sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Förutom att göra dokumentation av använda metoder tillgänglig från , bör SCB ge användare information vid seminarier, kur- ser o.d. För att svara upp till behoven av vidareutveckling, samordning, dialog med användare och experter samt dokumentation och ut- åtriktad information, bör inom SCB kapaciteten för tidsserieanalys och säsongrensning förstärkas. Resurserna för en vidareutveckling av metoderna för säsongrensning, tidsserieanalys och även tillbaka- skrivningar av tidsserier är begränsade inom SCB. Endast 1–2 personer arbetar exempelvis med utveckling av säsongrensnings- metoderna. saknas en funktion som har huvudansvar för samordning och utveckling på området för statistiken vid SCB som helhet. I många länder ägnas betydligt större uppmärksamhet och resur- ser åt tidsserieanalys och säsongrensning. I exempelvis finns en enhet på elva personer, vilken ansvarar för säsongrensning av statistikbyråns tidsserier. Ett annat exempel är statistikbyrån i (ONS) där sex personer arbetar med metodutveck- ling för tidsserier. ses all säsongrensning över för samtliga statistikprodukter inom ONS. Det kan ta ca per produkt. I arbetet ingår diskussioner med produktansvariga, intervjuer om hur säsongrensningen fungerar etc. Syftet med översynen är att upptäcka nyckelproblem samt behov av förbätt- ringar. Förslag om ändrade metoder diskuteras med berörda och ett slutgiltigt beslut om metodändringar tas på högsta ledningsnivå. Om beslut fattas om någon metodändring innebär det att den mås- te genomföras konsekvent för samtliga berörda statistikprodukter inom ONS. Med de begränsade resurser som finns i används inte säsongrensningsmetoden för nationalräkenskaperna på ett optimalt sätt. Metoden TRAMO/SEATS kan nämligen användas för att även hantera tidsserier med förekomst av andra effekter än säsong- variationer. I nationalräkenskaperna finns det många exempel på nivåskiften och tillfälliga störningar som framträder i de säsongren- sade serierna. En analys av dessa effekter och deras orsaker skulle kunna bidra till att förbättra underlagen och därmed statistiken. En förutsättning för att kunna bedriva analysverksamhet vid SCB är att kompetensen på området förstärks. Det kräver kunskap om statistiken och förmåga att analysera utvecklingen i ekonomin ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Kvalificerade analyser om både utvecklingen i svensk ekonomi och i omvärlden och hur den speglas i statistiken förutsätter förstärkning med sådan kompetens inom nationalekonomi och tidsserieanalys, i kombination med kun- skap om produktionen av statistiken. Kompetensen på utvecklings- och forskningsområdet inom ekonomisk statistik behöver också stärkas. För att förstärka analyskapaciteten vid SCB bör bl.a. perso- nal, som har disputerat i nationalekonomi, rekryteras. Utredningen förordar vidare att SCB anställer en eller ett par professorer i nationalekonomi eller näraliggande ämnen. SCB har en tradition av och goda erfarenheter av att ha professorer anställ- da. har fem professorer, de flesta med inriktning på statistik, varit anställda vid , varav två har gått i pen- sion. De bör ersättas med nya personer med motsvarande höga aka- demiska kompetens. Professorerna bör bedriva egen forskning, men också stärka SCB:s förmåga att ta emot forskningsresultat. De ökade kraven på uppsnabbning av statistiken ställer också krav på en utvidgning av kompetensen inom tidsserieanalys och ekono- metri. Denna resurs bör kunna användas för en samordning av tidsserieanalys, säsongrensning och tillbakaskrivningar av tidsse- rier. Samarbete och utbyte med universitet och andra organisationer med forskning inom relevanta områden bör vara en effektiv väg att utnyttja och dra till sig kunskap om modern forskning, som är av värde i SCB:s verksamhet. Institutionellt och annat samarbete med universitets- och forskarvärlden bör utvecklas ytterligare genom gemensamma forskningsprojekt, utbytestjänstgöring, gästföreläs- ningar