sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Studier av revideringar i nationalräkenskaperna visar att de första preliminära utfallen för offentlig konsumtion är skakiga och ibland kan följas av stora revideringar. IMF har med hjälp av dess system för bedömning av datakvalitet (DQAF) också uttryckt bekymmer beträffande det här området. Den statliga konsumtionen utgör en relativt liten andel av BNP, men kan ha en betydande påverkan på statistiken för de offentliga finanserna, som har en hög politisk profil. Dessutom ger det inte något bra intryck om regeringen, som fastslår och genomför den ekonomiska politiken, inte kan se till att datainsamling och redovisning av statens utgifter är tillförlitlig. Problemen spänner över den offentliga konsumtionen som hel- het, både vad gäller statlig och konsumtion. De största svårigheterna ligger i beräkningarna av statlig konsumtion avseende försvarsutgifter. Problemen verkar härröra från ett organisatoriskt problem, eftersom det inte finns någon särskild myndighet som har ett övergripande ansvar för samordning och produktion av statistik över offentlig konsumtion. Det verkar saknas ett tillräckligt engage- mang bland myndigheter för att identifiera och lösa problemen och det finns ingen myndighet med befogenhet att ta itu med proble- men. En enda myndighet med fullt stöd från regeringen och med ansvar för samordning och regelbunden publicering av beräkningar av offentlig konsumtion, kan vara rätt metod för att förbättra situa- tionen. Användarnas bekymmer beträffande input-output-tabeller gäller dels uppgifternas aktualitet och dels, men i mindre omfattning, exaktheten i underliggande data och metoder. Den senast tillgäng- liga input-output-tabellen för användare avser . Oron för tillförlitligheten hos de här uppgifterna har förmodligen mer att göra med tilltron till så gamla uppgifters lämplighet för analys av dagens ekonomi (eller för att användas som utgångspunkt för dag- ens BNP-prognoser) än med användarnas kunskap om den primär- statistik och de metoder som används för att utarbeta tabellerna. Med tanke på hur viktig denna statistik är bör dock SCB fortsätta med sina roterande enkäter inom tillverkningsindus- trin och sträva efter att utvidga sitt statistikunderlag så att de också omfattar tjänstesektorn. Stor vikt bör läggas vid att offentliggöra den plane- rade I/O-tabellen för och vid att regelbundet och snabbt offentliggöra årliga tillgångs- och användningstabeller, (som fram- ställs och används internt, men som uppenbarligen inte offentliggörs på grund av pågående IT-omställningsproblem). Utöver tillgångs- och användningstabellerna skulle SCB kunna överväga att ta fram årliga I/O-tabeller på relativt aggregerad nivå. Med tanke på den långa fördröjningen vid framställningen av I/O-tabellen för bor- de årliga, aggregerade tabeller kunna ge en bättre avvägning mellan användarnas krav på noggrannhet och aktualitet än försöken att framställa en komplett I/O-tabell på årsbasis. Resursfrågorna, i synner- het inom IT-området, måste dock få en lösning inom ramen för en integrerad statistik, antingen genom omfördelning av resurser och förändring av arbetsprocesser, produkter eller prioriteringar (aktuali- tet eller tillförlitlighet) eller genom ett nettotillskott av resurser. Vad gäller finansräkenskaper och betalningsbalans verkar det fin- nas inkonsistenser mellan den finansmarknadsstatistik som publi- ceras av SCB, och den betalningsbalansstatistik som framställs av . Det finns stora diskrepanser i finansiellt sparande för olika sektorer och tveksamheter när det gäller kvaliteten i statisti- ken över utrikeshandeln med tjänster. I huvudsak torde problemen ha att göra med integrering och samordning. Men det finns planer på en förändring av ansvarsför- hållandena för datainsamling mellan SCB och (när det gäller utrikeshandeln med tjänster) och detta kan vara till god hjälp. Allmänt sett finns det ett växande behov av att finansräkenska- perna har god kvalitet och att de är