sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Svenska och något av de officiella minoritetsspråken (eller Svenska och något annat språk (eller 21 personer). Alla grupper utom Något annat språk är för små för att resultat som är statistiskt signifikanta ska kunna utläsas. Personer som till- hör nämnda grupp är proportionellt sett något oftare under , högskoleutbildade och bosatta i storstad jämfört med de med Svenska som modersmål. 4.2Attityder till behärskning av främmande språk I det följande behandlas enkätfråga nummer 2 och 3, som berör attityder till främmande språk. På frågan Vilka av följande språk anser du att alla elever bör läsa i skolan åtminstone någon period? svarade intervjupersonerna på följande sätt: Engelska , Tyska , Franska , Spanska och Annat språk . Det överlägset största stödet har inte alldeles oväntat engelskan, men även tyskan står ganska stark, vilket till stor del beror på att det tyska språket har ett stort stöd bland dem som är och äldre: ungefär hälften vill se tyska som skolspråk. Tyskan har däremot ett mindre stöd bland dem som är : runt en tredjedel har valt tyskan som alternativ. Inställningen till tyskan är alltså mindre positiv ju yngre informanterna är, men i alla grupper är rangordningen ändå den- samma, dvs. engelska, tyska, franska och spanska. Frågan Vilka av följande språk skulle du vilja behärska bra? besva- rade informanterna på följande vis: Engelska , Tyska , Franska , Spanska och Annat språk . I åldrarna 30– är spanska tämligen populärt: vill här kunna spanska. Intresset för franska och spanska är dessutom relativt stort bland informanter med högskoleutbildning: vill kunna franska bra och vill behärska spanska. En jämförelse mellan fråga 2 och 3 ger vid handen att de flesta vill att alla ska läsa engelska i skolan, medan färre vill behärska engelska bra. Detta kan tolkas på flera sätt. Endera anser man sig redan kunna engelska, vilket är troligt, eller också anser man det inte vara viktigt att man kan språket. Intresset för tyska är lika stort vad gäller båda frågorna, medan de informanter som vill behärska franska och i synnerhet spanska, är fler än de som vill se de två språken som skolspråk. Relativt många vill även behärska Annat språk bra, vilket inte kan förklaras genom att hänvisa till personer med annat modersmål; även bland dem med Svenska som modersmål vill många kunna ett annat språk. Sammanfattningsvis framstår engelska som det i särklass domin- erande språket. Tyska är ändå ett förhållandevis starkt språk, men har mindre stöd som skolspråk bland yngre personer. Franska och spanska har överlag ett mindre stöd än tyska, men spanskan är ändå ett relativt populärt språk, med tanke på att det inte är ett skolspråk med lång tradition i . 4.3Attityder till användning av engelska Nedan behandlas påstående 4 och 5, som rör attityder till använd- ning av engelska i . Inför påståendet Det borde finnas fler skolor i där under- visningen främst sker på engelska reagerade intervjupersonerna på följande sätt: tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt i påståendet. Drygt hälften () är alltså negativt inställda till att det borde finnas fler skolor med undervisning på engelska, medan är positiva till påståendet. (De övriga har svarat Vet ej.) I den yngsta åldersgruppen, 15–, är man mest positiv.2 Detta är den enda grupp där andelen positiva överstiger andelen negativa. Drygt hälften () har här en positiv inställning och tar helt och hållet avstånd från påståendet. Nästa åldersgrupp, 30– , är däremot den mest negativt inställda. Andelen negativa uppgår här till knappt två tredjedelar (). De övriga åldersgrup- perna skiljer sig inte nämnvärt från genomsnittet.3 Påståendet Man använder alltför mycket engelska i fick följande respons: tar helt och hållet avstånd och tar del- vis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt i uttalandet. har alltså en negativ inställ- ning, medan har en positiv inställning