sou · GQB356d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Fonder har således blivit en omfattande sparform inom ett flertal typer av sparande. Det är främst hushållen som sparar i fonder, men även finansiella institutioner använder sig av fonder för sina investeringar. Per uppgick det samlade fondvärdet i de runt 900 fonderna till strax under 870 miljarder kronor.1 Dessa fonder förvaltades av 67 fondbolag. Även de från kont- 1 Fondbolagens Förenings siffror publicerade i Hushållen ökade sitt direktsparande i fonder , dokument daterat till och utlagd på föreningens hemsida . rollerade men utlandsregistrerade fonder ingår till den del spararna är svenska medborgare. Som framgår av nedanstående figur har fondsparandet ökat enormt . Merparten av ökningen har skett vilket delvis beror på en stark utveckling av tillgångspriserna . Av motsatt skäl har fondsparandet mätt i värdet på fond- ernas tillgångar minskat (2000 och 2001). Fondsparandets utveckling , miljoner kronor.2 Källa: () Sparbarometern, Hushållens ställning Fondsparandet kan delas upp i hushållens direktsparande, sparande via det individuella pensionssparandet (IPS), sparande genom fond- försäkringar, sparande via det statliga premiepensionssystemet samt institutionellt sparande. IPS är ett pensionssparande utan försäkringsinslag i bank, men med samma gynnade skattesituation som privat pensionssparande via försäkringsbolag. Institutionella fondsparare kan vara finansiella företag och andra företag, fack- föreningar och andra ideella organisationer, kommuner m.m. Hushållens direktsparande i fonder uppgår till och står därmed för drygt hälften av fondsparandet i landet. Utöver det sparar hushållen relativt mycket i fondförsäkringar, vilka omfattar såväl pensions- som kapitalförsäkringar. 2 Utlandsregistrerade fonder ingår inte i denna serie. Siffrorna skiljer sig därför från andra presenterade totalsiffror. totala sparande i fondförsäkringar uppgick till . Det motsvarar en fjärdedel av det samlade försäkringssparandet.3 Sparande via premiepensionssystemet har redan blivit en ansenlig del av fondmarknaden och kommer att bli än mer betydande. uppgick det till 61 mil- jarder kronor. Det individuella pensionssparandet (IPS) utgjorde av fondmarknaden och uppgick till . Endast en mindre del av det sammanlagda institutionella kapi- talet placeras på fondmarknaden, men utgör ändå på grund av sin storlek en betydande del av fondmarknaden (). Fondmarknaden uppdelad på olika kategorier per , miljarder kronor. Källa: , fondsparande efter kategori. Tabellen ovan redovisar fondsparandets fördelning på olika typer av fondsparande. En och samma fond kan innehålla sparmedel från alla dessa kategorier. Kapital som direkt är hänförligt till konsu- menter utgör av det samlade fondsparandet. I takt med att premiepensionen växer i betydelse kommer alltmer pensionskapital vara beroende av avkastningen på fondsparande. åren 1997–2001 har det samlade värdet på fondmarknaden ökat från till 867 miljarder kronor.4 Det är en ökning med eller 270 pro- cent. Nettosparandet, dvs. skillnaden mellan uttag och insättningar i fonder, har uppgått till 328 miljarder kro- nor.5 Resterande ökning i fondsparandet är hänförligt till stigande 4Statistik från , fondförmögenhet. 5Statistik från , nysparande. värden i fonderna. steg ett index över stock- holmsbörsen med 90 procent6 och den 5-åriga obligationsräntan föll . Båda dessa effekter gav en exceptionellt gynnsam utveckling för avkastningen i allt fondsparande, särskilt . Periodavkastning och risk i olika fondkategorier – 2001. Källa: Svensk fondstatistik AB, fondindex är ett index över samtliga fonder på den svenska marknaden i den aktuella kategorin (aktie-, ränte- och blandfonder). Indexet är viktat i förhållande till de olika fondernas storlek. Index kan därmed sägas motsvara en genomsnittlig avkastning för varje fondsparare på den svenska marknaden inom aktuell kategori. * Mätt som årlig standardavvikelse Som en följd av ett ökat fondsparande och utvecklingen