar på att runt hälften av eleverna är osäkra i sitt val. Många av eleverna i gymnasieskolan kritiserar informa- tionen i och menar att den varit bristfällig. Enligt eleverna är det betygen som styr valet, men de menar att programmens ämnen har en avgörande betydelse. I de större kom- munerna där det finns flera gymnasieskolor att välja på är skolan och dess rykte en viktig faktor. nationella kvalitetsgranskning45 visar att elevernas egenvärdering i hög grad är beroende av vilket program man söker till. Här befinner sig naturvetenskapsprogrammet i topp och vissa yrkesförberedande program i botten. Egenvärderingen förändras när eleverna väl kommit till gymnasieskolan men elever i nian som skall till det individuella programmet ser på sig själv som miss- lyckade och lägger helt skulden på sig själva, inte på skolan. Grundskoleeleverna vill helst att utbildningen skall finnas i den egna kommunen, vilket i sig inte är så förvånande. I den studie46 som kommittén låtit göra om elevers val menar dock endast hälften av de intervjuade gymnasieeleverna att denna faktor haft stor betydelse. i efterhand hade de gärna velat få information om studiemöjligheter på annan ort. 44Stockholmsungdomars val till gymnasiet, intervjuer med 500 elever 1. Undersökning från 2001. 45Nationella kvalitetsgranskningar 2000, . 46Elevers inställning till val, , underlag till , . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Om man ser till hur eleverna valt program kan konstateras att det är ganska mellan åren om man ser till de enskilda programmen. För byggprogrammet spelar konjunk- turen in och får ett genomslag på sökandetrycket men i övrigt är fluktuationerna små. Till några av programmen, främst hantverks- programmet och hotell- och restaurangprogrammet har antalet sökande varit högre än antalet platser, medan andra pro- gram t.ex. industriprogrammet, haft svårt att fylla platserna. Natur- vetenskapsprogrammet är fortfarande ett populärt program, men det är noterbart hur sökandetrycket gått ner. Vid den senaste intagningen, till /03, var andelen sökande så låg som . Även om man lägger samman andelen sökande till NV med andelen elever som sökt teknikprogrammet och special- utformade program (där många innehåller kombinationer med naturvetenskap, industri och teknik) ser man att den totala andelen elever som söker sig till denna sektor har minskat jämfört . Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Andel behöriga förstahandssökande till nationella och specialutformade program (källa och ) 3.8Dagens unga – en medveten generation Dagens unga är, som redan tidigare konstaterats, väl medvetna om utbildningens betydelse. De är införstådda med att de måste ta eget ansvar och göra medvetna val, och vill också ha det så. Forskningen är i stort sett entydig när det gäller utvecklingen mot ett mer mångfacetterat och individualiserat samhälle. Frågan om mångfald är komplex och innebär både möjligheter och problem. Kopplad till ungdomars identitet kan den å ena sidan vara en källa till frihet. När traditioner faller bort är det möjligt att leka med identiteten och vi är inte längre bundna till en viss livsstil. Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation Pluralismen ger stora möjligheter att hitta olika slags tillhörigheter. Men traditioners minskade betydelse kan å andra sidan ge upphov till osäkerhet och tvivel över de val man måste göra. Med möjlig- heten att välja finns också möjligheten att ständigt reflektera över den egna identiteten, att granska och ifrågasätta sina val. I denna komplexa nutid finns ett stort behov av en social och kulturell mötesplats där gemensamma värden skapas med stöd av insiktsfulla och ansvarsfulla vuxna. Ungdomars intresse för livs- frågor och identitet måste fångas upp och ges utrymme. Gymnasieskolan har, enligt kommitténs uppfattning, en allt viktigare uppgift i att bidra till den grundläggande gemenskap som