till yttrandet om att man överanvänder engelska i Sverige.4 Skillnaderna mellan åldersgrupperna är här stora. Tendensen är tydlig: ju yngre man är, desto mindre håller man med om att vi an- vänder för mycket engelska i . I den yngsta åldersgruppen är negativa till yttrandet. Hälften tar helt och hållet avstånd från påståendet om att man skulle använda för mycket engelska i och så få som instämmer helt. I den nästyngsta ålders- gruppen är negativt inställda, men här är det inte ovanligt många som helt och hållet tar avstånd från yttrandet (). I åldersgruppen 50–finns det också något fler negativt inställda () än positivt inställda (), men här är det betydligt färre som helt tar avstånd (), jämfört med de två yngre grupperna. 2Åldersgrupperna är 15–, 30–, 50–samt 65– år. 3Se tabell 1, appendix II. 4I doktorsavhandling ingår en stor enkätundersökning (se litteraturgenomgången), och här har ett liknande påstående använts, med ett liknande resultat: är negativa och är positiva till påståendet Engelska används onödigt mycket i (Wingstedt 1998:271). Den grupp som avviker mest från de övriga är den äldsta. Här understiger andelen negativa () andelen positiva (). Drygt hälften av informanterna i den äldsta gruppen håller alltså med om att det används för mycket engelska i . En knapp fjärdedel tar dock helt och hållet avstånd från att så vore fallet.5 Sammanfattningsvis kan sägas att man har en mer negativ in- ställning till undervisning på engelska än till att det skulle före- komma för mycket engelska i samhället. är negativa till fler skolor med engelska som undervisningsspråk och är benägna att instämma i att engelskan används för mycket i . Yngre personer är dock överlag mer positiva till engelskan än äldre är. 4.4Attityder till svenska språket I det följande behandlas påstående 6 och 7, vilka berör attityder till svenska språket. Påståendet Svenska är ett mycket viktigt ämne i skolan håller de flesta med om. är positivt inställda till uttalandet. tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt. I den yngsta åldersgruppen är man något mindre benägen att helt in- stämma i påståendet (), men man är ändå till positivt inställd. Påståendet Svenska språket är mycket viktigt för , eftersom det är en del av landets identitet håller de flesta med om. har en positiv inställning till påståendet. tar helt och hållet avstånd och lika många tar delvis avstånd från yttrandet, medan in- stämmer delvis och instämmer helt i påståendet. Tendensen är att ju yngre man är desto mindre benägen är man att hålla med om att svenska språket är en identitetsskapande faktor för . Skillnaderna är dock inte stora. De yngsta har en något mindre positiv inställning (). instämmer här helt i uttalandet. Vad gäller informanternas modersmål finns inga signi- fikanta svar, men påtalas bör kanske ändå att de som inte har angett Svenska som modersmål mer entydigt intar en positiv inställning, än de som enbart har svenska som modersmål. Detsamma gäller för dem som inte har svenskt medborgarskap. Faktum är att knappt någon i dessa grupper intar en negativ hållning till påståendet om att svenskan är en identitetsskapande faktor för . 5 Se tabell 2, appendix II. Sammanfattningsvis förhåller sig alltså de flesta informanter positiva till yttrandena om svenska som ett mycket viktigt skol- ämne samt svenska språket som identitetsskapande faktor i sam- hället. 