sou · GQB3118d3 · 2003-01-01 00:00:00 — En översyn av säsongrensningen vid SCB –1999 genomfördes i samverkan med och dess arbetsgrupp kring säsongrensning. Översynen visade att TRAMO/ SEATS tillämpad på svenska tidsserier ger säsongrensade serier av hög kvalitet, vilket ledde till att SCB fattade ett principbeslut om att det tidigare programmet X-11-ARIMA successivt skall ersättas vid SCB med TRAMO/SEATS. Den nya metoden har helt genom- förts för nationalräkenskaperna och kommer successivt att genom- föras inom andra statistikområden. Metoderna TRAMO/SEATS bygger på s.k. modellbaserad säsong- rensning med utnyttjande av två integrerade program, TRAMO och SEATS. I TRAMO görs först en identifiering och estimation av en tidsseries komponenter, dvs. kalendereffekter och extremvärden (outliers) exklusive säsongeffekter. Kalendereffekter kan vara av olika typ, t.ex. effekt av påsken, antal arbetsdagar i en månad men även antal dagar av viss typ, t.ex. antal . Extremvärden kan yttra sig som tillfälliga hopp orsakade av tillfälliga fel i statistiken eller andra störningar. De kan också vara nivåskiften i serien orsa- kade av t.ex. populationsförändringar eller ekonomisk-politiska åt- gärder, t.ex. förändringar av skatter. Om en tidsserie har signifikan- ta effekter av denna art, identifieras tidpunkterna för dem och deras storlek skattas i programmet TRAMO. Därefter elimineras dessa effekter från den faktiska serien varefter delkomponering av serien i säsong, trend och brus görs i programmet SEATS. Detta görs med stöd av metoder för s.k. optimala filter. Efter estimation av säsong, trend och brus i SEATS återförs effekter av extremvärden till den säsongrensade serien. En mer teknisk beskrivning av metoderna för kalenderkorrigering och säsongrensning finns i appendix 2. Input till säsongrensningsprogrammet är serier i referensårspris- er. Olika serier kan rensas med olika modeller. I den säsongrensade försörjningsbalansen är den rensade dessutom kalender- korrigerad, medan delarna inte är det. Det är därmed uppenbart att delarna inte kan summera till BNP. 6.2De viktigaste källorna och beräkningsmetoderna för kvartalsräkenskaperna Beräkningarna av hushållens konsumtionsutgifter bygger i stor ut- sträckning på framskrivning av värden i löpande priser från mot- svarande kvartal föregående år med utvecklingstal hämtade från olika statistikkällor. Det gäller alla delar där källan är detaljhandels- statistik eller annan omsättningsstatistik. Det gäller också beräk- ningen av transport- och kommunikationstjänster, finansiella tjänst- er och många köp från den offentliga sektorn. Värden i löpande priser deflateras med olika prisindex för att få fram fasta priser. För andra områden bygger beräkningen på volymindikatorer. Beräkningen görs då primärt i fasta priser. Löpande priser tas fram genom reflatering med prisindex. Exempel på sådana områden är el- och värmekonsumtion och bostadstjänster. Det finns också delar av konsumtionen där värden beräknas och används direkt, som alltså antas ge rätt både volymutveckling (efter deflatering) och nivå. Det gäller bland annat svenska hushålls kon- sumtion i utlandet och utländsk konsumtion i . Konsum- tionen av bilar beräknas varje kvartal med detaljerad information om ny- och omregistrering av personbilar och aktuella priser. Offentliga konsumtionsutgifter beräknas för samtliga offentliga sektorer, stat, socialförsäkring, primärkommuner, landsting och övriga. Beräkningarna görs utifrån data i löpande priser. För staten finns ett detaljerat material på kvartal, Underlag för Finansiellt Sparande (UFS), som tas fram av ESV. UFS skall i prin- cip kunna ge data (nivåer) för konsumtionsberäkningarna i löpande priser och, med viss komplettering, för beräkning av statens finan- siella sparande. Underlaget är ännu alltför nytt för att kunna utvär- deras. För att anknyta till de kvartalsmönster som det tidigare statistik- underlaget gav och undvika brott i konsumtionsuppgifterna och i BNP-uppgifterna måste