sou · GQB330d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid utformningen av kriterierna är det viktigt att hålla jämställdhetsbegreppet i åtanke: att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i det sociala livet – de biologiska könen ska inte begränsa individens möjlighet att agera i vardagen. En fördel med att möjliggöra certifiering i jämställdhetshänseende är att även de verksamheter som inte producerar något (varken produkter eller tjänster) kommer att få möjlighet att få en bekräf- telse på sitt goda jämställdhetsarbete. Det centrala för certifierings- system är dess fokus på verksamhetsarbetet. Att certifiering även är möjligt att användas inom föreningslivet utgör ytterligare en poäng i sammanhanget. Certifieringen kommer således att kunna bli ett konkurrensmedel även bland föreningar när det gäller värvning av medlemmar. Det borde i sin tur kunna leda till att kraven på att införliva jämställdhet i samhällslivets olika områden kommer att öka. På så sätt borde det också finnas goda chanser att öka takten på jämställdhetsarbetet och att nå upp till syftet med lagen att integrera jämställdhet i såväl närings- och före- ningsverksamheter som offentliga förvaltningar, genom att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på dessa verksamheter. Ur ett samhälleligt perspektiv borde detta således leda till ett mer jämställt samhälle. En lag för frivillig jämställdhetsmärkning Till skillnad från vad som gäller på miljöområdet finns det endast ett fåtal rättsliga regler på jämställdhetsområdet (drygt 300 på miljöområdet, vilket ska jämföras med drygt 10 på jämställdhets- området). Det finns en stor osäkerhet inför vad som avses Vi menar att det tyder på att det finns ett behov av regler som både beskriver och ringar in området. Mot bakgrund av detta föreslår vi att ramarna för det frivilliga systemet för jämställdhetsmärkning ska regleras genom en lag för frivillig jämställdhetsmärkning. Rätten att jämställdhetsmärka en produkt/tjänst eller bli certifie- rad i jämställdhetshänseende bör få konstruktionen av en rättighet som är absolut. Mot bakgrund av att regleringen inte bör göras mer ingripande än nödvändigt menar vi att en ramlag kan ge det skydd som behövs för att ge jämställdhetsmärkningen en etablerad ställ- ning, som är likvärdig med miljömärkningens på marknaden. Lagens ramar ska bestå av syftet med lagen, villkoren för jämställd- hetsmärkningen och utpekande av den ackrediterande myndigheten. De preciserade kriterierna bör i stället utformas av en nämnd som liknar , genom att överlåta ut- formningen och utvecklingen av såväl kriterierna som råden på en kan utformningen och utveck- lingen av dem gå snabbt och det kommer också att kunna skötas av dem som är mest insatta i de aktuella frågorna. Systemet föreslås träda i kraft . Mot bakgrund av att det finns en stor risk för att jämställdhetsfrå- gorna kommer i skymundan om de hanteras parallellt med eller inlemmas i något av dagens befintliga system, föreslår vi att det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning som görs obe- roende av andra märkesordningar, vilket inte ska blandas samman med frågan varifrån systemet ska hanteras. Om jämställdhetsmärkningen läggs in under , som är etablerat i märkningshänseende, är det troligt att systemet kan komma att dra fördelar av den goodwill och det an- seende som åtnjuter. Det går inte heller att bortse från den betydelse det har att redan har ett väl inarbetat system för hur frågor om märkning kan skötas. Visserligen kan ett nytt bolag mycket väl sätta sig in i hur märkningen bör och kan hanteras. Men det är också så att nya verksamheter ofta drabbas av så kallade barnsjuk- domar. Vi kan således inte finna annat än att regeringen bör uppdra åt att vid sidan av Svanen och Blomman även hantera jämställdhetsmärkningen Ytterligare en fördel med att uppdra åt att hantera jämställdhetsmärkningen är att det bolaget har förgre- ningar i hela , vilket gör det möjligt att nå ut med jämställd- hetsmärkningen utanför gränser. har också uttryckt ett intresse för Utredningens arbete. Att den föreslagna lagen om frivillig jämställdhetsmärkning föreslås vara en ramlag innebär bland annat att lagen endast markerar ramar- na för dess tillämpningsområde. Lagens innehåll är således tänkt att utvecklas i det sammanhang där den tillämpas. Detta innebär att lagen endast markerar de yttre ramarna vad avser de generella och specifika jämställdhetskriterierna. Utformningen av kriterierna för jämställdhetsmärkning av produkter och/eller tjänster ska på samma sätt som gäller inom den nordiska miljömärkningen utformas av en . Såväl de specifika jämställdhetskriterierna som råden för tillämp- ningen av de generella jämställdhetskriterierna ska utformas av en särskild . Det frivilliga systemet