4.5Attityder till bevarandet av minoritets- och invandrarspråken Nedan behandlas påstående 8 och 9, som rör attityder till minor- itets- och invandrarspråk. Till påståendet Det är viktigt att bevara minoritetsspråken i intar så många som en positiv hållning. tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt i yttrandet. Kvinnor är något mer positiva än män när det gäller denna fråga. av kvinnorna och av männen instämmer helt i påståend- et. Sammanlagt har av kvinnorna en positiv inställning, jäm- fört av männen.6 Skillnaden i inställning mellan ålders- grupperna är inte stor. Noteras bör dock att man i den yngsta gruppen till relativt stor del instämmer delvis () och relativt sällan instämmer helt i påståendet om att det är viktigt att bevara minoritetsspråken (). Till påståendet Det är viktigt att bevara invandrarspråken i intar en positiv och en negativ hållning. tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt i påståend- et. Även här har kvinnor har en något mer positiv inställning än män. av kvinnorna instämmer helt, medan av männen gör det. Sammanlagt har av kvinnorna och hälften av männen en positiv inställning.7 En granskning av skillnader i attityder mellan åldersgrupperna visar att det finns en tendens till att man är något mindre positivt inställd ju äldre man är. I alla grupper över- väger dock antalet positiva. De yngsta är mest obenägna att helt och hållet förkasta påståendet om att det är viktigt att bevara invandrarspråken. tar här helt och hållet avstånd. är dock ändå negativt inställda. Nämnas kan dessutom att hög- 6Se tabell 3, appendix II. 7Se tabell 4, appendix II. skoleutbildade har en tämligen positiv hållning till invandrar- språken (). instämmer här helt i påståendet Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns en mer positiv inställning till de officiella minoritetsspråkens bevarande än till invandrarspråkens. Denna skillnad blir ännu större om man ser till hur många som instämmer helt i de båda påståendena: respektive 33 %.8 Kvinnor är något mer positivt inställda till båda frågorna. En viss skillnad mellan åldersgrupperna finns, men skill- naderna mellan könen är dock större. 4.6Åsikter om ett med många modersmål Angående enkätens tolfte påstående Det vore bäst om alla i hade svenska som modersmål har informanterna delade åsikter. Över hälften av informanterna () har en negativ hållning till påstå- endet om att det vore bäst att alla hade samma modersmål, medan förhåller sig positivt till yttrandet. Så många som tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd, medan instämmer delvis och instämmer helt i påståendet.9 Män är något mer benägna att instämma helt än vad kvinnor är. av männen och av kvinnorna instämmer helt. Samman- lagt är av männen och av kvinnorna positiva till påstå- endet om att det vore bäst med endast svenska som modersmål i . Skillnaderna mellan åldersgrupperna är dock större. Ju yngre man är desto mer obenägen är man att hålla med om yttrandet, och ju äldre man är desto mer benägen är man till det. Informanter håller betydligt oftare med om att det vore bäst om alla hade svenska som modersmål. I den äldsta åldersgruppen har man den mest positiva inställningen till uttalandet. Drygt hälften () 8I Wingstedts undersökning används de mer passiva formuleringarna Det vore synd om samiska språket i försvann samt Det vore synd om invandrarspråken i för- svann. Angående det senare påståendet uppnåddes liknande resultat som för påstående 9 i denna undersökning: av Wingstedts informanter är positiva och är negativa till yttrandet. Angående yttrandet om samiska språket är Wingstedts informanter mer positiva än personerna i denna undersökning: är positiva medan är negativa till yttrandet. Så många som instämmer helt i påståendet om att det vore synd om samiska språket i försvann (Wingstedt 1998:262). 9Wingstedt använder påståendet Det bästa för vore om alla hade svenska som modersmål. Här är skillnaderna mellan undersökningarna relativt stora: av Wingstedts informanter är positiva och är negativa till yttrandet. Andelen positiva uppgår alltså till knappt hälften av informanterna. tar helt avstånd och instämmer helt (Wingstedt 1998:271). är positiva, medan intar en negativ hållning. tar helt och hållet avstånd från uttalandet medan så många som instämmer helt. I den näst äldsta åldersgruppen finns det något fler negativa än positiva. I de två yngsta grupperna tar man emellertid mycket tydligare avstånd. Nästan hälften tar helt och hållet avstånd från uttalandet och sammanlagt