behövs för att samhället skall kunna hålla samman. Kanske är det så att dagens ungdomar inte alltid ser politiskt engagemang som ett livstidsprojekt. De engagerar sig i sådana frågor som upplevs som viktiga för stunden. Enligt kommitténs uppfattning är det ange- läget att skolan ger ungdomarna de redskap som de behöver för att kunna göra sin röst hörd, såväl när det gäller att ta vara på demo- kratiska rättigheter som att påverka samhällsutvecklingen. Viktiga komponenter är språket, både det skriftliga och muntliga, samt kunskaper om demokratiskt tillvägagångssätt och hur demokratin fungerar. Viktigast av allt är dock att eleverna ges ett reellt in- flytande i gymnasieskolan. Den gymnasieskola vi har innehåller stora möjligheter till flexibilitet och individuella val, åtminstone i teorin. Däremot har det praktiskt visat sig vara svårt att organisera verksamheten i skolorna så att de många valen kan realiseras. Elever med färre men faktiska valmöjligheter är generellt sett mer nöjda än de som har stora valmöjligheter i teorin men där dessa inte kunnat realiseras bl.a. beroende på att det varit för få sökande. Mot bakgrund av de allt osäkrare villkoren på arbetsmarknaden är det ur ungdomarnas synvinkel helt avgörande att utbildningen ger en bredd som möjliggör och underlättar återkommande lärande inom mer specifika yrkesområden. En av gymnasieskolans viktigaste uppgifter framöver kommer att vara att se till att alla ungdomar – så långt möjligt tillägnar sig gymnasial kompetens. Allt annat måste ses som ett misslyckande. För ungdomarna är det enligt kommitténs uppfattning viktigt att den framtida gymnasieskolan, N ger eleverna ett reellt inflytande N uppfattas som något nytt och intresseväckande Dagens unga - en individualiserad och solidarisk generation N ger grunden för bredare kompetensområden N ger utrymme för ungdomars intresse för livsfrågor och iden- titet N innehåller utrymme för individuella men reella val N främjar en utveckling av elevernas demokratiska kompetens N utgör en social och kulturell mötesplats där gemensamma värden skapas. 4Arbetslivets framtida behov av kompetens De ungdomar som skall börja gymnasieskolan kommer att vara verksamma i samhälle och arbetsliv till mitten av . Frågan är vilka kunskaper och insikter de behöver ha och hur gymnasieskolan på bästa sätt kan förbereda dem för det kommande vuxenlivet. En utgångspunkt för kommitténs överväganden om en framtida gymnasiestruktur bör, enligt direktiven, vara en analys och bedöm- ning av framtidens arbetsmarknad, liksom av vilka sektorer som bedöms komma att svara för tillväxt och sysselsättning samt vilka krav detta ställer på gymnasieskolans utbildningar och deras innehåll. Historiskt har det visat sig svårt att förutse kompetensbehoven på arbetsmarknaden. Företrädare för näringslivet vittnar dessutom om att det blivit allt svårare att göra exakta bedömningar av det framtida kompetensbehovet.1 Vår uppgift skulle vara enkel om de uttalanden som publiceras av olika forskare och i rapporter från fora såsom och Världs- banken eller som görs av olika företrädare för arbetslivet i vore samstämmiga i fråga om vilken kompetens som behövs och om vilken inriktning utbildningen bör ha. Så är dock inte fallet. Somliga menar att det behövs en hög grad av specialiserat kunnande och att grundutbildningen skall bibringa eleverna detta. Andra menar att det är bättre ju högre generell utbildning ung- domar har eftersom den specialiserade kunskapen endast kan in- hämtas på respektive arbetsplats, och dessutom är en färskvara som den med hög generell utbildning har lättare att ta till sig. Till grund för övervägandena om den framtida studievägs- strukturen i gymnasieskolan har kommittén sökt samla forskning och annan kunskap på området. Som framgått av inledningskapitlet har kommittén anlitat experter som bidragit med underlag i olika 1 Det nya näringslivet, Svenskt näringsliv, 2001. Arbetslivets framtida behov av kompetens För detta kapitel har kommittén funnit gott bruk av genomgång av relevant forskning rörande förändringar i arbetslivet2, statistik- och forsk- ningsöversikt3 samt , docent i ekonomisk historia och expert i kommittén, uppsats under 1900- talet4. Kommittén har, som framgår av referenserna, använt också andra underlag. För slutsatserna står naturligtvis kommittén. 