fullt integrerade med de reala räkenskaperna. Vi uppfattar att samarbetet mellan SCB och Riks- banken fungerar bra. Vi anser att målsättningen bör vara att fram- ställa en enda version av finansräkenskaper av hög auktoritet, och att en analys av diskrepanserna och bristande integrering skulle vara värdefull. Att mäta produktivitet inom offentlig sektor är ett problem som berör nationalräkenskaper över hela världen. I är det ännu viktigare att ta itu med de här frågorna eftersom den offentliga sek- torn svarar för en relativt stor andel av BNP. EU har rekommende- rat användning av volymmått för att mäta produktionsvolym i av- saknad av prismätningar för att räkna om nominella intäkter och kostnader till fasta priser. Detta kan vara till hjälp som en temporär lösning, men stora problem med att justera för kvalitetsförändringar kan ändå återstå. Det arbete som pågår i för att utveckla volymmått och tillgången till standardiserade testmetoder inom skolväsendet talar för att SCB kan få en ledande roll internationellt på detta område. Det teoretiska och ekonometriska arbetet med att utveckla in- direkta mått på produktion och produktivitet med utgångspunkt från antagandet att den offentliga produktionen har samma objekti- va funktion som den privata sektorn (det vill säga att insatta resur- ser används så långt som värdet av deras marginalprodukt är lika med marginalnyttan för allmänheten) – bortser från grundfrågan om värderingen av den offentliga produktionen. – att den offentliga sektorn är en spegelbild av den privata när det gäller effektivitet och innovation – kan försämra trovärdigheten och användbarheten hos den svenska ekonomiska statistiken. Resur- serna bör hellre styras i riktning mot kvalitetsjusterade volymmått. Det finns ett växande intresse för informations- och kommuni- kationsteknik (IKT) och för sektorns påverkan på ekonomin som helhet, exempelvis analyser av investeringar i IKT-sektorn och investeringar i IKT-produkter mer allmänt inom ekonomin och hur dessa återspeglas i kapitalstruktur, produktivitet m.m. Det finns datakvalitetsproblem, exempelvis metoderna för kvalitets- justering av prisindex för IKT, som kan påverka beräkningar av investeringar mycket kraftigt. Eftersom det också finns en väletable- rad internationell marknad för IKT-produkter är samstämmigheten mellan prisindex i olika länder och mellan import- och exportpris- index också av avgörande betydelse för om resultaten skall bli inter- nationellt jämförbara. Det finns också problem beträffande den exakta formen hos den framtida officiella statistiken för IKT. Internationell standard och vedertagen praxis håller på att utvecklas, men utvecklingsprocessen är inte avslutad. Den här processen måste följas upp och svenska exper- ter måste fortsätta att bidra till de internationella utvecklingsinsat- serna på området. Trots den vikt som läggs vid IKT-sektorn och IKT-investering- arna utgör dessa långt ifrån hela det intresseområde som behandlar informations- och kommunikationsteknikens mer allmänna påver- kan på ekonomi och samhälle. Det finns ett växande politiskt intres- se för de bredare aspekterna på den nya ekonomin, bland annat e- handel, kompetensnivåer och investeringar i humankapital, allmän- hetens tillgång till IKT och de sätt på vilka tekniken utnyttjas, samt även myndigheternas egna satsningar på att tillhandahålla offentliga tjänster med hjälp av ny teknik. Det kommer att finnas ett kontinuerligt behov av att utveckla statistik inom detta allmänna område om relevansen hos de statis- tiska uppgifterna skall kunna hålla jämna steg med användarnas växande behov. Beräkningar av industrins kapitalstockar inom varje industribransch och för olika typer av kapital, i synnerhet IT-kapital, är ytterst vik- tiga för att man skall kunna analysera vilka faktorer som bidrar till produktivitetsökningar och därmed ge analysunderlag för skatte- incitament och andra tillväxtfrämjande politiska åtgärder. Svenska ekonomer har också uttryckt intresse för