för jämställdhetsmärkning är flexibelt på så sätt att det bygger på en uppmaning till dialog mellan representanter för närings- och före- ningsverksamheter samt offentliga förvaltningar vid utformningen av de specifika jämställdhetskriterierna för produkter, tjänster samt råden för bedömning av det interna och externa jämställdhets- arbetet. Det betyder således att nämnden även måste hålla sig à jour med hur forskningen utvecklas på området och hur aktuella bransch- organisationer samt företrädare för arbetsmarknadens parter ser på frågor om jämställdhet, jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende. Lag om frivillig jämställdhetsmärkning 1 § Denna lag syftar till att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning, genom att an- lägga ett jämställdhetsperspektiv på nämnda verksamheter och/eller på de produkter och/eller tjänster som produceras, tillverkas och/eller tillhandahålls vid dem. 2 § Närings- och föreningsverksamhet samt offentliga förvalt- ning som uppfyller kriterierna enligt 3 § äger efter ansökan rätt att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst. 3 § Rätten att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst till- kommer den som: 1.bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagens (1991:433) regler om ett aktivt jämställdhetsarbete 3–13 §§ (internt jämställdhets- arbete) och 2.verkar för ökad jämställdhet utanför det interna verk- samhetsarbetet (externt jämställdhetsarbete) samt även 3.uppfyller de specifika jämställdhetskriterierna som gäller för den aktuella produkten och/eller tjänsten (specifika jämställdhetskriterier). 4 § Närings- och föreningsverksamhet samt offentliga förvalt- ning som uppfyller kraven i 5 § äger efter ansökan rätt att bli certifierad i jämställdhetshänseende. 5 § Rätten att bli certifierad i jämställdhetshänseende tillkom- mer den som: 1.bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagens (1991:433) regler om ett aktivt jämställd- hetsarbete 3–13 §§ (internt jämställdhetsarbete) samt även 2.verkar för ökad jämställdhet utanför det interna verksam- hetsarbetet (externt jämställdhetsarbete). (Certifiering i jämställdhetshänseende) och certifiering i jämställdhets- hänseende 6 § För närmare beskrivning av de specifika jämställdhetskrite- rierna samt råd om bedömning av det interna och externa jäm- ställdhetsarbetet ska det finnas en och certifiering i jämställdhetshänseende. 7 § Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll är ackredi- terande myndighet för certifieringsorgan för jämställdhetsmärk- ning respektive certifiering i jämställdhetshänseende. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer äger rätt att utfärda närmare föreskrifter för certifiering i jämställd- hetshänseende. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förordning (1996:81) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Härigenom föreskrivs att 2 § förordning med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll skall ha följande lydelse. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll skall särskilt 1.främja och utveckla system för teknisk kontroll, mätteknik och bedömning av överensstämmelse i övrig samt organisationen för mätning, 2.främja och utveckla det nationella systemet för ackreditering med särskilt beaktande av den internationella utvecklingen, 3.anmäla och utöva tillsyn över organ som enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll skall anmälas för uppgifter i samband med bedömning av överensstämmelse enligt bestäm- melser som gäller inom Europeiska unionen, 4.utöva tillsyn över riksmätplatser, 5.meddela föreskrifter och ut- 5. meddela föreskrifter och ut- öva tillsyn enligt bemyndi- ganden i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll, förord- ningen (1993:1065) om teknisk kontroll, förord- ningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon och förordningen (1995:294) om frivillig miljö- styrning och miljörevision, vid behov utfärda allmänna råd för tillämpningen av föreskrifterna, öva tillsyn enligt bemyndi- ganden i lagen (1992:1119) om teknisk kontroll, förord- ningen (1993:1065) om teknisk kontroll, förord- ningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon och förordningen (1995:294) om frivillig miljöstyrning och miljörevi- sion samt lag om frivillig jämställdhetsmärkning, vid behov utfärda allmänna råd för tillämpningen av före- skrifterna, 6.vara inom området kemiska varor enligt för- ordningen (1991:93) om införande av principer om god laboratoriesed, 7.vara central förvaltningsmyndighet för frågor om ädelmetall- arbeten, 8.i sin roll som samordnings- och kontaktorgan för marknads- kontroll samverka med berörda myndigheter vid planering och genomförande av sådan kontroll, och 9.bevaka och aktivt delta i internationellt samarbete inom sina ansvarsområden. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll skall vid fullgöran- det av sina uppgifter ha ett nära samarbete med berörda myn- digheter och organ samt informera och lämna råd i frågor inom sina ansvarsområden. Denna lag träder i kraft . Utredningens uppdrag och bakgrundsbeskrivningar Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster har enligt direktiven (Dir. 1999:13)1 i uppdrag att: -Bedöma konsumenters och producenters intresse för en frivillig jämställdhetsinformation/-märkning. -Föreslå jämställdhetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområden. -Redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifierings- system kan komma att användas för jämställdhetsmärkning. -Pröva om en frivillig jämställdhetsmärkning skulle innebära problem i förhållande till lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling (), lagen (1994:615) om otillbörligt upphand- lingsbeteende () samt marknadsföringslagen (1995:450,MFL). -Analysera om jämställdhetsmärkning överensstämmer med gäl- lande handelsregler och internationella åtaganden, avseende såväl EG-rätt som övrig internationell rätt. -Undersöka möjligheten till nordisk samverkan kring jämställd- hetsmärkning. -Föreslå hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt skulle kunna genomföras.2 En av Utredningens främsta uppgifter är att analysera möjlig- heterna att jämställdhetsmärka produkter och tjänster3 och att utreda om det är möjligt att belysa produkter och tjänster ur ett så kallat könsperspektiv.4 Vi har uppfattat detta som att det är tänkt 1Utredningens kommittédirektiv, se bilaga 1. 1999:13, sid. 1. 1999:13, sid. 7. 1999:13, sid. 7. att vi ska undersöka möjligheten med att genomföra ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, som bland annat ska kunna utvecklas genom ett samspel mellan aktörerna (producenter och konsumenter) på den fria marknaden. Konsumenternas makt – möjligheten att avstå från att köpa produkter som inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärkning, blir på så sätt ledstjärnan i konkurrensen om konsumenterna. FRIJA har delat upp utredningsuppdraget i två delar. Den första behandlar rättsliga aspekter på frågan om möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänst- er (i det följande kallat jämställdhetsmärkning) och näringsidkares inställning till att införa ett sådant system. Den första delen behandlas i delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till fri- villig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU 2001:9). Den andra delen behandlar bland annat olika former av märken, märkningssystem och certifieringsordningar samt en kartläggning över hur konsumenter ser på frågor om att kunna göra jämställda konsumentval. Därutöver ger vi förslag på produkter, tjänster och verksamheter som bör kunna bli föremål för jämställdhetsmärk- ning, varvid vi även diskuterar och ger förslag på de kriterier som bör kunna ligga till grund för märkningen. Avslutningsvis beskriver vi hur jämställdhetsmärkningen bör hanteras – varifrån märkningen ska skötas. FRIJA har valt att ta ett rättsligt perspektiv som utgångspunkt för att belysa möjligheterna att införa ett system för jämställd- hetsmärkning. Det betyder att vi har valt att låta reglerna utgöra basen för utredningsuppdraget. När vi talar om regler avser vi dels de normer som har utfärdats av , regeringen eller den myndighet som har fått i uppdrag att utfärda regler i regeringens ställe, dels de EG-rättsliga reglerna på det för Utredningen aktuella området. Rätten kan beskrivas som den arena som omgärdar vardagen. De rättsliga reglerna är på en och samma gång både en förutsättning för och en begränsning av möjligheterna att komma med förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning, eftersom de rättsliga reglerna är de spelregler som ger ramarna för vad som är möjligt och tillåtet att genomföra i ett demokratiskt samhälle. Det rättsliga område som rör frågan om och möjligheterna att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är förhållande- vis stort. Området har nämligen beröringspunkter med både frågor om handel av produkter och tjänster – det handelsrättsliga området – och frågor som avser arbetstagares välbefinnande i arbetslivet – det arbetsrättsliga området. Det handelsrättsliga området utgörs av det fält som täcker allt från produktion, distribution och inköp till försäljning av varor och tjänster. Således består marknaden av både konsumenter och näringsidkare. Handeln försiggår inte endast mellan två eller flera näringsidkare, utan den sker även mellan en eller flera näringsidkare och en eller flera konsumenter. Det förekommer även handel mellan enskilda individer, till exempel vid försäljning av begagnade varor. Handeln mellan