sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — I denna förordning finns vissa bestämmelser men inte så många eller så detaljerade som för det offentliga skolväsendet. För vissa, för elevernas rättssäkerhet viktiga frågor finns hänvisningar till de skolformsvisa förordningar som gäller för det offentliga skolväsendet. Det gäller bl.a. antagnings- villkor till gymnasieskolan och betygsbestämmelser för gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. Just dessa särskilt utpekade bestäm- melser gäller således för både offentliga och fristående skolor. Internationella skolor, riksinternatskolor samt kompletterande skolor och utbildningar regleras huvudsakligen i särskilda förord- ningar. Ikapitel tre redovisas reglerna för det offentliga skolväsendet i tillämpliga delar och jämförs med regleringen för fristående skolor när det gäller skolans värdegrund och allmänna mål, konfessionell inriktning, kunskaper och färdigheter i kursplaner och timplaner, antagningsvillkor och urvalsgrunder, nationella prov, betyg och prövning, rektor och lärare, skolhälsovård och tystnadsplikt samt huvudman för skolan. Ikapitel fyra redovisas arbete med fristående skolor, hur många ansökningar som behandlas, hur remissförfarandet till kommunerna går till, kriterier för godkännande och/eller rätt till bidrag samt hur tillsynen går till. Antalet ansökningar till har ökat med cirka 30 ansökningar för fristående grundskolor. , då övertog ansvaret för fristående gymnasie- skolor, har antalet ansökningar ökat med cirka 50 ansökningar . Antal ansökningar till fristående särskolor och fristående gym- nasiesärskolor har varit mycket lågt , 1 till 5 ansök- ningar totalt. har dock ansökningarna blivit fler även för särskolor och gymnasiesärskolor. inträffade dock ett kraftigt trendbrott då antalet ansök- ningar för att starta fristående grundskola minskade från 251 ansökningar till 131 ansökningar . Även antalet ansök- ningar för att starta fristående gymnasieskolor minskade, dock inte så kraftigt. Totalt finns i under innevarande läsår 2002/2003 775 verksamma fristående skolor inom alla skolformer. Antal godkända skolor och gymnasieskolor med rätt till bidrag är högre. har endast av godkända skolor startat skolverksamhet i beräknad tid. Om skolan inte kommer igång ett läsår efter beslut om godkännande återkallar godkän- nandet/rätten till bidrag. Lagrum för fristående skolor 1 kap. 3 § Allmänna föreskrifter – definition av fristående skolor. 2 a kap. 13–20 §§ Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg – enskild verksamhet. 2 b kap. 6–13 §§ Förskoleklassen – godkännande m.m. för enskilda att bedriva utbildning motsvarande förskoleklassen. Skolplikt och motsvarande rätt till utbildning – befrielse från utbildningsinslag och prövning 12 § och fristående skolas anmäl- ningsskyldighet om att skolplikten fullgörs 14 §. 10 kap. 1–1 c §§ samt 3 § Särskilda utbildningsformer 14 kap. 7 a § Skolhälsovård - för fristående skolor. Det finns en förordning (1996:1206) om fristående skolor som är uppdelad i fyra skolformskapitel: Fristående grundskolor och fristående särskolor Fristående gymnasieskolor och fristående gymnasiesärskolor 3 kap. Skolor som enbart står under statlig tillsyn (används sällan) 4 kap. Kompletterande skolor (upphävd ) De olika skolformsförordningarna, dvs. grundskoleförordningen, särskoleförordningen, gymnasieförordningen samt gymnasiesärskole- förordningen gäller inte för fristående skolor generellt sett. Vissa paragrafer gäller dock men hänvisningar finns då inskrivna i förord- ningen om fristående skolor. För huvudmän för fristående skolor gäller förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmän inom det offentliga skol- väsendet m.m. Förordning (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet gäller även för fristående skolor och riksinternatskolor (4 §). För riksinternatskolor finns förordning (1991:1080) om riksinter- natskolor. I denna förordning finns hänvisningar till skollagen kap. 9 Fristående skolor samt till