är knappt två tredjedelar negativt inställda.10 Om man ser till utbildning är av de högskoleutbildade negativa och är positiva till yttrandet. Så många som tar helt och hållet avstånd från påståendet, medan instämmer helt. Vidare tar över hälften av de informanter som inte har angett att de har Svenska som modersmål helt och hållet av- stånd från uttalandet. I gruppen Något annat språk tar exempelvis helt och hållet avstånd och sammanlagt har en negativ hållning till yttrandet. av dem som har uppgett att de har Något annat språk som modersmål är emellertid positiva till tanken om att det vore bäst med endast svenska som modersmål. Sammanfattningsvis är alltså över hälften av informanterna negativt inställda till påståendet om att det vore bäst om alla hade svenska som modersmål i . Kvinnor är mer negativa än män, men skillnaderna mellan åldersgrupperna är större: yngre personer är mer obenägna att hålla med om uttalandet. Akademiker har lika- så en mer tydligt negativ hållning, liksom intervjupersoner som inte har enbart svenska som modersmål. 4.7Attityder till svenska talad av personer med utländsk bakgrund Slutligen behandlas påstående 10 och 11, som berör attityder till svenska talad av personer som inte har svenska som modersmål. De flesta informanter () är positiva till påståendet Man måste acceptera att invandrare talar svenska med utländsk brytning. tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd, medan instämmer delvis och instämmer helt i yttrandet. Det finns små skillnader mellan olika grupper, till exempel är alla akademiker positivt inställda och av dem instämmer helt, men på det stora hela har man genomgående ungefär samma uppfattning om frågan. 10 Se tabell 5, appendix II. Inför påståendet Det ställs för stora krav på invandrares kunskaper i svenska när de söker jobb har man däremot delade åsikter. Sam- manlagt har knappt hälften () en negativ hållning till påståend- et om att det skulle ställas för stora krav på svenskkunskaper, medan har en positiv hållning och håller därmed med om att kraven kan vara för stora. tar helt och hållet avstånd och tar delvis avstånd från påståendet, medan instämmer delvis och instämmer helt i yttrandet. har angett Vet ej som svar. Vissa skillnader mellan åldersgrupperna kan observeras. Mest positivt inställd till yttrandet är man i åldrarna 15–och mest negativ i åldrarna 50–. I den yngsta gruppen är man alltså mest positiv. Här är det i motsats till genomsnittet färre som har en negativ hållning till påståendet () än som har en positiv håll- ning (). Drygt hälften håller alltså med om att det ställs för stora krav på svenskkunskaper på arbetsmarknaden. tar helt och hållet avstånd. Den positiva attityden beror på att ovanligt många delvis instämmer i påståendet och det är alltså inte ovanligt många som helt instämmer. I gruppen 50–finns det däremot fler negativa () och färre positiva informanter ().11 De intervjupersoner som inte har angett Svenska som modersmål är däremot mer benägna än genomsnittet att instämma i påståendet. I gruppen Något annat språk instämmer så många som helt, och sammanlagt har en positiv inställning till yttrandet. Sammanfattningsvis förhåller sig alltså de flesta informanter positivt till yttrandet om att man måste acceptera svenska talad med brytning. Påståendet om att det ställs för stora krav på in- vandrares svenska på arbetsmarknaden har man dock delade åsikter om. Knappt hälften av informanterna är negativt inställda till att så vore fallet. Relativt många har dessutom angett Vet ej som svar. De yngsta är något mer positiva till yttrandet. Personer som inte har enbart svenska som modersmål är särskilt benägna att anse att kraven är för högt ställda. 