enskilda faller emellertid helt utanför ut- redningsuppdraget och kommer inte att behandlas vidare av Utred- ningen. Det arbetsrättsliga området rör förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare. Således berör det allt från en situation då någon söks av eller söker anställning hos en presumtiv arbetsgivare till det att någon frånträder/har slutat sin anställning.5 Det arbetsrättsliga området betraktas emellanåt som helt skilt från det handelsrätts- liga. Vi menar emellertid att det arbetsrättsliga området är en del av det handelsrättsliga på så sätt att arbetskraften är en vara, vilken i likhet med många andra kan bjudas ut på en fri marknad. Inom EG-rätten talar man om den grundläggande principen: fri rörlighet över gränserna för varor, tjänster, kapital och personer. 5 Angående faktorer som ska beaktas då någon är att betrakta som arbetstagare, se SOU 1975:1, sid. 722, Axel Adlercreutz, Arbetstagarbegreppet, P. A. , (1964), Svensk arbetsrätt, juridik (1997), sid. 29 ff., , Praktisk arbetsrätt, Liber, (1989) samt , Löntagarrätt¸ reviderad upplaga 1994, ombesörjd av under medverkan av , och , Juristförlaget, (1994), sid. 63 ff. Betänkandet belyser bland annat följande: -begrepp som är centrala för frågor om frivillig jämställdhets- märkning, -regler och föreskrifter som är centrala för frågan om det kan införas ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, -näringslivets syn på frivillig jämställdhetsmärkning, -konsumenters syn på frivillig jämställdhetsmärkning, -frivilliga märknings- och certifieringssystem i och , -uppbyggnader av system och bedömning av överensstämmelse, -ett förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning, -att mäta och systematisera samhället ur ett jämställdhetsperspektiv, -förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning, -förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning, -generella jämställdhetskriterier, -specifika jämställdhetskriterier, -certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende, -genomförande av jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende samt Betänkandet består av fem avdelningar. I den första beskriver vid bakgrunden till utredningsuppdraget för att på så sätt göra det möjligt att sätta in uppdraget i det sammanhang där det uppstått. Varvid vi ger en beskrivning av de begrepp som är centrala för det område som rör frågor om frivillig jämställdhetsmärkning (kapitel 3). Den andra avdelningen belyser frågan huruvida ett system för frivillig jämställdhetsmärkning innebär problem ur rättslig synvinkel (kapitel 4 – 7). Den tredje avdelningen belyser intresset för inställningar till frivillig jämställdhetsmärkning hos näringsidkare och konsumenter (kapitel 8 –9). Den fjärde avdelningen innehåller tekniska beskrivningar över system för märkning och certifiering samt belyser innebörden av bedömningar över överensstämmelse (kapitel 10 – 11). Den femte avdelningen innehåller utgångspunkter samt förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning (kapitel 12 – 19). Bilagorna är sju och består förutom av kommittédirektiven av en teknisk beskrivning av en ny teknik och strategi för reglering (bilaga 2) jämte en ordlista över terminologin inom internationell, europeisk och svensk standard (bilaga 7) samt en beskrivning av kvalitetssäkringar och konsumenter (bilaga 3). Bilagorna 4 och 5 innehåller förslag till checklistor som kan användas vid revision av de kriterier som vi föreslår ska ligga till grund för jämställdhetsmärkningen respektive certifiering i jämställdhetshänseende. Bilaga 6 utgörs av den enkät som låg till grund för SCB:s undersökning av konsumenters intresse av att ta del av jämställdhetsmärkta varor och/eller tjänster. Utredningen har sammanträffat med referensgruppen vid samman- lagt sju tillfällen. De tre första sammanträdena är att hänföra till delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till frivillig jäm- ställdhetsmärkning (SOU 2001:9) och ägde rum , och . De därefter följande sammanträdena ägde rum , och . Det avslutande sammanträdet ägde rum den 5–. anordnade Utredningen en konferens med temat Gränsöverskridande handel med perspektiv på jämställd- hetsmärkning.6 Till konferensen bjöd FRIJA in företrädare för näringslivet, offentliga organisationer, parterna på arbetsmarknaden och personer med anknytning till landets centra och institutioner med genusvetenskaplig inriktning vid landets universitet och högskolor samt politiker. , ordföranden i Svanen och EU-blomman i , talade under temat jämställd- hetsmärkning – också en miljömärkning. Några reflektioner kring möjligheter och problem. , forskare vid , talade om jämställdhetsmärkning och vardagliga hand- lingar. , enhetschef vid , ställde frågan Kan jämställdhetsmärkning bidra till ökad