grundskoleförordningen och gymnasie- förordningen. För kompletterande utbildningar finns samtliga bestämmelser i en förordning (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbild- ningar. I 7 § i denna för- ordning är även bestämmelserna i 1 kap. 2 § tredje stycket skol- lagen om värdegrunder inskrivna. För internationella skolor finns en förordning (1996:1398) om statsbidrag till internationella skolor. Förordning (2000:523) om statsbidrag för att främja internatio- nella kontakter inom skolans område gäller enligt 1 § sådana skolor och utbildningar som regleras i 9 kap. skollagen samt komplette- rande utbildningar. Jämförelser mellan offentliga skolväsendet och fristående skolor (skolför- fattningar) Allmänna mål och värdegrunder Krav/hänvisning finns i (skollag och läroplaner) Andra läroplaner kan finnas Ytterligare mål kan finnas Egna ämnen/kursplaner och (försök pågår i 80 kommuner att används men annan för- arbeta utan timplaner i delning av tiden är tillåten Öppen för alla elever i kommunen Öppen för alla elever i landet utbildningar finns dock) behöver inte beaktas om betydande 1)ja = författningarna överensstämmer. nej = författningarna överensstämmer inte. Bilaga 2 SOU 2002:121 Rektor skall finnas utbildning och Ledningen av utbildningen får utövas av flera personer om det Skolhälsovård enligt 14 kap. skol- Reglering av offentlig och privat vård skiljer sig åt. finns dock inskriven i skol- lagens 14 kap. om motsva- Godkännande/rätt till bidrag Regeringen får meddela föreskrifter 1)ja = författningarna överensstämmer. nej = författningarna överensstämmer inte. SOU 2002:121 Bilaga 2 Bestämmelser om urval: Förkunskapsprov för dans (och Nationella prov och betyg: Nationella prov i åk 9 skall anordnas (gr) ningssystem är inte reglerat Skolan kan få medgivande att sätta nationella betyg varvid Åtgärdsprogram skall utarbetas vid Särskoleelev får vara integrerad i Särskoleelev kan vara inte- grerad i fristående grund- skola om skolan även är godkänd som en fristående 1)ja = författningarna överensstämmer. nej = författningarna överensstämmer inte. Bilaga 2 SOU 2002:121 Bestämmelser om urval: Bestämmelser om urval gäller nationellt program (skall vara (skall vara likvärdig med) Individuellt program skall anordnas Individuellt program får ej Nationella kurs- och timplaner skall Kurs- och timplaner skall Åtgärdsprogram skall utarbetas vid behov (gy) Nationella prov och betyg: Nationella kursprov (gy) Prövning (gy) Enbart egna elever och 1)ja = författningarna överensstämmer. nej = författningarna överensstämmer inte. 1.Ds 2000:3 En ny eftergymnasial yrkesutbildning 2.Damgren, : Föräldrars val av fristående skolor, Forskar- utbildningen i pedagogik, Lärarutbildningen – Hög- skola, 2002 3.Eeg-Olofsson, : Katolska skolan i , en fallstudie , Rapport nr 1998:11, gik, , 1998 4.Francia, : Policy som text och som praktik, Pedago- giska institutionen, , 1999 : Utbildnings- historia 1988 vol. : Utbildnings- historia 1994 vol. 7.Gerle, : Mångkulturalism – för vem? Om i förändring, 1999 8.Gerle, : Mångkulturalismer och skola?, Från Utbild- ningsdepartementets Värdegrundsprojekt, 2000 9.Gedin, : Från gåvor till Reggios regnbåge. 10.Hedin, , : Värdegrund och sam- hällsutveckling, Från Värdegrunds- projekt, 2000 11.Hellman, : Det blommar i Skolsverige, 2000 12.Kritisk : Privata skolor. Inblick i en brokig bransch. 2/99, 1999 13.Marklund, : Skolsverige 1950–1975, del 6, Rullande reform, 1989 : Skilda lärohus – privat och offentlig under- visning – växelverkan, alternativ, förnyelseinsatser, Rapport från ett nordiskt symposium i , 5–6 novem- ber 1987, , . 15.Nilsson, : Fristående skolor – internationell forskning 1985-2000, Forskning i fokus, nr 2, , 2002 1982/98:1 Om skolor med enskild huvudman m.m. 1985/86:10 Om ny skollag m.m. 1990/91:100 Bil. 10 Budgetpropositionen; Vissa skol- lagsfrågor. 1991/92:95 Om valfrihet och fristående skolor. 1992/93:230 Valfrihet i skolan. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor 1998/99:45 Fristående förskoleklass 2001/02:35 Fristående skolor 25.Roth : The Multicultural Park, , 1999, Dnr 99:478 26.Skolverket: Godkännande av fristående skolor som motsvarar – erfarenheter och synpunkter, nr 108, 1996, Dnr 95:1899 27.Skolverket: Riktlinjer för tillsyn av utbildningen vid fristående skolor för skolpliktiga,, Dnr 97:2455 28.Skolverket: Riktlinjer för tillsyn av utbildningen vid fristående gymnasieskolor, , Dnr 97:2455 29.Skolverket: Samhällsekonomiska effekter av ökad valfrihet inom skolsektorn, , Dnr 97:1408 30.Skolverket: Utbildning för International Baccalaureate (IB) Dnr 98:78 31.Skolverket: Fristående grundskolor 1997, Dnr 98:3053 32.Skolverket: Hur fristående skolor tillgodoser behoven hos sär- skilt stödkrävande elever, 1998, Dnr 1998:2589 33.Skolverket: Fristående grundskolor 1998, Dnr 99:2085 34.Skolverket: Fristående gymnasieskolor, 1999, Dnr 99:3248 35.Skolverket: Kartläggning av elever i fristående skolor, 2000, Dnr 2000:686 36.Skolverket: Kommunernas yttrande över friskoleansökningar, Dnr 2001:3238, 2001 37.Skolverket: Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2002, del 2, rapport nr 214, 2002 38.Skolverket: Barnomsorg, skola och vuxenutbildning, Jämförelse- tal för huvudmän, del 1, rapport nr 215, 2002 39.Skolverket: Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxen- utbildning , rapport nr 218, 2002 40.Skolverket: Betygsättningen i fristående skolor, Nationella kvalitetsgranskningar 2001-2002, 2002, Dnr 2001:337 41.Skolverket: Utvärdering av handläggningen av fristående sko- lor, Dnr 2002:3432, 2002 42.SOU 1949:55 Privata skolor för yrkesutbildning med förslag till bestämmelser om tillsyn avgiven av skolkommis- sion, 1949 43.SOU 1981:34 Fristående skolor för skolpliktiga elever: av kommittén angående skolor med enskild huvud- man, 1981 44.SOU 1983:1 Fristående skolor för inte längre skolpliktiga ele- ver: Slutbetänkande av kommittén angående skolor med en- skild huvudman, 1983 45.SOU 1992:38 Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter: Betänk- ande av särskild utredare, 46.SOU 1998:11 Fristående utbildningar med statlig tillsyn inom olika områden. Betänkande av Utredningen om översyn av det statliga stödet till kompletterande skolor 47.SOU 1998:112 Resurser på lika villkor? Delbetänkande av Kom- mittén för uppföljning av resursfördelning till fristående grund- skolor, 1998 48.SOU 1999:98 Likvärdiga villkor? Slutbetänkande av av resursfördelning till fristående grundskolor, 1999 49.SOU 2000:19 Från dubbla spår till Elevhälsa. Slutrapport av elevvårdsutredningen, 2000 50.SOU 2001:12 Fristående gymnasieskolor- hot eller tillgång? Slutbetänkande av av resursfördel- ning till fristående grundskolor, 2001 51.Ståhle, : Insyn eller medverkan? Hur huvudmannaskapet påverkar föräldrars val av barnomsorg, trivsel och föräldra- samverkan. socialtjänsts Forsknings- och utveck- lingsbyrå 1995:6 52.Välfärdsbulletinen Nr 2 – 2000 53.Östman, : Fristående grundskolor – – – ?, , 2000. Rektor i enskilda skolor Nuvarande verksamhetsformer för enskilda skolor................. Äldre offentligrättslig reglering av enskilda skolor. Offentlig förvaltning genom enskilda? Grunderna för olika associationers inre organisation.............. Stiftelsens inre organisation................................................ Närmare om offentlig rätt och civilrätt ................................. Rektorsrollen i förhållande till styrelsen eller motsvarande i de övriga juridiska personerna............................................. Verkställande direktören och rektorsrollen............................ Rektors rättshandlingsförmåga för bolagets räkning .............. Alternativa modeller för statlig styrning. Sanktioner i skollagstiftningen ............................................ Eventuella begränsningar i verksamhetsformerna. Friskoleverksamhet bedriven av det allmänna? I propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) framläggs åtskilliga förslag som syftar till att skapa lika förutsättningar och villkor för fristående och kommunala skolor. Detta förutsätter en offentligrättslig reglering. Enligt direktiven till (Dir. 1999:15) skall kom- mittén bl.a. utreda om ansvarsfördelningen mellan stat och kom- mun såvitt avser rektors ansvar behöver förtydligas samt i vilken utsträckning och för vilka frågor rektor skall utpekas som ansvarig eller om ansvaret skall flyttas till t.ex. skolhuvudmannen. Vi har uppfattat vårt uppdrag så att det primärt avser frågan om en i huvudsak med den kommunala skolan likartad reglering av rektors ställning kan åstadkommas utan att detta strider mot asso- ciationsrättslig lagstiftning eller, i förekommande fall, mot stiftelse- lagen. Vår PM avser att utgöra ett underlag för kommitténs vidare arbete med denna fråga. Utgångspunkten för vår bedömning är därför nu gällande regle- ring av rektors ställning i den kommunala skolan. Våra bedöm- ningar, som väsentligen är principiella, bör dock kunna gälla också vid ändringar i regelsystemet. Någon ingående redovisning för rektors ställning i kommunerna skall ej göras i detta sammanhang. Här kan hänvisas till kommit- téns promemoria och därefter till promemoria 2001-10- 30. Det bör räcka med att konstatera att rektor utöver den all- männa bestämmelsen i 2 kap. 2 § skollagen enligt skolförfattningar- na getts en exklusiv beslutanderätt i vissa fall, där den kommunala nämnd som ansvarar för skolan inte kan ingripa. Ofta, men inte all- tid, handlar det om myndighetsutövning mot enskild. Rektors s.k. pedagogiska ledningsansvar kommer främst till uttryck under 2.8. i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. i läroplanen avser dock inte någon exklusiv beslutanderätt för rek- tor utan har närmast karaktären av en av staten dikterad befatt- ningsbeskrivning. Bestämmelserna torde dock kunna bli aktuella vid tillsyn över skolväsendet. Utövning av det pedago- giska ledningsansvaret kan påverka resursbedömningen och därför ha ekonomiska konsekvenser för skolverksamheten. vill vi framhålla att nuvarande regelsystem är oklart på många punkter. Kan rektor grunda någon beslutsrätt direkt på den allmänna bestämmelsen om det pedagogiska ledningsansvaret? ingripa i sådana frågor och i så fall hur? Vad gäller när skolförfattningarna inte uttryckligen anger att beslutsrätten ankom- mer på rektor eller nämnden? Vi har inte anledning att gå in på dessa frågor, men anser för vår del att de bör analyseras i kommit- téns fortsatta arbete. Om man ger den kommunala nämnden några befogenheter härvidlag är det rimligt att anta att motsvarande befo- genheter bör ankomma på bolagsstyrelsen i friskolan. 2 Nuvarande verksamhetsformer för enskilda skolor Enligt uppgift från sekretariatet fanns 614 godkända fristående grund- skolor . Av dem var aktiebolag, ideell förening, ekonomisk förening, stiftelser, enskilda näringsidkare och handelsbolag. I fråga om gymnasieskolan redovisas associationsformerna i betän- kandet Fristående gymnasieskolor – hot eller tillgång? (SOU 2001:12 s. 107 f.). De två dominerande associationsformerna är aktiebolag och stiftelser, men också andra former förekommer. Antalet skolor med aktiebolag som huvudman har vuxit snabbast. Kommittén har gjort intervjuer bland skolornas representanter om deras syn på lämpligaste associationsform (bet. 108–109). Vidare redovisas den faktiska arbetsfördelningen mellan styrelse och rektor. Styrelsen tar de viktiga strategiska och ekonomiska besluten men överlämnar till rektor att besluta i frågor som rör den dagliga verksamheten. Det ankommer på rektorn att inför styrelsen redovisa verksamheten och dess resultat samt lämna förslag på hur verksamheten skall utvecklas (bet. s. 84). Styrelsen har ofta en pro- fessionell sammansättning. 