att SCB tar fram sådana data. I den uppsats som presenterat för utred- ningen understryks vikten av dessa uppgifter. Utvecklingen av kapitalstockar, efter typ av kapital samt efter bransch, bör passa väl in i SCB:s utvecklingsplaner. En vidareutveck- ling av kapitalstocksberäkningar förutsätter tillgång till aktuella input-output-tabeller, utvecklade kvalitetsjusterade pris- och volym- mått för IT och andra kapitalvaror, uppdaterade mått på avskriv- ningstider, såväl som utveckling av tabeller över kapitalströmmar. Vad gäller analyskapacitet utgör ekonomisk statistik en rik poten- tial som grund för vidare analysarbete, men i de flesta länder är denna potential underutnyttjad. IT-området är ett exempel på ett växande intresseområde som lämpar sig för analyser av den statistik som finns på området. En sådan ansats uppfyller inte alla behov och resulterar troligen i statistiska beräkningar av mer forskningskarak- tär än vad som skulle kunna åstadkommas med en helt ny modell för insamling av statistik. Men genom att göra det bästa av den statistik som finns tillgänglig kan man reagera snabbare på nya be- hov av statistik. Detta kommer att stimulera en samverkan med an- vändarna, som kommer att säkerställa att statistiksystemet fort- sätter att leverera relevanta uppgifter och att ny statistik tas fram som återspeglar användarnas behov. Därutöver skulle en aktiv analyskapacitet inom SCB förbättra den interna bedömningen av kvaliteten hos befintliga statistikpro- dukter. Om denna kapacitet används rätt kan den stimulera till fortsatta kvalitetsförbättringar, som stärker den befintliga statisti- ken. Vissa av de länder som anses ha de kraftfullaste officiella sta- tistiksystemen har en starkare analyskapacitet än vad som för när- varande finns i . Några exempel på ämnesområden som skulle gynnas av analys- arbete innan ny statistik inom dessa områden tas in i den reguljära produktionen av officiell statistik är den nya ekonomin, produk- tiviteten inom den offentliga sektorn, företagsdemografi, satellit- räkenskaper (t.ex. hälso- och sjukvård, miljö, hushåll), effekter av utländska direktinvesteringar, produktivitetsanalyser och s.k. growth accounting (beräkningar av total faktorproduktivitet). Enligt vår erfarenhet skulle utvecklingen av en starkare analys- kapacitet kunna förbättra lyhördheten för användarnas behov och förstärka kvaliteten hos statistikprodukter genom att identifiera möjliga kvalitetsförbättringar. Som vid många medelstora statistikbyråer är antalet personer som arbetar med varje område begränsat och sammanställning av nationalräkenskaper inom SCB utgör inget undantag. Avdelningen har 37 anställda, vilket är en avsevärd ökning jäm- fört . Vissa områden inom nationalräkenskaperna har emellertid en li- ten personalstyrka. Exempelvis är en person ansvarig för att all nöd- vändig information om arbetsmarknaden förs in i nationalräkenska- perna och en annan person gör motsvarande arbete för beräkning- arna avseende löner. Det finns däremot fler tjänstemän med rele- vant kompetens inom andra delar av SCB, till exempel vid avdel- ningen för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik. Denna kommentar skall inte nödvändigtvis tydas som att perso- nalen vid nationalräkenskaperna bör utökas, men vi vill framhålla att SCB måste se till att personal med lämplig kompetens (oavsett var den arbetar inom SCB) ger sitt bidrag till avstämningsarbetet inom nationalräkenskaperna och för en kvalitetssäkring av statisti- ken. Detsamma gäller om den ekonomiska analysen skulle förstärkas – som möjligen också skulle förstärka den ekonomiska kompetens- nivån inom SCB. Sådan personal skulle bidra till en kvalitetssäkring av de viktigaste statistikprodukterna, i synnerhet nationalräkenska- perna, och till tolkningen av resultaten. Att genomföra ett så brett program som SCB har föresatt sig kom- mer att kräva en detaljerad planering och samordning. En strategi- plan med specifika hållpunkter, tidsplaner, resurskrav (alltifrån