på börsen utgör fondsparandet en allt större del av hushållens samlade sparande. Hushållens finansiella portfölj bestod vid utgången av år av direktsparande i fonder.7 Direktsparandet i fonder vid utgången av motsvarande av det samlade finansiella sparandet. Hushållens direkta sparande i fonder har således ökat markant, men har ännu inte gått om hushållens direktägande av aktier som var av hushållens finansiella portfölj vid utgången av . Däremot tar försäkringssparandet en allt större del av hus- hållens sparande och uppgick /. Som har nämnts utgör dock försäkrings- sparande via fonder en dryg fjärdedel av det samlade liv- och fondförsäkringssparandet. Om denna fjärdedel läggs till hushållens direkta fondsparande, blir andelen fondsparande lika stort som traditionellt försäkringssparande.8 I termer av premieinbetalningar 6SIX return index visar utvecklingen på Stockholmsbörsen inkl. återinvesterade utdelningar. 8Traditionellt försäkringssparande är försäkringssparande där livbolaget investerar premi- erna själva. till liv- och fondförsäkringar är premieintäkterna större från fondförsäkringar än från traditionella livförsäkringar. Fondförsäk- ringar tar alltså andelar från traditionella livförsäkringar. Hushållens finansiella portfölj per . Källa: sparbarometer fjärde kvartalet 2001 Fondsparandet har fallit tillbaka. Till- bakagången kan i huvudsak hänföras till aktiemarknadens nedgång . En övervägande del av fondsparandet ligger nämligen i aktiefonder. Vid utgången av utgjorde sparandet i aktiefonder , blandfonder och räntefonder . Hedgefonder utgjorde av mark- naden i slutet av 2001.9 9 Fondbolagens Förenings statistik, Fondförmögenhet . Fondsparandets fördelning per , En allt större andel av hushållens finansiella portföljer är således riskutsatta. Det medför att hushållens ekonomi i större utsträck- ning kommer att fluktuera med utvecklingen på de finansiella marknaderna. Det kommer också att ställa högre krav på hushållen för att kunna hantera sitt fondsparande. Den övervägande delen av de fonder som står till fondspararnas förfogande och som svenskarna sparar i är harmoniserade värde- pappersfonder som kan säljas inom EES-området, s.k. ucitsfonder. Ett mindre antal fonder är s.k. nationella fonder. Dessa har fått särskilt tillstånd av , och kan t.ex. placera sina medel friare och vidare än vad annars placeringsreglerna i lagen om värdepappersfonder tillåter. Hit hör t.ex. hedgefonderna. Framväxten av olika nationella fonder har tilltagit . /1997 fanns 11 nationella fonder med en sammanlagd förmögenhet om (av den totala fondförmögenheten på ). fanns det 105 nationella fonder regist- rerade hos Finansinspektionen.10 Det sammanlagda fondvärdet på dessa fonder var , dvs. 10 Enligt lista Företag med tillstånd per . totala fondmarknaden.11 Den stora ökningen av nationella fonder – både till antal och värde – tyder på att det finns ett stort intresse för fonder med en annorlunda placeringsinriktning. En annan förklaring kan vara att fondbolag registrerar nationella fonder som kommer att bli tillåtna i och med införandet av det nya ucits- direktiven. Svenska bolag som vill verka på den svenska fondmarknaden måste ha tillstånd. Detsamma gäller utländska fond- företag, dock med undantag för fondföretag som har sitt säte i ett annat land inom EES. För sistnämnda företag räcker det med en anmälan till . I stället driver dessa fondföretag sin verksamhet med stöd av auktorisation i hemlandet. har lämnat tillstånd att bedriva fondverk- samhet till nära 70 fondbolag.12 varierar kraftigt i storlek och förvaltar allt ifrån en fond upp till över 50 fonder (hade t.ex. per 44 värdepappersfonder och 11 nationella fonder registrerade). återfinns dessutom i en större företagsgrupp. Till närstående fondbolag hör t.ex. Förenings- (13 fonder), (42), (1), (2), (1), (1) och (1).13 kan också ge annan än fondbolag tillstånd att bedriva fondverksamhet så länge det inte är förvaltning av harmoniserade värdepappersfonder utan nationella fonder. För att få