etc. SCB har inlett ett sådant formellt samarbete med univer- sitet. Detta samarbete bör utvecklas och SCB bör även sträva efter utbyte med utländska forskningsenheter. I vissa fall finns välut- vecklad forskningsverksamhet i utländska statistikmyndigheter. Det gäller t.ex. i , och . I andra länder finns etablerade kanaler till forskningsvärlden, t.ex. i och . SCB bör även kunna knyta kontakter med forskningsvärlden inom ramen för det europeiska statistiska samarbetet. I kontakterna med forskningsvärlden bör SCB kunna erbjuda intressanta forskningsmöjligheter med bas i SCB:s unika datamate- rial. Inte minst gäller det individdata i olika register, som med kopp- ling till företagsdata kan ge möjligheter till omfattande analyser. SCB bör även verka för att ställningen för ekonomisk statistik, i synnerhet nationalräkenskaperna, stärks vid universitet och hög- skolor. Utvecklingen har inneburit att dessa områden, särskilt natio- nalräkenskaperna, har en mycket liten plats i undervisning och forskning. Ett sätt är att SCB vidareutbildar lärare inom dessa om- råden genom att erbjuda kurser. SCB bör också i högre utsträck- ning kunna ge föreläsningar vid universiteten. SCB har i samarbete med anordnat en sommarskola i nationalräken- skaper. Liknande arrangemang bör prövas även med andra universi- tet. SCB bör på sin hemsida annonsera förslag på ämnen för examens- arbeten på 60- och 80-poängsnivåerna i statistik/matematisk statis- tik samt handledarhjälp. Detta bör vara ett bra sätt att stimulera studenter att fördjupa sig i frågor av intresse för SCB. Ett nära samarbete med universiteten bör också vara en bra strategi för att underlätta rekryteringen till SCB. Analysen av konsistensen mellan olika statistikprodukter bör ut- ökas. I utredningens första betänkande (SOU 2001:34) pekar många användare på behovet av förbättrad jämförbarhet och konsistens mellan statistikprodukter. Flera anser att SCB borde arbeta mer med jämförelser och konsistensprövning samt göra mer för att förklara skillnader mellan statistikprodukter. Nationalräkenskaperna och primärstatistiken är ofta inte jäm- förbara. Det är svårt för användare att veta vilken källa som har an- vänts och vilka korrigeringar som har gjorts. primärkällor, som i princip skall visa samma sak, råder bristande jämförbarhet. Därför är det angeläget att den avstämning som sker av nationalräkenskaperna fungerar som en konsistensprövare med återrapportering till primärstatistiken. I samband med det projekt som startade vid SCB, med syf- te att studera relationen mellan produktions-, sysselsättnings- och lönestatistik med avseende på jämförbarhet, kunde förändringar av arbetstider i olika sektorer också undersökas. Genom analyser av jämförbarheten mellan olika källor om sysselsättningen kan inkon- sistenser upptäckas och korrigeras. Det skulle också kunna bidra till mer konsistenta produktivitetstal i nationalräkenskaperna. SCB skulle också kunna göra systematiska jämförelser mellan löne- summestatistiken och produktivitetsutvecklingen. Det vore också ett sätt att upptäcka eventuella inkonsistenser. Ett annat sätt vore att jämföra arbetade timmar enligt arbetskraftsundersökningarna, antal sysselsatta enligt den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken samt arbetade timmar enligt den kortperiodiska lönestatistiken. Inkonsistenser i statistiken skapar ett stort merarbete för NR. De upptäcks vanligen sent i produktionsprocessen. Det är då svårt att hinna med att kontakta olika dataleverantörer för att utreda hur inkonsistenserna uppstått. Utredningen ser därför som en möjlig- het för SCB att överväga förslag till förbättrat indatasystem, som innebär att primärstatistiken skulle kunna upphöra med att lämna aggregerade makrodata till NR och i stället lämna mikrodata till ett nytt NR-register. Därigenom skulle inkonsistenser, som beror på skillnader i population, enheter eller branschtillhörighet, upptäckas direkt och kunna åtgärdas av respektive dataleverantör. Skillnader