11 Se tabell 6, appendix II. Som en del i attitydundersökningen har längre intervjuer vardera gjorts. Tio personer, fem kvinnor och fem män, har intervjuats. Flertalet intervjuer är gjorda över telefon. Alla intervjuer har bandats. Intervjuerna har haft sin utgångspunkt i enkätfrågorna, men även spunnit vidare på dessa. Syftet har varit att skapa en större förståelse för hur informanterna tänker kring frågorna. Nedan följer en kort presentation av intervjupersonerna, där personernas egentliga namn naturligtvis har bytts ut. Därefter görs en genomgång av intervjuresultaten. 1.Hans, , bosatt i . Hans är pensionär, men guidar turister på somrarna. 2.Ingrid, , bosatt i större stad i . Viss univers- itetsutbildning i beteendevetenskapliga ämnen . 3.Maria, närmare , bosatt i större stad i . kom till från . har viss universitetsutbildning och hon arbetar som lärare, i första hand som hemspråkslärare. 4.Kerstin, , bosatt i storstadsområde i . Genomgången forskarutbildning inom medicin. 5.Carlo, , bosatt i större stad i . kom till från . Han har läst en rad olika ämnen vid olika universitet och arbetar nu som fritidspedagog och lärare. 6.Lars, , bosatt i . Filmutbildning samt en brett anlagd IT-utbildning. har ett stort musikintresse och är själv medlem i ett band. Han arbetar på ett IT-företag med internationell inriktning. 7.Jan, , bosatt i större stad i . har beteendevetenskaplig utbildning och arbetar som rekryterare på ett bemanningsföretag. 8.Eva, , bosatt i . Bred universitetsutbild- ning inom samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen (ej språk) samt inom IT. arbetar på ett telecomföretag med internationell profil. 9.Erik, 25-årsåldern, bosatt på mindre ort i . har tvåårig gymnasieutbildning och arbetar som elektriker. 10.Lena, , bosatt i större stad i . gick på ett gymnasium med undervisning huvudsakligen på engelska. Hon har planer på att bli 1–7-lärare. 5.2Attityder till undervisning i främmande språk i skolan Samtliga intervjupersoner anser, ibland med tillägg som naturligt- vis eller definitivt, att alla elever åtminstone någon period bör läsa engelska i skolan (enkätfråga 2).12 Fyra av informanterna väljer engelska som enda främmande språk. motiverar sitt val med att engelska är ett världsspråk, medan de övriga har begränsad användning. Han anser att man inte ska tvinga eleverna att läsa språk som de inte har någon känsla för. Däremot tycker han att man bör välja ett språk till och han anger då franska och tyska som alternativ. anser också att man gärna kan läsa ett språk till, men att det inte spelar så stor roll vilket språk det är. Han påpekar att tyskan är så användbar. Även menar att tyska inte är så viktigt längre och att det är engelska som gäller vart man än kommer. anser att det är upp till var och en att läsa de övriga språken. Av de övriga intervjupersonerna betonar de flesta särskilt tyskan som skolspråk, men flertalet tar även upp franskan. är ensam om ta med alternativet spanska, vilket han gör med motiveringen att spanskan har blivit allt viktigare. Han anser också att alla utöver engelska och spanska bör lära sig åtminstone grunderna i franska och tyska, eftersom vi är en del av . tycker att det är synd att man ofta lämnar bort B-språket på gymnasiet. menar att hon har märkt att det är ett hinder både i jobbsammanhang och ute i att hon inte kan tyska och hon anser att språket borde vara obligatoriskt. Dessutom ifrågasätter och att svenska inte finns med som alternativ, vilket eventuellt tyder på att de som i enkätstudien har angett alternativet Annat språk, ibland har haft just svenskan i åtanke. 12 Se appendix 1. 