det nya kvartalsmönstret delvis frångås. För primärkommunerna finns en enkät för varje kvar- tal. Enkäten är en cut-offundersökning, som går till alla kommuner med mer än 30 000 invånare, dvs. till 79 kommuner. Enkäten är ny i sin utformning och kan ännu bara användas för att be- döma utvecklingen av vissa variabler i löpande priser. Datatillgången för landstingen är också problematisk. samlar in data och sammanställer underlag för national- räkenskaperna. De flesta landsting gör tertialbokslut och de uppgif- ter som lämnas för kvartal är alltså delvis uppskattade, möjligen från budgetsiffror. har underlagen gjorts om och det har varit och är svårt att få ett stabilt underlag med möjlighet att säkert bedöma kvartalsutvecklingen. Den viktigaste källan för de fasta bruttoinvesteringarna är inves- teringsenkäten, som beskrivs under avsnitten om produkträkenska- per. Den utveckling i löpande priser, som ges i enkäten, appliceras på de tal som finns i nationalräkenskaperna på bransch och kapital- typ. Andra viktiga källor är antalet färdigställda lägenheter och småhus, som ger underlag för beräkning av bostadsinvesteringar. Det underlag som används vid beräkningen av offentlig konsum- tion ger också information om offentliga sektorns investeringar. För andra områden som inte täcks av investeringsenkäten används ett flertal olika underlag och modeller. ger ett mycket bra underlag för de delar av ekonomin som täcks, men det har varit ett problem för national- räkenskaperna att det saknats utfallsinformation och täckningen kunde ha varit bättre. Informationen om lagerinvesteringar är kvartalsvisa enkäter till industrin och till varuhandeln. Energistatistiken ger data om lager- förändringar hos energiföretagen. En kvartalsenkät till vissa tjänste- branscher är under utveckling. Statistiken ger information om in- gående och utgående lagerstockar, som med hjälp av prisindex räk- nas om till lagerinvestering. Uppgifterna om export och import av varor och tjänster bygger i allt väsentligt på två olika datamaterial: utrikeshandelsstatistiken och betalningsbalansstatistiken. Utrikeshandelsstatistiken, som ger data om handeln med varor, är månadsstatistik med en mycket de- taljerad produktindelning. Den består av två olika insamlingssystem. Handeln med länder utanför EU insamlas av via tull- dokument och handeln med EU-länder kartläggs i ett enkätsystem (Intrastat) till exportörer och importörer med utrikeshandel över- stigande . Information från moms- deklarationer används för att komplettera för undertäckning. nationalräkenskapernas kvartalräkenskaper skall göras är ofta inte data för i kvartalet tillgänglig i alla detaljer. Då används den s.k. snabbstatistiken som bygger på ett urval av rappor- törer till Intrastat. Betalningsbalansstatistiken som ger information om export och import av tjänster bygger på en kombination av direktrapportering och statistik baserad på betalningsanmälningar till bankerna. kommer statistiken över export och import av tjäns- ter att insamlas av SCB via enkäter till ett urval av företag. För att få den fullständiga bilden måste nationalräkenskaperna kompletteras med information som saknas i grundstatistiken. Utrikes- handelsstatistiken är t.ex. undertäckt vad gäller export och import av fartyg. Kompletteringar görs i detta fall med hjälp av informa- tion från . Produktionssidan i nationalräkenskapernas kvartalsräkenskaper beräknas för de flesta branscher direkt på förädlingsvärdet. I års- räkenskaperna däremot kommer förädlingsvärdet fram som en resi- dual mellan produktion och insatsförbrukning. Den statistik som ligger till grund för kvartalsberäkningarna mäter i allmänhet produk- tion, ibland leveranser och ibland omsättning. Det finns ett starkt samband mellan produktionsutveckling och förädlingsvärdeutveck- ling. Därför används uppgifterna om produktionsutveckling som indikator för förädlingsvärdeutvecklingen. De viktigaste källorna är SCB:s industriproduktionsindex och omsättningsstatistik för