i variabeldefinitioner och mätfel skulle också därigenom kunna upp- täckas tidigt och åtgärdas av leverantörerna. NR skulle kunna häm- ta data från för sina ändamål. NR:s datasystem skulle kunna vara uppbyggt så att systemet på ett smidigt sätt samman- ställer och importerar de aggregerade makrodata som NR behöver med hjälp av . Vidare bör SCB försöka hitta lösningar för att minska diskrepan- serna och öka samordningen mellan NR, finansräkenskaperna (FiR) och betalningsbalansstatistiken. En viktig del av arbetet är att öka samarbetet mellan FiR, NR och andra områden inom SCB, men även mellan dem och externa experter, exempelvis experter vid Riks- banken på betalningsbalansstatistik. Resultat och analyser från det projekt som SCB startade för att analysera konsistensproblem vad gäller beräkningarna av det finansiella sparandet, bör också redo- visas för användare. Företagsstatistiken bör utnyttjas på ett effektivare sätt i national- räkenskaperna, för beräkningar av företagens finansiella sparande. Kapitalavkastning i NR bör redovisas mer disaggregerat för att möjlig- göra analyser av ränte- och utdelningsströmmar i den svenska eko- nomin. Därtill skulle tillgång på information om implicitavkast- ningen i nationalräkenskaperna (avkastning i förhållande till inne- hav av olika tillgångar och skulder) också vara värdefull. I utredningens användarstudie framkom behov av ny statistik som motiverades bl.a. utifrån förändringar i samhällsutvecklingen och omvärlden och som redan inträffat eller pågått : växan- de tjänsteproduktion, IT-revolutionen, internationalisering, etc. Dessa brister och luckor i statistiken visar att statistiken har kom- mit på efterkälken i ett samhälle i snabb förändring. Ett tydligt exempel är diskussionen om den s.k. nya ekonomin. Beskrivningen av samhället blir i vissa viktiga avseenden ofullständig och ålder- stigen. Detta kan ha många orsaker. Användarna i behovsstudien tog även upp områden där behovet redan har uppstått, medan exem- pel på renodlade framtida behov inte finns med i någon högre grad. Det är svårt att förutse nya behov. SCB bör satsa på en kontinuerlig omvärldsanalys rörande den ekonomiska utvecklingen och samhällsutvecklingen i stort. Den bör även innehålla ett internationellt perspektiv. En sådan verksamhet bör få egna resurser med ekonomisk och statistisk kompetens. Ansträngningarna bör inriktas dels på kunskapsinhämtning och analys av omvärlden, dels på understödjande och förebyggande in- satser i statistiksystemen när det gäller åtkomst och inhämtning av data från uppgiftslämnarna samt lagring och åtkomst av inhämtade data och registerdata. SCB bör vidare på ett systematiskt och samordnat sätt arbeta med externa kontakter – användargrupper, branschorganisationer, forskare etc. – för att analysera behovet av förändrad och ny stati- stik. Statistikanvändarna är en viktig kunskapskälla. Programråd och andra användargrupper kan på ett mer tydligt sätt användas för mer framåtblickande analyser. Andra typer av användargrupper, breda såväl som nischade, kan upprättas vid behov. Olika bransch- organisationer kan vara lämpliga för fördjupade diskussioner. Sär- skilda användarstudier som den utredningen har genomfört kan göras av SCB med längre intervall och inriktade på framtidsfrågor. Forskarvärlden är också en kunskapskälla som på ett organiserat sätt kan användas i detta sammanhang. Kontakterna med användarna samt mellan NR och primärstatisti- ken bör utvecklas. Under sina intervjuer med användare samt per- sonal vid nationalräkenskaperna och primärstatistiken har utred- ningen uppmärksammat att det finns ett stort behov av att utveckla dessa kontakter. Följande förslag framförs på detta område: 1.SCB:s kontakter med användare bör utvecklas, bl.a. genom att arrangera fler presskonferenser, seminarier och konferenser. 