tillstånd att förvalta nationella fonder (annan näringsverksamhet i enlighet med 3 § lagen om värdepappersfonder) krävs dock att dessa förvaltare står under tillsyn. har 6 värdepappersbolag fått sådant tillstånd. Dessa bolag står under tillsyn genom lagen (1991:981) om värdepap- persrörelse. Värdepappersbolag är underkastade vissa i lagen 11Enligt uppgift från SCB, märk att hedgefonder utgör cirkahälften av denna siffra, jmf. 12Enligt hade 67 fondbolag tillstånd att driva fondverksamhet per . angivna villkor, t.ex. om aktiekapitalets storlek och krav på ägare och styrelse. som endast förvaltar harmoniserade värde- pappersfonder och värdepappersbolag som bara förvaltar nationella fonder, finns fondbolag som förvaltar båda fondformerna (t.ex. och ). Dessa har således dubbla tillstånd, dels tillstånd att bedriva fondverksamhet, dels tillstånd att bedriva annan näringsverksamhet. Det finns även ett antal fondbolag som endast förvaltar nationella fonder (t.ex. och ). Fondmarknaden mätt i förvaltat kapital domineras av de fyra stora bankerna , , och . Tillsammans har de en marknadsandel på där Robur (som ägs av ) är den största förvalt- aren. Det finns drygt 20 fondbolag som förvaltar ett kapital som överstiger De femton största fondbolagen . Om i stället nysparandet studeras blir bilden något annorlunda. En större andel av nya medel som sätts in i fonder går till andra förvaltare än de fyra stora bankerna. De har förlorat marknadsandelar i nysparandet från till . Deras andel av marknaden är dock fortfarande stor. Utvecklingen av nysparande i fonder (exklusive sparandet i premiesparfonden (sjunde AP-fonden). Marknadsandelar av nysparandet i den totala marknaden i procent för de fyra stora bankerna (Robur), , Nordea och . Det finns ingen bra statistik över de utländska fondbolagens mark- nadsandelar i . Deras andel uppskattas till någon procent av marknadsbedömare. I PPM-valet fick dock de utländska bolagen en större del av marknaden. I slutet av var deras marknadsandel av sparandet inom ramen för premiepensionssystemet. Enligt finns det cirka 1 100 fonder på den svenska marknaden som förvaltas av utländska bolag. Som framgått dominerar bankerna fondmarknaden. En förklaring är bankernas distributionsnät via sina bankkontor. Andra aktörer som i kraft av sin redan uppbyggda kundbas lätt kan sälja fonder är försäkringsbolagen och värdepappersbolagen. sålde bank- erna enbart sina egna fonder men har de även börjat distribuera fonder från andra fondbolag. En trend på marknaden är att banker mot provision distribuerar fonder åt fondbolag som koncentrerar sig på att förvalta fonder. Fonder säljs emellertid också på andra sätt. Det finns fristående fondbolag som via stora annonskampanjer lockar till sig kunder. I sådana fall kan kunderna nå fondbolagen direkt och öppna konton via bankgirot. Andra distributionsformer är försäkringsmäklare som säljer liv- eller kapitalförsäkringar med fondanknytning. De har oftast ett avtal Den svenska fondmarknaden SOU 2002:56 med fondbolaget och får provision på fondavgiften. Deras provision är normalt inte offentlig. Fonder säljs också via Internet. Det sker antingen direkt via fondbolaget eller via särskilt inrättade marknadsplatser för fond- handel. På en sådan kan spararen köpa och sälja fondandelar och dessutom samla sitt fondsparande och få det värderat. Dessa mark- nadsplatser – som kan vara specialiserade eller ingå som en tjänst hos exempelvis en nätmäklare – tillhandahåller också mycket information om fonder. Informationen innehåller inte bara fakta om fonderna utan också en värdering av deras resultat och ibland också rekommendationer. Det finns även firmor som är speciali- serade på att enbart tillhandahålla information om fonder. Utvecklingen går mer och mer mot en uppdelning av förvalt- ningen av fonder och försäljningen och distributionen av fond- andelar. Det har i funnits en möjlighet för fondbolagen att lämna över delar av sin verksamhet till utomstående. Möjligheten att delegera olika funktioner stadfästs