IT- behov till primärstatistik) och ansvariga enheter kan vara till myck- et god hjälp. Processen med att utveckla och uppnå konsensus för den strategiska planen kommer att underlätta en uppbyggnad av ett internt och externt stöd för planen. Den kan också säkerställa att tidsplaner och insatta resurser blir realistiska och att statistikpro- duktionen blir samordnad inom det decentraliserade svenska syste- met. Budgetäskanden som bygger på sådana detaljerade förslag och som har ett starkt stöd bland externa användare är till stor hjälp för att få fram de resurser som behövs. I de fall då resurser inte kan uppbringas underlättar det i arbetet med att göra prioriteringar och fastställa vilka områden som bör få resurser, som effekti- viteten kan stärkas genom nya processer eller produkter, eller ge- nom avskaffande av föråldrade produkter. En framgångsrik strategiplan bör dessutom innehålla målsätt- ningar för kundservice och utnyttjande av personalresurser. Om en förstärkning och utbyggnad av den utåtriktade verksamheten som redan inletts får fortsätta inom ramen för en detaljplan skulle denna process kunna institutionaliseras. Inom personalområdet har man vid ledande institutioner funnit att det är viktigt att komplettera utbildningen med ett samordnat program för utveckling av personal- resurserna. En sådan plan skulle underlätta i rekryteringen av den typ av personal som behövs för att genomföra förbättringar och en modernisering av ekonomiska statistik så att den kan upp- fylla användarnas fortgående förändrade behov. I arbetet bör ingå planer för en utvidgad ekonomisk forskning och analys av förändringar av BNP och annan ekonomisk statistik, av revideringar, av metoder som rör frågor som exempelvis säsong- rensning, beräkningar av tjänsteproduktion i privat och offentlig sektor, hedoniska prisindex och andra nyckelområden för att mäta ekonomiska variabler. Regelbundna presentationer för och möten med användarna är ett annat viktigt moment under utvecklingen av personal med ett brett perspektiv. Av olika skäl bör dessa analyser förmodligen inte gå in på framåtblickande prognoser eller analyser på det ekonomisk-politiska området. Vi har haft tillgång till ett brett urval av rapporter och jämförande analyser med bedömningar av starka och svaga punkter hos ekonomiska statistik. Vår övergripande slutsats är att ekonomiska statistik är kostnadseffektiv och av god kvalitet. Det svenska systemet står sig väl vid en jämförelse med många andra EU-länder, varav några är betydligt större. Det finns dock specifika områden där förbättringar behövs, och vi har diskuterat dessa. Vi anser att det finns specifika initiativ som skulle kunna resultera i en snabb förbättring av den nuvarande sta- tistiken eller snabba åtgärder för att möta nya behov av statistik bland användare. Det finns också områden där systematiska förbättringar skulle kunna göras för att det svenska systemet fortsätter att vara flexibelt och lyhört för användarna. Bland sådana förbättringar hör en star- kare fokusering på användare med regelbundna kontakter med dem och en större öppenhet för nya behov som växer fram. En förstärkt analyskapacitet skulle tjäna två syften, dels att utveckla ny statistik och dels att stärka kontakterna med användarna. Det måste finnas tillräckligt med kapacitet för att fortsätta innovations- och utveck- lingsarbetet i takt med ekonomins och samhällets fortlöpande för- ändring. statistiksystem engagerar dessutom ett stort antal statis- tikansvariga myndigheter. Detta fungerar i stort sett väl, men det finns åtskilliga exempel där en starkare samordning krävs för att åstadkomma förbättringar och en klar allokering av ansvaret till en ledande statistikmyndighet. Slutligen är vi medvetna om att utredningen sannolikt kommer att leda till ett stort antal förslag som vart och ett syftar till att åstadkomma förbättring i något avseende. Dessa initiativ bör sam- manföras till en integrerad helhet, som skall vara konsistent med den övergripande strategiplanen och informationsstrategin. Det stora antalet förslag bör planeras i detalj och resultaten samordnas så att de stöder varandra och så att personalen kan förstå hur de hänger samman. 