2.Personalen vid nationalräkenskaperna och primärstatistiken bör öka sitt samarbete. Statistikanvändarna uttryckte ett starkt behov i utredningens be- tänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) av att få mer information om vad statistiken visar, om kvalitet och tillförlit- lighet, förklaringar till skillnader och inkonsistenser mellan statistik- produkter m.m. Vidare vill många användare att SCB skall redovisa information om osäkerheten i nationalräkenskaperna, om revide- ringar, beräkningsmetoder, om hur nya BNP-utfall kan tolkas m.m. Användarna är också intresserade av att se en utveckling av statisti- ken på många områden, vilket behövs för att möta deras förändrade behov av statistik. Ett ökat utbyte av information och en ökad dialog mellan använ- dare och statistikproducenter kan ske genom bl.a. presskonferenser, seminarier och konferenser. SCB bör exempelvis arrangera årliga konferenser med fokus på aktuella frågor inom den ekonomiska statistiken, med presentation av nya analyser och rapporter, som har tagits fram både inom SCB och externt i samarbete med SCB. Till konferenserna bör både användare och producenter av statisti- ken inbjudas. Nationalräkenskaperna bör också inbjuda användare till möten för att informera dem om nya BNP-beräkningar, om förklaringar i statistiken till utvecklingen i ekonomin, om eventuell osäkerhet i statistiken, revideringar m.m. Förutom en utökning av information riktad till användare av sta- tistiken finns behov av ett ökat samarbete mellan personalen vid nationalräkenskaperna och primärstatistiken. arbetet med beräkningarna av BNP. Programmet för nationalrä- kenskaper bör under arbetet med att ta fram nya kvartalsvisa BNP- utfall och efter det att arbetet är avslutat kalla representanter från primärstatistiken för att gemensamt diskutera preliminära beräk- ningar, eventuella problem i statistiken, inkonsistenser o.d. Utredningen har sett exempel i andra länder, bl.a. och , där personal från primärstatistiken på olika sätt deltar mer aktivt i NR:s rutiner då nya nationalräkenskaper tas fram. SCB skulle kunna hämta idéer från dessa länder om hur samarbetet mel- lan NR och primärstatistiken i skulle kunna utvecklas. Vidare skulle personal vid NR kunna ha ett utökat utbyte med de som arbetar med utvecklingen av metoderna för säsongrens- ningen av nationalräkenskaperna. Med den säsongrensningsmetod som används, dvs. TRAMO/SEATS, kan man på ett effektivt sätt hantera tidsserier med förekomst av andra effekter än säsongvaria- tioner. Med hjälp av TRAMO/SEATS kan eventuella fel, inkonsis- tenser o.d. i statistiken upptäckas. I nationalräkenskaperna finns det många exempel på nivåskiften och tillfälliga störningar, som fram- träder i de säsongrensade serierna. En analys av dessa effekter och deras orsaker skulle kunna bidra till att förbättra underlagen och därmed statistiken. Dokumentation av den ekonomiska statistiken bör förbättras. Det finns ett starkt behov av en sådan förbättrad dokumentation, både bland användare och för personal inom SCB. Följande åtgärder bör vidtas: 1.Dokumentation av beräkningsmetoder för nationalräkenska- perna bör uppdateras . 2.Dokumentation av andra delar av den ekonomiska statistiken bör också förbättras. 3.Analys av revideringar i nationalräkenskaperna bör göras och redovisas löpande. Det har saknats en aktuell, övergripande och officiell dokumenta- tion av de löpande beräkningsrutinerna för NR. Utredningens kart- läggning av användarnas behov pekade på att det finns stor efter- frågan från användare på information om NR:s beräkningsrutiner och metoder. Den dokumentation av nationalräkenskapernas be- räkningsrutiner, som utredningen tagit fram (bilaga 3), bör i fort- sättningen uppdateras . Dokumentationen bör göras tillgänglig på SCB:s webbplats. Dessutom bör dokumentation av annan ekonomisk statistik för- bättras och göras tillgänglig. Det pågår ett omfattande arbete vid SCB att åstadkomma detta. Mycket finns väl dokumenterat, men ännu inte allt som skulle behövas. Ofta är dokumentationen dess- utom inte lätt tillgänglig. Vidare behöver arbetet med s.k. metadata, vilka beskriver innehållet i SCB:s