även i de nya bestäm- melserna i ucitsdirektivet (se avsnitt 7.8). I takt med att fonderna blir större, växer också deras betydelse för börsen och ägandet av börsbolag. Robur – som är den största fond- förvaltaren – var /2002 också den näst största enskilda ägaren på börsen. Bara svenska staten var större. På sjunde, nionde och elfte plats återfanns i tur och ordning, Nordea fonder, och fonder. Som nämnts tidigare utgör de tillsammans av fondmarknaden i termer av värdet på deras fonder. SOU 2002:56 Den svenska fondmarknaden Största aktieägarna i svenska företag, . Börsvärde svenska portföljen, m. familj och bolag (H&M) Källa: Ägarna och makten, 2002 Något som kallas institutionssfären14 består av 21 institutionella ägare som utgörs av de största fondbolagen, försäkringsbolagen och AP-fonderna. Tillsammans ägde dessa institutioner vid års- skiftet till 2002 svenska aktier till ett värde av eller av det totala börsvärdet. som räknas in bland dessa institutioner är Robur fonder, Nordea fonder, , SHB fonder, , och fonder. Tillsammans utgjorde deras kapital i svenska aktier . Det motsvarar av det totala börsvärdet eller av det institutionella kapi- talet. är fondsparandet en del av det reformerade allmänna ålderspensionssystemet genom premiepensionen. Den allmänna pensionen finansieras genom en pensionsavgift på av bruttolönen och andra skattepliktiga ersättningar. 2,5 procent- enheter går till premiepensionen. Dessa pengar öronmärks för varje 14 I boken 2002 som ges ut av SIS ägarservice AB har de sammanställt vad de kallar institutionssfären s. 32. pensionsberättigad och förs till ett individuellt premiepensions- konto hos . Premiepensionen skall sedan placeras efter pensionsspararens önskemål i fonder. Avstår pensionsspararen från att välja fonder placeras medlen i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP- fonden enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP- fonder). Pensionsspararna kan fritt välja i vilka fonder de vill ha sina premiepensionspengar placerade. De kan dock inte välja fritt på fondmarknaden. I lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension finns nämligen vissa begränsningsregler.15 Det är endast de värdepappersfonder och utländska fondföretag som har anmälts till registrering hos och som uppfyller vissa i lagen angivna villkor som kan väljas. Fondförvaltarna måste sluta ett samarbetsavtal med myndigheten enligt vilket de åtar sig att lämna viss information, att inte ta ut avgifter för inlösen av andelar, att lämna uppgifter om kostnader m.m. Premiepensions- myndigheten får också bestämma ett högsta antal fonder som får registreras för en fondförvaltare. I lagen stadgas dessutom att medel inte får placeras i nationella fonder dvs. sådana fonder som avses i 3 § lagen om värdepappers- fonder. får dock, efter att ha inhämtat yttrande från , medge undantag bestående i att medlen får placeras i fonder vars värdeutveckling är beroende av index. Ett sådant medgivande får lämnas om en god riskspridning uppnås i fonden. Utöver de värdepappersfonder som sålunda är tillgängliga i premiepensionssystemet kan pensionsspararen välja Premievals- fonden som också den, likt Premiesparfonden, förvaltas av Sjunde AP-fonden. hade 4,4 miljoner pensionssparare möjlighet att placera sammanlagt i värdepappers- fonder (/person i snitt). De hade sammanlagt cirka 550 fonder att välja mellan. Omkring 2,85 miljoner pensionssparare utnyttjade valmöjligheten medan cirka 1,55 miljoner avstod. placerades därför i stället i Premiesparfonden.16 Pensionsspararna valde i huvudsak att placera sina pengar i aktiefonder () och blandfonder () 158 kap. 2 och 3 §§ lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 16Siffrorna är hämtade från () hemsida . medan långa räntefonder () och korta räntefonder () räntefonder i det närmaste ratades. Nettosparande i PPM-valet , miljarder kronor. Marknadsandelarna för fondbolagen blev i PPM-valet annorlunda än vad som gäller i det vanliga sparandet. De fyra stora bankerna som annars