tjänstebranscherna. För jordbruk, skogs- bruk och fiske används särskild information, liksom för el- och värmeproduktion, byggnadsverksamhet och vissa tjänstebranscher. De ganska generella metoder som beskrivs nedan för industrin respektive tjänstebranscherna tillämpas för flertalet branscher. Industriproduktionsindex mäter utvecklingen av industrins (verk- samhetsenheter med fler än nio anställda) leveranser av varor, med undantag för några få branscher, där man samlar in uppgifter om produktion. Dessa branscher svarar för av industrins totala förädlingsvärde. För användningen i nationalräkenskaperna görs en korrigering för skillnaden mellan leveranser och produk- tion. Som deflator används producentprisindex (PPI). Industri- produktionsindex används som indikator för produktionsutveck- lingen i nationalräkenskaperna. NR skall mäta förädlingsvärde- utvecklingen med hänsyn till all produktion, inte bara varor, och dessutom täcka hela industrin inklusive småföretag. Det innebär att man i NR får göra tilläggsberäkningar och korrigeringar utifrån industriproduktionsindex för att kraven för beräkningarna av för- ädlingsvärdet i nationalräkenskaperna skall uppfyllas. Den omsättningsstatistik för näringslivets tjänstebranscher som används som indikator för utvecklingen av förädlingsvärdena är en kombination av kvartalsenkäter och omsättningsuppgifter från moms- deklarationer. Den bearbetas för att ge uppgifter om omsättningens utveckling från föregående år i löpande priser. Utvecklingen appliceras på nationalräkenskapernas förädlingsvär- den och på det sättet kommer förädlingsvärden i löpande priser fram. För några branscher är informationsunderlaget mycket svagt. Det görs inga enkäter och verksamheterna är endast i liten omfatt- ning momsbelagda, så momsstatistik är inte användbar. Det gäller finansiella tjänster, sjukvård, omsorg och utbildning. Beräkningarna får bygga på indikatorer som sysselsättning och utbetalda löner. För banker kan delårsbokslut ge viss information. Omsättnings- statistiken byggs dock ut successivt och insamling av underlag för utbildning samt sjukvård och omsorg påbörjades . För att få volymutveckling (utveckling i fasta priser) måste vär- dena deflateras. För tjänstebranscherna finns inget sammanhållet prisindexsystem, utan i stället måste en rad olika index och meto- der användas. För tjänster som riktas till hushåll används i allmän- het konsumentprisindex, KPI, med korrigering för eventuella skatte- satsförändringar. För vissa transporttjänster används faktorprisindex; för stora tjänstegrupper som huvudsakligen riktas mot företag an- vänds löneindex. För några branscher används sysselsättnings- utvecklingen som indikator för produktionsutveckling. Det finns för några områden tjänsteprisindex, som skall mäta prisutveck- lingen på tjänsteproduktionen. Mätningen av tjänsteprisutveckling är ett högt prioriterat område inom SCB och det pågår en successiv utökning så att allt fler produkter på kommer att kunna deflateras med relevanta prisindex. Olika dataunderlag vid olika kvartal Kvartalsberäkningarna bygger på något olika dataunderlag vid de olika beräkningarna. Successiva förbättringar har skett . finns ett likartat dataunderlag för staten varje kvartal och för primärkommuner görs en enkät varje kvartal. har olika detaljinnehåll olika kvartal. Ett annat exempel är investeringsenkäten, som görs om Efter att SCB tog över ansvaret 2002 planerar SCB att göra undersökningen . De årliga beräkningarna av BNP från produktions- och användnings- sidan sammanställs, avstäms och beräknas till en del i systemet av tillgångs- och användningstabeller. användes ett aggregerat system av T/A-tabeller som hjälpmedel vid halvårs- och kvartals- avstämningar. Efter omläggningen till de nya NR och SCB:s byte av plattform för databearbetningar har inget motsvarande avstäm- ningssystem kunnat återupptas. Ett nytt system kommer emellertid att utvecklas och tas i bruk /2004. Sådana beräkningar är ett bra verktyg för att spåra