4.1Utbildning och ekonomisk tillväxt Vid olika beräkningar av den ekonomiska tillväxtens drivkrafter har förädlingen av humankapitalet dvs. kunskaper och färdigheter framstått som en allt viktigare förklaring till produktivitets- ökningar över tiden. Den amerikanske ekonomen konstaterar att tillväxt över tiden medför kostnader, konflikter och motstånd, något som i sin tur kan ses som en för- till utbildningens betydelse. Utbildning ska inte bara bidra till att underlätta produktivitetsökningar genom att arbetskraften får större möjligheter att tillgodogöra sig och succes- sivt förbättra tekniska lösningar. Utbildningen ska också bryta ned det motstånd som följer av de förändringar som tillväxten leder till; rädsla för arbetslöshet, motståndet mot att byta arbetsuppgifter och omställningsproblem i samband med att löntagare hänvisas till jobb på helt nya yrkesfält. Utbildning skapar således, enligt , en potential för nytt lärande och ny kunskap i sam- manhang som ger förutsättningar för ny expansion och ekono- miska tillväxt.5 Utbildning står i nära förbindelse med arbetslivet. Kunskap och kompetens har efter hand blivit allt viktigare produktionsfaktorer när tjänste- och serviceinslagen i produkterna ökar. Tendenser till allt mer uppsplittrade anställningsvillkor och ökade kunskapskrav började urskiljas och 2 , (2001) Från klosterskola till klusterskola? Tankar om gymnasie- skolan, generella kunskaper och det framtida arbetslivet. är bl.a. docent i pedagogik, adjungerad professor i arbetsvetenskap vid samt verksam som programchef vid för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). 3 , KTH, Gymnasieskolan och framtidens arbetsmarknad, (2001), stencil till . 4 J. uppsats ingår i antologin sekel. Perspektiv på ekonomi och samhälle O. . Andersson-Skog (red), , 2002. 5 Se diskussion i , Arbetslöshetsfrågan , vari hänvisas till M. , Tankar om Tillväxt, 1995. Arbetslivets framtida behov av kompetens är en realitet. Det gamla fordistiska produktionsmönstret, som kännetecknades av en långtgående mekanisering av produktion och en uppstyckning av tillverkningsprocessen längs det löpande ban- det, har successivt ersatts av integrerade produktionssystem. Före- tagens behov av arbetskraft för mer rutinartade och kunskaps- fattiga arbetsuppgifter har minskat. I stället efterfrågas arbetskraft som kan ta ett helhetsansvar för olika funktioner, allt från plane- ring, kundkontakter och produktion till försäljning. En traditionell uppdelning mellan tjänster och varuproduktion blir allt mer miss- visande. Den ekonomiska krisen i första hälft innebar bl.a. att många jobb inom tillverkningsindustrin försvann. Tjänsteverksamheter knoppades av från industriföretagen och är en av de kraftigast expanderande sektorerna i samhället. Om- vandlingen har bl.a. medfört kraftiga förskjutningar mellan olika arbetsmarknadssektorer i fråga om till- växt och sysselsättning samt förändringar i företagens och verk- samheternas organisation av arbetet. Omställningen präglas således av en industrisektor som gått tillbaka och en tjänstesektor som vuxit fram. 4.2Höjd utbildningsnivå ett viktigt politiskt mål Svensk utbildningspolitik har haft som mål att höja utbildningsnivån för ungdomar. Som en följd av den fortgående reformeringen och expansionen av utbildningsväsendet stiger också befolkningens utbildningsnivå kontinuerligt. hade en av tre svenskar gymnasie- eller högskoleutbildning. har åtta av tio svenskar i åldern 25 gymnasie- eller hög- skoleutbildning.