lönsamhet? , studerande vid Genusvetenskap, , talade under temat och jämställdhet på framtidens arbetsmarknad. Slutligen beskrev , ordförande i tets styrgrupp för forskningsprogrammet kön och arbete, sina 6 Konferensen sammanfattas i delbetänkandet Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (SOU 2001:9) bilaga 3. Tankar om jämställdhetsmärkning. Konferensen avslutades med en paneldebatt. Omkring 90 personer deltog vid konferensen, som syftade till att initiera en diskussion kring frågor om hur ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna införas och vilka incitament ett sådant system skulle kunna ge upphov till. Inför delbetänkandet sammanträdde Utredningen med , för transporter och IT () och landets länsexperter för jämställdhetsfrågor. Utred- ningen har också initierat ett nordiskt samarbete med den nordiska ämbetsmannakommittén för jämställdhetsfrågor när det gäller möjligheten att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärk- ning av produkter och tjänster. Därutöver har vi diskuterat frågor om frivillig jämställdhetsmärkning med () och företrädare för enskilda verksamheter inom läkemedels-, livsmedels-, bank- och försäkrings-, IT-, hotell- och restaurang- branscherna samt ett idéföretag inom transportområdet. Utred- ningen har även diskuterat vilka möjligheter Amsterdamfördraget innebär när det gäller rätten att vid offentlig upphandling ställa krav på sociala kriterier – jämställdhet, med professor , i , . Inför slutbetänkandet Märk – värdig jämställdhet har vi disku- terat våra förslag med , , , , , Hallandstrafiken, och , båda vid , , , , (), , Läns- trafiken , , , och båda vid , , , , , , , , och , Tjänstemännens Central- organisation (TCO). Därutöver har Utredningen diskuterat arbetet med professor , (tidigare Stiftel- sen Svensk Näringsforskning), vars syfte är att främja vetenskaplig forskning inom näringsläran och närliggande områden samt direktör , DANSK VAREFAKTA NÆVN (DVN). DVN verkar för frivillig användning av och upplysning om märkning av produkter och tjänster. 2 Bakgrunden till uppdraget Sammanfattning av kapitel 2 I det här kapitlet gör vi en kort beskrivning av bakgrunden till Utredningens uppdrag, vilket kan ses som ett resultat av att även om är ett av de mest jämställda länderna i världen, så är även ett av de mest könssegregerade länderna. Utredningen har fått i uppgift att utreda frågan om det är möjligt att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt mellan kvinnor och män () konstaterade att som anses vara ett av de mest jämställda länderna i världen (utsåg FN till världens mest jämställda land) är också ett av de mest könssegregerade länderna i världen. Segre- geringen är både horisontell och vertikal. 2.1Horisontell och vertikal segregering Horisontell segregering innebär att fördelningen av kvinnor och män mellan sektorer och yrken är olika. Kvinnor finns i vissa sektorer och män i andra. var av alla förvärvs- arbetande kvinnor verksamma inom den offentliga sektorn och arbetade inom det privata näringslivet. av alla förvärvsarbetande män var verksamma inom den offentliga sektorn och så många som arbetade inom det privata näringslivet. Det betyder att av alla anställa inom den offentliga sektorn var kvinnor och av samtliga verk- samma inom det privata näringslivet var män.1 1 SOU 1998:6, sid. 81. Vertikal segregering innebär i stället att fördelningen av kvinnor och män är ojämn över olika positioner inom de särskilda sekto- rerna och yrkena. Ett exempel på detta är att kvinnor tenderar att systematiskt återfinnas på lägre befattningsnivåer och mindre pre- stigefyllda jobb än män och att män är chefer i större utsträckning än kvinnor.2 Det finns även de som är utsatta för dubbel segre- gering. Här brukar särskilt ensamstående föräldrar och invandrare nämnas. , som lade slutbetänkandet , menade att det var nödvändigt att bryta segregeringen och föreslog därför ett flertal åtgärder i syfte att förändra den rådande könsordningen och den inbyggda brist på jämställdhet som råder i . 2.2Konsumenters roll på den fria marknaden I förslagen till åtgärder tog bland annat sin utgångspunkt i människors möjligheter att utöva makt i olika roller och då särskilt konsumentens roll som avnämare till olika produkter och tjänster på den fria marknaden. Det var den utred- ningens övertygelse att många – både manliga och kvinnliga – konsumenter skulle vara intresserade av att låta sina värderingar styra konsumtionen när det gäller jämställdhet.3 Kvinnomakt- utredningen menade att det borde införas en certifiering som liknar miljömärkningen, en s.k. jämställdhetsmärkning. Utredningen fram- höll att jämställdhetsmärkningen borde kunna ske på två nivåer. Den ena på företagets eget initiativ och den andra genom en fri granskning av tillgängliga källor.