inkonsistenser i dataunderlaget. BNP från produktions- och användningssidan får tills vidare i kvartals- räkenskaperna i stället jämföras och analyseras på aggregerad nivå. Analyser görs i många steg. Den som är beräkningsansvarig för ett område inom nationalräkenskaperna gör den första analysen av de grunddata som skall användas i beräkningen. Förklaringar söks till avvikelser från erfarenhetsmässigt rimliga förändringstal. Det görs om möjligt i samarbete med dem som är ansvariga för primär- statistiken. Om inga egentliga felaktigheter kan konstateras, men utvecklingen fortfarande visar en extrem utveckling, gör den beräk- ningsansvarige en bedömning om värdet skall accepteras eller korri- geras före den vidare beräkningen. Då görs en bedömning av hur väl statistikunderlaget möter nationalräkenskapernas definitioner och täckning. Om möjligt görs också jämförelser med annan statis- tik eller annan information. Kontakter kan dessutom tas med upp- giftslämnare, branschorganisationer eller liknande. Tiden för den här typen av analys är mycket kort. I bästa fall kan det röra sig . Den första analysen är en sorts granskning av indata, (som ofta med fördel borde kunna ut- föras av de primärstatistikansvariga). Därefter fattar den beräknings- ansvarige beslut om vilka data som skall användas vidare i beräk- ningarna. Huvudprincipen är att så långt det är möjligt hålla fast vid statistikunderlagen och beräkningsmodellerna och göra justeringar endast om de är ytterst välmotiverade. I den mån det förekommer kända systematiska avvikelser mellan kvartals- och årsstatistik görs justeringar för att korrigera dessa. BNP beräknas och analyseras Alla delberäkningar förs in i den gemensamma databasen där aggre- geringar till olika huvudaggregat görs och där olika typer av analys- tabeller kan tas fram. Då beräknas alltså BNP från produktions- och från användningssidan och de båda aggregaten jämförs. Det är mycket ovanligt att den första aggregeringen ger en sam- stämmig bild av BNP-utvecklingen. Däremot förefaller det finnas en viss systematik, såtillvida att bilden vanligen är ungefär densam- ma vid varje kvartalsberäkning . Det vill säga, om de oavstämda beräkningarna vid visar en starkare ut- veckling för produktionssidan än för användningssidan, så är det vanligt att samma bild framträder vid beräkningen av de övriga tre kvartalen. Avstämningen leder ofta till att den slutligt redovisade BNP-utvecklingen ligger någonstans mittemellan den ursprungliga beräkningen från produktions- och användningssidan. Avstämningen är inte så enkel som att göra korrigeringar efter en matematisk modell. Avstämningsarbetet innehåller många mo- ment av kontroller, såsom kontroll av indata och kontroll av att dataunderlaget behandlats konsistent i de olika delarna av räkenska- perna. Dessutom görs jämförelser med annan statistik och annan känd information. Rimlighetsbedömningar av de två olika beräkning- arna, dvs. beräkningarna från produktions- respektive användnings- sidan, görs också var för sig. Den typen av kontroller kan leda till att diskrepanserna inledningsvis ökar. I samband med analysen av produktionsberäkningarna görs en beräkning av den branschvisa arbetsproduktivitetsutvecklingen. Analysen kan användas som indikator för att göra smärre juste- ringar i endera produktion eller sysselsättning. Rimligen tar man då också hänsyn till den övergripande bilden. Ligger produktionssidan totalt under användningssidan och en bransch visar låg produktions- utveckling medan sysselsättningen visar hög utveckling kan det vara en indikation på att produktionsstatistiken ligger fel. Branscher med hög andel småindustri, som alltså täcks dåligt i industriproduk- tionsindex, kan också ibland justeras med ledning av sysselsättnings- statistik. I allmänhet överensstämmer inte produktionsstatistiken och sysselsättningsstatistiken tillräckligt bra för att tillåta en analys annat än på relativt högt aggregerad nivå. Men om avvikelserna är betydande, kanske , och det finns