databaser, drivas vidare med hög prioritet. Databaserna har medfört en ökad tillgänglighet till stati- stiken och att nya användare har tillkommit. Det ställer också nya krav på dokumentationen. SCB bör redovisa information om osäkerheten i nationalräken- skaperna, bl.a. genom att informera om revideringar i statistiken. Information om både revideringarna längre bakåt i tiden och de löpande revideringarna i de kvartals- och årsvisa nationalräkenska- perna bör bli tillgänglig för användare av statistiken. Det bör bl.a. framgå hur stora revideringarna har varit för varje huvudkompo- nent av försörjningsbalansen , exempelvis bakåt i tiden. Information om revideringarna kan presenteras på ett överskådligt sätt med histogram och tabeller motsvarande dem som tagits fram i utredningens studie. Den databas som har byggts upp vid SCB över revideringarna i nationalräkenskaperna bör i fort- sättningen uppdateras för att möjliggöra en fortsatt analys och göras tillgänglig för användare. Utredningens rapport om revideringarna i nationalräkenskaperna (se bilaga 4) bör ses som ett första steg i en löpande analys av revi- deringarna i nationalräkenskaperna. Studier av revideringar bör bl.a. användas för att identifiera vilka delar av statistiken, exempelvis vilka delar av nationalräkenskaperna, som har bidragit mest till revi- deringarna av BNP-tillväxten. Om dessa komponenter kan identi- fieras skulle det kunna initiera förbättringar av statistiken och därmed minska revideringarnas storlek. Analys av revideringar bör också kunna användas av nationalrä- kenskaperna i det löpande arbetet med att stämma av beräkningar- na för BNP från produktions- och användningssidan. Tidsserie- analyser kan användas för att exempelvis relatera tidigare revide- ringar i nationalräkenskaperna till konjunkturcykeln, och därmed underlätta i bedömningar av statistiken då BNP beräknas från pro- duktions- och användningssidan. Publikationerna bör utvecklas, metodrapporter göras tillgängliga, tillgängligheten till data underlättas och riskerna för oavsiktlig för tidig publicering minimeras. Dokumentation och analys är ett efter- satt område där också ligger sämre till än många andra länder. Spridningen av statistik bör förbättras genom följande åt- gärder: 1.Pressmeddelanden och andra publikationer bör förbättras. 2.Metodrapporter och andra rapporter bör bli mer lättillgängliga. 3.SCB bör underlätta tillgängligheten till data, även mikrodata, och möjligheterna att kombinera data i olika register. 4.SCB bör analysera riskerna för att publicering sker för . Arbetet med att utarbeta pressmeddelanden är decentraliserat på SCB. Ansvaret ligger på ämnesenheterna och en centralenhet har ansvaret för spridningen. Följden har blivit att pressmeddelanden ser mycket olika ut och att det ibland finns brister i det sätt, som data presenteras på. För att öka harmoniseringen av hur pressmed- delanden skrivs och förbättra sättet att skriva dem erbjuds kurser och studiebesök till dem, som skriver pressmeddelanden. har en journalist varit projektanställd vid SCB för att förbättra pressmeddelandena. För att förbättra sättet att presentera innehål- let i pressmeddelanden och göra pressmeddelandena mer strömlinjeformade bör den centrala enhetens ansvar för pressmed- delanden stärkas. SCB har utvecklat databaser där all den officiella statistiken finns samlad. Det finns emellertid användare, som av olika anledningar har svårt att använda databaserna, inte bara av tekniska skäl utan för att många saknar kunskap om vilka data man egentligen vill ha. krävs konsultation med ämnespersonalen. Sådana mindre vana användare kan vara betjänta av att någon har gjort ett urval av viktiga data ur databaserna och presenterar dem på ett enkelt sätt. Databaserna behöver därför kompletteras med presentationer där SCB har valt ut det som bedöms som mest intressant för de använ- dare som inte har kunskap att välja något annat. Utredningen utvecklade mot denna bakgrund i samarbete med SCB specialingången ekonomi på SCB:s webbplats. Där finns viktiga uppgifter om den ekonomiska utvecklingen presente- rade på ett lättillgängligt sätt. Skolportalen som vänder sig till ele- ver och lärare är ett annat exempel. Utredningen föreslår att SCB fortsätter att utveckla information och spridningskanaler som är selektiv och inriktad på vissa användargruppers behov. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS, är en rapportserie som ger rekommendationer om klassifikationer och sätt att benämna och kategorisera. Som exempel kan nämnas svensk utbildningsno- menklatur (SUN), regionala indelningar samt hur familj och hushåll definieras. På finns MIS:et över SUN och de regionala koderna tillgängliga. MIS är ett redskap både för användare av statistiken och för producenter och bör därför finnas lätt tillgängligt. Utredningen föreslår att SCB publicerar alla rele- vanta MIS på webbplatsen. Det finns ett antal publikationsserier från SCB, men flera av dem är inte enhetliga till vare sig form eller innehåll. Ett viktigt undan- tag är Statistiska meddelanden och dess webb-motsvarighet, webb- . Det finns en serie Bakgrundsfakta, dels för den ekonomiska statistiken, dels för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik. En del publikationer i serien innehåller resultatredovisning, andra inne- håller metod- och bakgrundsinformation. Det finns också PM om t.ex. beräkningsmetoder som tas fram internt på SCB, men sällan når utanför organisationen, resultatpublikationer av engångskarak- tär, som publiceras som självständiga publikationer utan knytning till någon serie och rapporter, främst resultat av utredningsupp- drag, som inte får någon officiell publicering utan finns tillgängliga som interna dokument eller som webbpublikationer. Utredningen föreslår att SCB inför en mer enhetlig publicerings- policy med olika publikationsserier för bakgrundsbeskrivningar res- pektive resultat. Det kan finnas olika serier för olika ämnesområ- den, men de bör form- och innehållsmässigt hänga ihop. Utred- ningen föreslår också att SCB bör sträva efter att i samförstånd med uppdragsgivaren publicera uppdragsrapporter i någon av SCB:s serier. Vidare föreslår utredningen att publiceringen ökar av doku- mentation av engångskaraktär, t.ex. om hur vissa frågor skall be- handlas i nationalräkenskaperna. För alla statistikprodukter på SCB finns på webbplatsen en s.k. Beskrivning av statistiken (tidigare produktbeskrivning). Det är en styrd dokumentation med rubriker för allt som det skall finnas upplysningar om. Fördelarna är att man hittar allt på samma ställe i alla dokumentationer och att allt kommer med. Nackdelarna är att det blir en informationsgles dokumentation där rubriker med stora mellanrum tar stor plats utan att det för den skull står något av vikt under rubriken, t.ex. ej relevant för produkten. På en del områden saknas uppdaterade dokumentationer. I de s.k. som finns för flertalet statistikprodukter finns en kortare sammanfattning av dokumentationen som kallas Fakta om statistiken. Det finns också en friare dokumentation, Mer om undersökningen, men den är brist- fällig eller saknas helt för flera produkter. Utredningen föreslår att Beskrivning av statistiken kompletteras med en inledande sammanfattning som snabbt ger en överblick av vad statistiken innehåller och hur den produceras. Det finns en mycket stor potential för att belysa nya frågor med hjälp av SCB:s datalager. Det gäller både den statistik SCB har tagit fram och de individ- och företagsuppgifter (s.k. mikrodata) den baseras på. Svar på nya frågor behöver inte nödvändigtvis innebära ny statistikinhämtning. Information kan finnas i olika databaser, som inte har blivit bearbetad för det aktuella ändamålet. Den efter- sökta informationen kan kräva en kombination av data från olika källor. Åtgärder bör vidtas så att uttag och möjligheter att kombi- nera data i olika databaser och register underlättas. Därmed kan förutsättningarna öka för att redan existerande data kan ge svar på nya frågor.