3Äldre offentligrättslig reglering av enskilda skolor. Offentlig förvaltning genom enskilda? För att bedöma om konflikter kan uppstå mellan en offentligrätts- lig reglering och associationsrätten bör av systematiska skäl i kort- het redovisas hur frågan har lösts i äldre rätt och hur nyare doktrin ser på frågan om offentlig förvaltning genom enskilda. Bakgrunden till en offentligrättslig reglering av enskilda skolor får sökas i det faktum att staten eller kommunerna i allt väsentligt finansierar de enskilda skolorna med offentliga medel och då genom olika former av regleringar vill se till att de skolpolitiska målen följs. Till detta kommer skolplikten. Det är givetvis en politisk fråga vilken omfattning en sådan reglering bör ha. En översiktlig genomgång av tidigare gällande privatskoleförord- ning (SFS 1967:270) visar enligt vår mening att det i realiteten handlade om en form av offentlig förvaltning genom enskilda. Regel- systemet för den offentliga skolan var förebild. Förordningen ger enligt vår mening exempel på flera konflikter med associations- rätten, främst lagen om aktiebolag. Som exempel kan nämnas att förordningen föreskrev att ledningen av en privatskola skulle ut- övas av en styrelse på minst fem ledamöter och rektor eller studie- rektor. Mellan reglementet för privatskolan (7 §) och bolagsord- ningen kunde säkerligen uppkomma konfliktpunkter. I varje privat- skola skulle finnas ett kollegium och andra organ med viss besluts- rätt. Revision skulle verkställas av minst två revisorer, av vilka RRV utsåg en. Också i fråga om enskilda yrkesskolor fanns särbestämmelser i 24 kap. dåvarande skolstadga. Det nu sagda får inte uppfattas som ett hinder mot en långt- gående offentligrättslig reglering av enskilda skolor som finansieras med offentliga medel. De exempel vi här angett handlar om de fall då regleringen kan antas strida mot associationsrättens regler om associationens inre organisation. Även i sådana fall bör emellertid särreglering kunna ske i form av undantagsregler i den associations- rättsliga lagstiftningen. Därmed löser lagstiftaren eventuella lag- konflikter. Som framgår av det följande anser vi att de regler om rektors ställning som är aktuella i detta fall knappast behöver medföra någ- ra undantagsregler i den associationsrättsliga lagstiftningen. Till bilden hör att bestämmelserna i 29 § hälso- och sjukvårds- lagen om verksamhetschefens ansvar inom hälso- och sjukvård numera avser såväl offentlig som privat sjukvård utan att detta för- hållande ansetts medföra behov av ändringar i den associations- rättsliga lagstiftningen (se : Hälso- och sjukvårdslagen, 5:e uppl. s. 228 ff.). Det finns emellertid anledning att allmänt sett analysera effek- terna av att offentlig förvaltning anförtros enskilda från rättslig synpunkt. Vi nöjer oss i detta sammanhang endast med att peka på problemen. För en mer ingående framställning kan hänvisas till den rättsliga analys som skett i avhandling förvaltning utanför myndighetsområdet, Iustus 1989. Betygssättning och disciplinärenden är några exempel på myn- dighetsutövning i den kommunala skolan. Det som är att anse som myndighetsutövning i den offentliga skolan bör rimligen också anses som myndighetsutövning i den enskilda skolan under förut- sättning att verksamheten grundas på samma eller likartade författ- ningsbestämmelser. Av 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen följer att sådan myndighetsutövning kan överlämnas till enskild om det sker med stöd av lag. Det intressanta blir då bl.a. vilka rättsliga konsekvenser detta får för den enskilda skolan, dess rektor och övrig personal. För skolans huvudman kan det gälla olika kontrollformer som revi- sion, statlig tillsyn och besvärsprövning. Vidare uppkommer frågan om den enskilde huvudmannens skadeståndsrättsliga ansvar för vårdslös myndighetsutövning. För rektor och annan personal i den enskilda skolan kan det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel och andra brott enligt 20 kap. aktualiseras. Enligt vår mening är det rimligt att utgå från att en rektor i en enskild skola som i grunden har samma författningsenliga befogenheter och skyldigheter som en rektor i en skola också bör ha sam- ma juridiska ansvar i fråga om ärenden som avser myndighetsutöv- ning mot enskild. Slutligen uppkommer frågan om de enskilda skolornas verksam- het skall kunna granskas av JO och i vilken omfattning offentlig- hetsprincipen bör gälla för dem. Bägge dessa frågor faller utanför ramen för vårt uppdrag. 