dominerar marknaden fick betydligt lägre marknads- andelar i PPM-valet . Av de premiepensionsberättigade valde någon av deras fonder. Beräknat till andelen kapital av det totalt placerade kapitalet fick de fyra stora bankerna av premiepensionsmedlen. Räknas Sjunde AP-fondens medel bort (där väljarna inte gjorde något aktivt val) valde 26 pro- cent av väljarna någon av deras fonder och placerade av kapitalet.17 Det kan jämföras med deras marknadsandel på för övrigt fondsparande. Sannolikt kände sig pensionsspararna mindre beroende av bankerna när de gjorde sitt val hemma i soffan. En del valde säkerligen medvetet andra fonder än de som det privata sparandet låg i, i syfte att sprida sina risker. Även om bankerna fick en mindre andel så höll sig allmänheten alltjämnt till etablerade bolag med välkända varumärken. Försäkringsbolagen tog stora andelar, vilket också kan indikera att premiepensionsväljarna tänkte på premiepensionen mer i form av pensionsförsäkring än som vanligt sparande. Pensionsspararna har inom ramen för premiepensionssystemet möjlighet att när som helst byta fonder till låga kostnader och utan 17 Egna beräkningar av statistik från premiepensionsvalet (). skatteeffekter (i likhet med t.ex. fondförsäkringar och IPS). Vid direktsparande i fonder uppstår däremot en för många ovälkom- men skatteeffekt. Uppstår en kapitalvinst vid ett fondbyte utgår nämligen en kapitalvinstskatt. Denna skatteeffekt har av en del ansetts hindra spararna från att byta fonder, eftersom ett långvarigt fondsparande i många fall lett till upparbetade kapitalvinster. Ett fondbyte i ett sådant fall utlöser skatteinbetalningar och därmed ett lägre sparkapital. Den skattekredit som ett långvarigt sparande i princip innebär går då förlorad. Eftersom spararna inom premiepensionssystemet kan byta fonder utan denna skatteeffekt är det av intresse att studera i vilken utsträckning spararna verkligen byter fonder. Ett argument mot skatteuttag vid byte av fonder är att skatteuttaget minskar rörlig- heten bland fondspararna vilket inverkar menligt på konkurrensen. Det finns drygt 5 miljoner sparare i premiepensionssystemet. Av dessa har cirka 1,5 miljoner inte gjort något val och ligger därför hos sjunde AP-fonden. () hade /registrerat att 180 000 personer har gjort fondbyte sedan starten av sparandet hösten 2000.18 Det motsvarar av de aktiva väljarna. Intresset att byta fond inom premiepensionssystemet är alltså begränsat. Det skall dock hållas i åtanke att sparandet inom ramen för premiepensionssystemet är långsiktigt och att det därför inte är att vänta sig att fondbyten sker ofta. Premiepensionssparandet är också nytt, och beloppen ännu små, vilket kan förklara att byte av fond sker i en begränsad omfattning. 18 Enligt uppgift från PPM. Utredningens bedömning: Fondspararen har ett stort utbud av fonder att tillgå från ett stort antal aktörer. Det gynnar konsu- mentens val av fond. Konkurrensen på fondmarknaden hämmas dock av att rörligheten är låg bland fondsparare. Stora upp- arbetade stockar av fondsparande tenderar att förbli hos fond- bolag ägda av de fyra stora bankerna. PPM-valet och nya aktörers andel av nysparandet talar dock för att konsumenterna numera gör mer medvetna val. Ny teknik som Internet under- lättar för konsumenterna att välja i det stora utbudet av fonder. Det torde också leda till att konkurrensen förbättras. Likaså skulle ett borttagande av kapitalvinstbeskattningen vid byte av fonder sannolikt gynna rörligheten på marknaden. I takt med att fondsparandet blir större kommer fondernas ägarandel av stockholmsbörsen att öka. Det kommer att ställa större krav på fondernas förmåga att hantera ägarfrågor. Skälen för bedömningen: Utredningen skall enligt direktiven uttala sig om fondmarknadens funktionssätt. För att kunna göra det på ett grundligt sätt måste frågan ägnas än vad som är möjligt inom ramen för utredningens uppdrag. Några reflektioner om hur fondmarknaden har utvecklat sig, vad som karaktäriserar den och hur den kan tänkas