5.3EU:s handlingsplan för EMU-statistik Den ekonomiska statistiken inom EU-området har varit föremål för förbättringar och harmonisering . , EU:s statistikkontor, har uppgiften att presentera statistik för enskilda medlemsländer inom unionen och för unionen som helhet. Utveck- lingsarbetet har växt i styrka och betydelse i takt med att integra- tionsprocessen har utvecklats. Förbättringar har skett dels genom frivilliga överenskommelser, dels genom införandet av bindande förordningar. Inför införandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) blev frågan om tillgång till relevant ekonomisk statistik för EMU- och EU-områdena som underlag för penning- politiska och ekonomisk-politiska beslut ännu mer angelägen. Trots det förbättringsarbete, som hade pågått inför genomförandet av det tredje steget bedömdes väsentliga brister fortfarande finnas kvar, vilket finansminister uppmärksammade . En arbetsgrupp tillsattes av (nuvarande Eko- nomiska och finansiella kommittén, EFK) med uppgift att ta fram en rapport över behoven av ekonomisk statistik efter valutaunionens införande samt nödvändiga åtgärder för att uppnå kraven. I rapporten identifierades viktiga områden där förbättringar bedömdes vara nödvändiga för att täcka de behov som den gemen- samma penningpolitiken skulle kräva, för uppföljningen av stabilitets- och tillväxtpakten samt för andra behov av ekonomisk uppföljning av utvecklingen i EMU- och EU-områdena samt enskilda länder. I rapporten fastslås att EMU-området står i fokus, men att det också är viktigt att länder som ännu inte deltar i valutaunionen medverkar i förbättringsarbetet. De områden som lyftes fram i rapporten var nationalräkenska- per, offentliga finanser, arbetsmarknad, kortperiodisk företagssta- tistik, utrikeshandel och betalningsbalans. Dessutom betonades vikten av att publiceringen av statistik sker enligt fastställda tids- planer och att elektronisk tillgång till statistiken är möjlig. Slutligen betonades också vikten av att resurser för att uppfylla kraven skulle finnas. Rapporten godkändes av . Ansträng- ningarna att förbättra statistiken har därefter pågått och arbetet har regelbundet avrapporterats till EFK och . I avrapporteringen konstateras att förbättringsarbetet går alltför långsamt. Medan den nationella statistiken i allmänhet är av god kvalitet medför bristande harmonisering att aggregerade siffror på EU/EMU-nivå har konsistens- och kvalitetsproblem. Dessutom konstateras att statistiken för euroområdet är tillgänglig mycket senare än jämförbara data för . betonade åter vikten av tillgång till snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik. I rapporten anmodades medlemsländerna att förstärka ansträng- ningarna för att kunna leverera de nationella serier som behövs för sammanställning av aktuell och tillförlitlig statistik för EU och euro- området. uppmanade vidare kommissionen () att i nära samarbete med () upprätta en handlingsplan där bl.a. behovet av snabba framsteg identifieras för varje medlemsland och varje statistikområde. En sådan handlingsplan, Action Plan on EMU Statistical Require- ments,eller kortare EMU Action Plan, godkändes av . Handlingsplanen har fyra avdelningar. I det första avsnittet beskrivs brister och prioriteringar för varje huvudområde. Därefter följer en lista på åtgärdspunkter för respektive land samt planerade åtgärder enligt de nationella handlingsplanerna. I det tredje avsnittet återfinns åtgärder som Kommissionen avser att genom- föra och slutligen finns en sammanställning över vilka förändringar i regelverket som behövs. Handlingsplanen tar upp fem huvudområden där åtgärder är nöd- vändiga. Dessutom uppmanas medlemsländerna att generellt levere- ra nationella data till senast för den natio- nella publiceringen. Det första området avser kvartalsredovisade