andra indika- tioner på att produktionsstatistiken kan vara missvisande kan alltså produktionsdata korrigeras. Det görs också bedömningar av det slag som kan göras i en T/A- tabell, även om de inte kan göras på samma systematiska sätt. Visar exempelvis maskininvesteringarna och exporten av maskiner en stark utveckling, medan det saknas indikationer på motsvarande ut- veckling av produktionen inom maskinindustrin, importen av maski- ner eller lageruttag av maskiner, är det ett tecken på att dataunder- laget är inkonsistent. Vilken del av räkenskaperna som skall justeras Vid valet av vilken variabel som skall justeras tas hänsyn till kvali- teten på de data som ligger till grund för beräkningen. I begreppet kvalitet vägs då in ett antal aspekter, bland annat: Hur väl motsvarar grunddata nationalräkenskapernas definitio- ner? Hur väl täcker de nationalräkenskapernas population? Hur väl täcks den period som skall mätas? Om en urvalsundersökning används, hur stort är bortfallet? Brukar erfarenhetsmässigt grunddata revideras mycket? Visar någon del en i någon bemärkelse extrem utveckling? Det är aldrig självklart vilken del som skall justeras. Bedömningen sker från fall till fall. Kvartalsberäkningarna sker under stark tidspress. Den full- ständiga bedömningen kan inte göras förrän alla delar har beräk- nats. Den slutliga bedömningen måste ofta göras under loppet av , ibland . Några fördjupade undersökningar och diskussioner hinns knappast med, utan besluten måste fattas utifrån kunskap om statistikunderlaget och kunskap om relationen mellan preliminär och slutlig statistik. Jämförelse med annan statistik All den statistik som används för de kvartalsvisa nationalräkenska- perna publiceras inte separat. Den har som syfte att utgöra under- lag för nationalräkenskapernas beräkningar. Stora delar av under- laget består ändå av särskilda undersökningar som har ett stort all- mänintresse och som publiceras separat. En del är månadsstatistik och används för att kortsiktigt bedöma den ekonomiska utveck- lingen. Många användare gör med utgångspunkt bland annat från den publicerade statistiken en egen bedömning av vad nationalräken- skaperna kommer att komma fram till. slår bedömningarna fel och i besvikelse kritiserar man då nationalräkenskaperna och tror att där gjorts omotiverade korrigeringar. Här görs därför en genomgång av hur stor andel av de slutliga estimaten några viktiga statistikgrenar står för och i vad mån statistiken avviker från natio- nalräkenskapernas definitioner eller täckning. Säljindex är månadsstatistik över detaljhandelsförsäljningen. Den är en viktig källa för beräkningen av hushållens konsumtionsutgifter och frångås sällan i nationalräkenskaperna. Säljindex används för av konsumtionen. För övriga sjuttio pro- cent används andra källor. Också för vissa delar av detaljhandeln används i nationalräkenskaperna andra källor. Det är sådana områ- den där stora delar av det som säljs i handeln går till annat än privat konsumtion, som bilar, bensin eller läkemedel. Andra områden där särskild detaljinformation behövs är konsumtion av vin, sprit och tobak. Tabell 6.1 Hushållens konsumtionsutgifter i kvartalsräkenskaperna 2000 Detaljhandel, men annan källa Annan omsättningsstatistik (div. tjänster) Övrigt, diverse (post, tele, m.m.) Utgifter i utlandet, netto Offentliga konsumtionsutgifter grundas på underlag från ESV, och en särskild . Ingendera är in- formation som publiceras separat. Fastprisberäkningarna av löne- delen i konsumtionen baseras på sysselsättningsstatistik, som publi- ceras av SCB. Ingendera går att jämföra direkt med nationalräken- skapernas avgränsning, eftersom konsumtionsutgifterna bara avser myndighetsdelen av offentlig sektor. De fasta bruttoinvesteringarna i nationalräkenskaperna bygger till stor del på investeringsenkäten. Den publiceras av SCB, men innehållsmässigt skiljer den sig en del från nationalräkenskaperna vad gäller definitioner, täckning och redovisad period. Perioden överensstämmer bara