5.3Åsikter om önskad egen språkbehärskning I likhet med resultaten från enkätundersökningen tenderar in- formanterna att själva vilja kunna fler språk än de språk som de vill se som obligatoriska i skolan. Sju av intervjupersonerna anger här tre eller fler språk. Vanligast är att man väljer bland språken eng- elska, tyska och franska. Tyska och franska är mer populärt bland intervjupersonerna jämfört med enkätundersökningens inform- anter. Utöver dessa språk, nämns spanska av endast två personer (och ), italienska av en person () och ryska av en informant (). Nästan alla väljer engelska som alternativ och tre informanter (Hans, och ) säger sig inte kunna engelska så bra. I övrigt är det vanligt att man framhåller att man kan engelska. och väljer inte alternativet engelska eftersom de anser att de redan kan engelska. Även är inne på samma linje, men anger ändå engelska som alternativ. Ett liknande resonemang är antag- ligen också en viktig orsak till att relativt få av personerna i enkät- studien här valde engelska. Två intervjupersoner väljer däremot enbart alternativet engelska. gör det med motiveringen att han inte kan så bra engelska, medan tycker att man inte har så stor nytta av de andra språken. Hans väljer utöver engelska endast tyska, eftersom tyskan är så lik svenskan och därför är lättare att lära sig. Även påpekar att tyska är ett tacksamt språk och att man kan klara sig ganska bra redan på skoltyska. På en mer konkret fråga om vilka språkkurser man skulle kunna tänka sig att gå om man hade tid och möjlighet minskar dock ofta antalet språk. menar exempelvis att man måste vara realistisk och att man måste prioritera. Även om han tidigare nämnt franska tror han att han inte skulle ha tålamod att lära sig språket och att han i så fall skulle behöva skaffa sig motivation för det, till exem- pel ett jobb i eller en fransk flickvän. 5.4Attityder till skolor med engelska som undervisningsspråk Påståendet om att det borde finnas fler skolor med engelska som undervisningsspråk har intervjupersonerna delade åsikter om. instämmer helt i påståendet. Hon menar att det är bra att möjligheten finns och att det är ett utmärkt sätt att komma in i språket och lära sig det flytande. Hon kunde absolut tänka sig att hennes barn hade gått i en sådan skola. instämmer delvis, men påpekar att hon inte vet hur många sådana skolor det redan finns. Även och instämmer delvis och båda menar att det alltid är en fördel att kunna bra engelska i jobbsammanhang, men att all undervisning kanske inte bör vara på engelska. , som själv har gått i en gymnasieskola med engelska som undervisnings- språk i de flesta ämnen, tycker att det är svårt att ta ställning till påståendet och menar att man får se till hur stort intresset är. Hon anser dock att det borde finnas skolor där man kan läsa mer engelska . Hans och tar delvis avstånd från påståendet. anser att denna typ av undervisning inte bör bli för utbredd. Hans menar att man gärna kan använda engelska i undervisningen i flera ämnen. Han påpekar att detta förekom redan när han gick i skolan. Då kunde man exempelvis ha undervisning i religion på tyska och i matematik på franska. tar först helt avstånd från påståendet, men ändrar sig sedan till att delvis ta avstånd. Han menar att det är bra att valmöjligheten finns, men att det är viktigare att man kan svenska bra. , som inte själv har svenska som modersmål, tar delvis avstånd och betonar att man i ett svenskt samhälle först och främst ska behärska svenska: Annars har vi snart bara engelska överallt. Hon menar att det är mycket viktigt för en nation att alla kan nationens språk, eftersom språket är ett så viktigt medel i sam- hället. Även är negativt inställd och tar helt och hållet avstånd från påståendet. Han menar att eftersom vi är i ska undervisningen vara på svenska: Man ska behålla sin identitet och kultur, och språket är en del av kulturen. Informanterna tillfrågades även om vilka fördelar det kan finnas med den här typen av skolor, och många svarade då att engelskan är ett världsspråk man alltid har nytta av och att globaliseringen och internationaliseringen har ökat. menar att man får en bra förberedelse för högskolestudier. På frågan om det finns några nackdelar med den här typen av undervisning, svarade ungefär hälften att man kanske tappar lite av det svenska språket, att man förlorar nyanser i språket. betonar att det är viktigt att man kan det mer intellektuellt krävande formella språket, och inte bara vardagsspråket, om man vill satsa på en framtid i .