nationalräkenska- per. Sen och ofullständig rapportering av huvudaggregat enligt ENS 95 måste åtgärdas av medlemsländerna. Målsättningen är att ett första utfall av kvartalsräkenskaperna med uppdelning på huvud- aggregat (ENS 95, tabell 1) skall kunna redovisas och ett andra utfall . Data skall finnas . Nästa område gäller offentliga finanser. Här saknas enhetlig kvar- talsstatistik från medlemsländerna. Handlingsplanen anger bl.a. en tidsgräns för när medlemsländerna skall ha implementerat förord- ningen om kortperiodisk statistik över offentliga finanser. Det tredje området avser arbetsmarknadsstatistik där snabbare rapportering av arbetsmarknadsindikatorer enligt ENS 95-förord- ningen (sysselsättning och arbetade timmar) prioriteras tillsammans med en snabb implementering av kontinuerliga arbetskraftsunder- sökningar. Konjunkturstatistiken är det fjärde området. Implementeringen av förordningen om kortperiodisk statistik bedöms gå för långsamt och därutöver vara otillräcklig vad avser täckning och snabbhet för leverans av data till . Här innebär handlingsplanen bl.a. in- satser för en uppsnabbning av statistiken över industriproduktion, byggande och detaljhandel. Det femte området är utrikeshandeln där medlemsländerna upp- manas att hålla de tidsgränser för rapporteringen till som gäller för huvudaggregaten. I ett särskilt avsnitt i handlingsplanen anges de uppgifter som ligger på (). En uppgift gäller upprättan- det av en databas, , där användare via Kommissionens hemsida kan hitta bl.a. ekonomiska indikatorer för EMU/EU och enskilda länder. Bland övriga åtgärder finns utvecklingen av en BNP- flash på kvartal, utvärdering av säsongrensningsmetoder samt han- teringen av ett antal specificerade förslag till ändringar i olika statis- tikförordningar. Utöver mål om täckning och snabbhet för olika statistikproduk- ter finns också ett mål om att uppfyllandet av kraven skall ge en täckning på av Euro-området vid utgången av 2001 för mer- parten av statistiken. En täckning på ger tillräckligt underlag för att ta fram aggregat för EU- och EMU. En uppföljningsrapport överlämnades till av Ekono- miska och finansiella kommittén . I rapporten kons- tateras att trots förbättringar på många håll finns fortfarande stora brister. Det uppsatta 80-procentsmålet har inte uppnåtts på flera områden. I rapporten betonas vikten av ytterligare förbättringar när det gäller aktualiteten för korttidsindikatorer så att EMU-statistiken kommer i paritet med situationen i . Ett ytterligare starkt be- hov är utförligare statistisk information om tjänstesamhället. En reformering av insamlingen av betalningsbalansstatistiken anses bli nödvändig. Slutsatsen i rapporten är att för att förbättra det statistiska under- laget för ekonomisk-politiska och penningpolitiska behov behöver dels ett antal länder fortfarande öka sina ansträngningar att uppfylla åtagandena i EMU Action Plan, dels ett antal gemensamma åtgärder vidtas. En motsvarande rapport utarbetades . Utredningen har gått igenom denna rapport i syfte att se dels hur förhåll- er sig till andra länder när det gäller att uppfylla aktionsplanens krav, dels vad som återstår för att fullt ut skall uppfylla kra- ven. Rapporten avser hur väl länderna uppfyller kraven när det gäll- er statistik för juni/. I jämförelsen mellan länderna hamnade inte särskilt väl till. Vid en rangordning mellan länderna när det gäller hur stor del av de efterfrågade uppgifterna som levererades inom de tidsgränser som har satts upp i aktionsplanen hamnade på elfte plats bland de femton EU-länderna. levererade siffror för av variablerna . Vid en motsvarande rangordning när det gäller hur stor del av de efterfrågade uppgifterna som över hu- vud taget levererades, även om det skedde efter den uppsatta tids- gränsen, hamnade på åttonde plats bland de femton länder- na. levererade siffror för av variablerna. Bäst att uppfylla kraven var , som med ett par små un- dantag tar fram all statistik som krävs och gör det . Därnäst kom , och .