utvecklas låter sig dock göras. Fondsparandet utgör numera en viktig del av hushållens finansi- ella portföljer. har i princip allt nysparande gått till fonder och försäkringssparande via fonder medan tradi- tionellt banksparande har minskat. En helt ny industri har således växt fram. Det är bankerna som i kraft av sina stora kundbaser och omfattande distributionsnät i bankkontoren över hela landet tagit initiativet och dominerar fondmarknaden. Bankerna var också de enda som till en början fick distribuera allemanssparandet som lagt grunden för en stor del av dagens tillgångar i fondsparandet. Försäkringsbolagen som har en tradition i finansiella tjänster är också stora aktörer på området. Det stora utbudet av fonder och variationen av produkter talar för att konsumenterna har möjlighet att välja de fonder som passar deras individuella preferenser. Rörligheten bland konsumenterna är dock – som inom andra områden av finansiella tjänster – begränsad. Det försvårar för nya aktörer att på allvar ta upp konkurrensen mot de fyra stora bankerna. Konsumenternas trögrörlighet gör också att konkurrensen på marknaden hämmas eftersom rörligare konsum- enter skulle sätta större press på fondbolagen. Fondsparandet karaktäriseras av stordriftsfördelar. För att kunna bedriva fondverksamhet till rimliga kostnader krävs en stor volym sparmedel. Det gör att fondindustrin sannolikt kommer att vara koncentrerad på ett fåtal större aktörer och lämna lite utrymme till nyetableringar. Däremot kan dock utländ- ska fondbolag med starka resurser komma att ta andelar av nyspar- andet. kan också möjligen betydelsen av bankernas distri- butionsnät minska, i takt med att användandet av Internet ökar eller att andra aktörer med stora kundbaser etablerar sig i bran- schen. Ett exempel på det är t.ex. ICA som fått bankoktroj. Ett sätt att skapa konkurrens på marknaden är att öka antalet distributörer av fonder. Det borde leda till en större genomlysning av marknaden. Det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser av PPM- valet. Intressant att notera är dock att marknadsandelarna bland fondbolagen mycket väl kan komma att förändras om fondspararna blir mer vana att välja andra fondbolag än de som har kopplingar till banken. Här kan, som nämnts, Internet som distributionsform bidra till att förändra mönstret på marknaden. Med en ökad användning av Internet och en fortsatt utveckling av Internet- baserad fondinformation och fondförsäljning kan kunderna i större utsträckning via nätet skaffa sig en bättre överblick över fond- utbudet och enklare flytta medel till fonder som inte nödvändigtvis är knutna till en bank. Vidare har de fondbolag vars fonder fått en större andel av allmänhetens sparande via PPM sannolikt lättare att även få del av annat av kundernas sparande. Fondbolagen vet dock inte vilka som placerat i deras fonder eftersom PPM är kunden och som i sin tur informerar spararen. Sannolikt kommer allmänheten i takt med att deras premie- pension ökar att mer intressera sig för hur olika fonder utvecklar sig, vilket kommer att sätta större fokus på fondernas olika för- måga att prestera en bra kapitalförvaltning och hålla nere kost- naderna. Ett sätt att öka rörligheten på fondmarknaden är att ta bort den realisationsvinstbeskattning som uppkommer i samband med ett fondbyte. Det kan inte uteslutas att framför allt de stora stockarna av fondsparmedel som ligger placerade i bankerna skulle få en ökad rörlighet. Utredningen kommer med hänsyn till hur utrednings- direktiven är skrivna inte att lämna förslag i frågan men diskuterar dess effekter på konsumentskyddet i avsnitt 6.6. Fonderna kommer i takt med att fondsparandet växer att bli ännu större ägare på börsen. Den pågående internationaliseringen av sparandet och en allmän spridning av risker till andra länder dämpar möjligen fondernas ägande på Stockholmsbörsen . kan fondernas större andelar av börsvärdet möjligen vara ett strukturellt problem om inte fondbolagen tar det ägar- ansvar som företagen behöver.