4 Grunderna för olika associationers inre organisation Som framgår av benämningen association är bolags- och förenings- formerna organisationsformer för samverkan. Aktiebolagsrätten har emellertid utvecklats så att det numera inte är något som hindrar att ett rättssubjekt ensamt bildar och äger ett aktiebolag. Stiftelsen är däremot inte en association då den är så att säga självägande. Beträffande den inre organisationen för associationer kan man säga att den grundläggande konstruktionen är densamma för aktie- bolaget och de två föreningsformerna. De har samtliga ett övergri- pande beslutande organ och underordnade förvaltande sådana. Handelsbolaget, med särregleringen kommanditbolaget, har en annan konstruktion med bolagsmän obegränsat ansvariga för bolagets förbindelser där var och en har såväl förvaltningsansvar som rätts- handlingsförmåga för bolagets räkning. Aktiebolaget har bolagsstämman, bestående av aktieägarna, som beslutande organ utan möjlighet att direkt delta i bolagets för- valtning. Stämman kan däremot genom ägardirektiv lägga fast rikt- linjer och anvisningar rörande förvaltningen. Dessa direktiv är bin- dande för de förvaltande organen så länge de ej strider mot tvingan- de aktiebolags- eller andra rättsliga regler. De förvaltande organen är styrelse och i förekommande fall verk- ställande direktör. Styrelsen har det överordnade ansvaret för bola- gets förvaltning och ansvarar också för bolagets organisation. Den verkställande direktören, som inte är obligatorisk i så kallade pri- vata aktiebolag, har ansvar för bolagets löpande förvaltning vilket förenklat kan uttryckas som för den dagliga driften. Han har därvid att följa de direktiv styrelsen utfärdar. Den löpande förvaltningen omfattar, förutom rättshandlande, ledningsfunktion över alla i bolaget anställda och också organisation av verksamheten på lägre nivå än den som hanteras av styrelsen. Framförallt i det senare av- seendet kan variationer förekomma beroende på bolagets storlek. Verkställande direktören bär på samma sätt som styrelseledamöter- na ett eget direkt ansvar inför bolagsstämman för sin förvaltning. Vad principiellt gäller förvaltningsansvaret är det aktiebolags- rättsligt entydigt att all verksamhet inom bolaget utan undantag skall utgå från styrelsens och verkställande direktörens intentioner. Allt beslutsfattande under de förvaltande organen skall därför här- ledas från dessa genom delegation lämnad i någon form eller på grund av arbetsfördelning. Förvaltningsansvaret är förenat med ekonomiskt ansvar för bolagets verksamhet i visst avseende. Här åsyftas inte skadestånds- ansvar vid försumlig förvaltning utan det personliga ansvar styrelse- ledamöter har för bolagets förbindelser om en förluströrelse tillåts pågå så länge att risk föreligger för att borgenärernas säkerhet träds för nära. Regelverket kring en sådan situation är förknippat med begreppet tvångslikvidation. Det är alltså nödvändigt för styrelsen att hålla sig väl informerad om bolagets ekonomiska situation. Detta kommer också numera till direkt uttryck i lagen. Rättshandlingsförmåga för bolagets räkning följer samma möns- ter som råder för förvaltningen. Styrelsen förfogar över frågan om firmateckningsrätt för bolaget dvs. om vem som kan binda bolaget genom avtal upp till kompetensens yttersta gräns. Firmatecknings- rätten är ett verkställighetsinstrument och förutsätter grundläggan- de behöriga beslut. Verkställande direktören har emellertid en egen, i lag given, mer begränsad firmateckningsrätt inom ramen för löpande förvaltning. Allt rättshandlande för bolaget i nivån under de förvaltande organen bygger på fullmakter. Dessa skall utgå från de förvaltande organen och framförallt då den verkställande direk- tören eftersom fråga är om verksamhet inom dennes revir. S.k. ställningsfullmakter förekommer också. b)Den ekonomiska föreningen