när föregående år publiceras för första gång- en, dvs. publicerar även planerade in- vesteringar per kvartal. täcker vanligen företag från 20 anställda. Inom några tjänstebranscher används emellertid en cut-off vid 10 anställda och för elverk vid 5 anställda. För tillverkningsindustrin används en modell för att skatta investeringar för företag med 10– 19 anställda. täcker inte alla branscher, dvs. ej jordbruk, skogsbruk, fiske, några tjänstebranscher och offentliga myndigheters investeringar. Uppgifter om investeringar i dator- programvara samt finansiell leasing samlas in via enkäten. Uppgif- terna avser årsvisa investeringar och redovisas separat. Uppgifter om mineralprospektering ingår inte i enkätens investeringsbegrepp. Nationalräkenskaperna räknar med att korttidsinvesteringar, dvs. investeringsobjekt med en varaktighet , är under- skattade. Lagerinvesteringar baseras på lagerstatistik som tas fram av SCB. Statistiken om industrilager publiceras också av SCB. Publiceringen skiljer sig åt genom att lagerstatistiken publicerar lagerstockar och inte lagerinvestering (förändring av lagren). Där görs jämförelserna med närmast förgående kvartal, medan nationalräkenskapernas jämförelser görs med . Export och import bygger till stor del på uppgifter som publi- ceras. De dominerande källorna är utrikeshandelsstatistiken och bytesbalansstatistiken. Deras redovisningsgruppering är inte riktigt densamma som i nationalräkenskaperna. Revideringspolicyn skiljer sig också åt. Nationalräkenskaperna reviderar i kvartalsberäkningar- na bara det aktuella året, medan både utrikeshandelsstatistiken och bytesbalansstatistiken också kan revidera föregående år. Det gör att utvecklingstalen mellan åren av det skälet kan skilja sig något (se tabellerna nedan). Tabell 6.2 Exporten, kvartalsräkenskaperna 2000 Export av varor (SNI 01–45) Korrigering för undertäckning av UH Övriga varutillgägg (div. källor) Export av tjänster (SNI 50–99) Utrikeshandelsstatistik (UH) Övriga tjänsteposter (div. källor) -0,3 Summa varor och tjänster Tabell 6.3 Importen, kvartalsräkenskaperna 2000 Import av varor (SNI 01–45) Utrikeshandelsstatistik (UH) Korrigering för undertäckning av UH Övriga varutillgägg (div. källor) -0,9 Import av tjänster (SNI 50–99) Utrikeshandelsstatistik (UH) Övriga tjänsteposter (div. källor) Summa varor och tjänster De uppgifter som är underlag för produktionsberäkningarna är inte i så stor utsträckning publicerade. Men en av de viktiga indikato- rerna är industriproduktionsindex, IPI, som publiceras . Den skiljer sig i begrepp och täckning en del från nationalräken- skaperna. I nationalräkenskaperna är produktionsbegreppet det föräd- lingsvärde som genereras i hela produktionen. I IPI mäts och redo- visas i huvudsak leveranser (inte produktion) av varor. National- räkenskaperna täcker hela industrin, IPI täcker verksamhetsenheter med mer än 20 anställda. IPI vägs ihop med vikter för ett basår. I nationalräkenskaperna vägs produktionen med nationalräkenska- pernas förädlingsvärden från föregående år som vikter. Vägnings- effekterna gör det svårt att jämföra IPI:s utveckling med den utveckling som visas i NR. Täcknings- och begreppsolikheterna gör också att IPI ibland frångås i NR. Trots olikheterna används IPI som indikator i nationalräkenskaperna. Det går inte att ange precis hur stor del av industrin den täcker, men uppskattningsvis täcker den mellan . Beträffande tjänstebranscherna pågår en successiv utökning av insamling av omsättningsuppgifter för ett urval av företag per kvar- tal. Syftet är att de allra flesta branscher skall täckas in . Resultatet från undersökningen publiceras på SCB:s webbplats. Omsättningsutvecklingen för några branscher publiceras dock en- dast i löpande priser, i avsaknad av relevanta prisindex för produk- tionssidan. (I NR används tills vidare löneindex). Avstämningen av 1999, ett exempel Avstämningen av kvartalsberäkningarna kan användas som ett exempel på vilka problem som kan uppstå och hur de tacklades.