sou · GQB374d1 · 2003-01-01 00:00:00 — De har även fått del av sammanställningen av svaren på enkäten till ideella föreningar (se bilaga 3). Sammanfattningsvis har följande framkommit vid mötena med referensgruppen. Gällande mervärdesskattebestämmelser anses allmänt sett fördelaktiga för den ideella sektorn De gällande mervärdesskattereglerna anses allmänt sett fördelaktiga för den ideella sektorn. Det skattefria område som finns bör helst inte göras mindre. Ett slopande av regeln i 4 kap. 8 § ML skulle leda till problem för ideella föreningar och i vissa fall skulle detta kunna få allvarliga konsekvenser för föreningarnas ekonomi. Ett skäl till detta är att många föreningar i förhållandevis liten omfattning köper varor och tjänster som är belagda med mer- värdesskatt, och att den ingående skatten därför inte uppgår till särskilt stora belopp. En skattebeläggning skulle på grund härav i stort sett endast medföra ökade kostnader. De EG-rättsliga bestämmelserna måste tolkas så förmånligt som möjligt för den ideella sektorn Ett eventuellt borttagande av regeln i 4 kap. 8 § ML måste följas av ett införande av de undantag från skatteplikten i det sjätte mer- värdesskattedirektivet som är tillämpliga på ideella föreningars aktiviteter. Därvid bör dessa ges en för föreningarna så förmånlig tolkning som möjligt. Dessutom måste en gräns för att omfattas av mervärdesskattesystemet införas. Helst bör denna gräns vara be- tydligt högre än de som tillåts enligt anslutningsfördraget med EU. Idrottsföreningar kan vanligen bedömas ha högre intäkter än , eftersom de ofta har intäkter från sponsorer. Det finns farhågor om att en gräns på kan leda till att för- eningarna försöker krympa sin verksamhet. Det vore önskvärt att från beskattning undanta verksamhet som endast riktar sig mot medlemmarna. Sådan verksamhet utgör oftast ett fullföljande av det ideella ändamålet. Verksamhet som är utåt- riktad kan ofta vara av mera kommersiellt slag och ibland böra föranleda beskattning. När det gäller innebörden av EG-reglerna har särskilt lydelsen av artikel 13 A.1 l berörts. Av betydelse för regelns räckvidd är om tillhandahållandet måste ske direkt till medlemmen eller till förmån för denne. Den svenska versionen av direktivet synes innebära att det inte krävs att tillhandahållandet sker till medlemmen utan i dennes intresse. Eftersom ideell verksamhet i ofta riktas mot andra än medlemmar får tolkningen av bestämmelsen vid ett införande i svensk lagstiftning stor betydelse för dess räckvidd. Ett annat problem är om nämnda undantag endast avser med- lemsavgifter eller även andra avgifter, t.ex. deltagaravgifter. En allmän tendens inom den ideella sektorn har uppgetts vara att den ekonomiska betydelsen av medlemsavgifter minskar. Det har vad gäller undantaget från skatteplikt för insamlingar i artikel 13 A.1 o i direktivet påpekats att tolkningen av uttrycket fund raising event får stor betydelse vid ett införande av be- stämmelsen i ML. Följderna av en utökad beskattning av ideella föreningars aktiviteter En utökad beskattning av ideella föreningars aktiviteter kan vara både positivt och negativt. En positiv effekt är den avdragsrätt för ingående skatt som en beskattning medför. Skatteeffekten är dock beroende av hur stor del av den ingående skatten som får dras av. En negativ effekt av en utökad beskattning är den administration som blir följden av detta. De flesta föreningar har inte någon an- ställd personal och kommer därför att få svårt att klara av den ökade administrativa bördan i form av redovisning och deklaration. Eftersom många föreningar har dålig ekonomi har man heller inte möjlighet att anlita professionell hjälp. Även det sätt på vilket skatten skall redovisas har betydelse. Redovisning i självdeklaration skapar mindre administration och är enklare att hantera för för- eningarna. I föreningslivet är det vanligt att förbund betalar en serviceavgift till en central organisation för att denna skall sköta vissa gemen- samma uppgifter. Frågan uppkommer hur sådana transaktioner skall behandlas i mervärdesskattehänseende. Detta gäller också den situationen att organisationer har gemensamma lokaler och att en av dem står som hyresgäst men att samtliga föreningar delar på kostnaden. Förhållanden som är speciella för För del är förhållandena speciella med hänsyn till att kyrkoavgiften (tidigare skatt) uppbärs centralt och fördelas till församlingarna. Även för sådana transaktioner uppkommer frågor kring skatteeffekterna. Det är också vanligt att olika enheter inom utför olika slag av transaktioner sinsemellan. Som exempel härpå anges att en församling tillhandahåller en kyrka inklusive vaktmästare och kyrkomusiker för en förrättning som stiftets biskop skall hålla. Om församlingen får ersättning av stiftet uppkommer frågan om mervärdesskatt skall debiteras. Ett ärende av det slaget har varit föremål för prövning i Regeringsrätten (Regeringsrättens dom i mål 3454-2001). Ett annat exempel där det kan ifrågasättas om mervärdesskatt skall tas ut är om ett stift tar fram ett utbildningsmaterial i form av en videokassett som säljs till församlingar. Bakgrunden till de uppkomna problemen är den förändring av organisationsform som skett i och med stat-kyrkareformen. De olika enheterna inom var tidigare kyrkliga kom- muner och i vissa fall statliga myndigheter som skulle bedömas efter de generella mervärdesskattereglerna. Registrerade trossam- fund och registrerade organisatoriska delar av sådana trossamfund betraktas numera som allmännyttiga ideella föreningar i mervärdes- skattehänseende, vilket innebär en anknytning till inkomstskatte- rätten. Detta har lett till en osäkerhet om hur olika skattefrågor skall hanteras. Eftersom församlingar, samfälligheter och stift är självständiga enheter som har rättskapacitet (registrerade organisa- toriska delar) föreligger risk för att det samarbete mellan dessa som förekommer både försvåras och fördyras. Det har inom referens- gruppen framhållits att om den skattemässiga bedömningen skall ske enligt huvudregeln, dvs. avse varje juridisk person för sig, upp- står konsekvenser som försvårar för att verka och som inte rimligen kan ha varit avsedda med stat-kyrkareformen. Bestämmelserna om uthyrning av fastighet Ett område som skapar problem är reglerna kring uthyrning av fastighet. Om en fastighetsägare, som har gjort stora investeringar, vill belägga hyran med mervärdesskatt för att kunna göra avdrag för den ingående skatten på investeringarna kan detta innebära att vissa föreningar kan ha svårt att hyra lokaler eftersom de inte är skattskyldiga till mervärdesskatt. Vissa föreningar anser att det är viktigt att det även fortsättningsvis går att hyra ut lokaler skatte- fritt till ideella föreningar. Ett annat problem som uppmärksammats är att den juridiska formen missbrukas. Exempelvis finns det ideella föreningar som bedriver kommersiella träningsanläggningar (gym) i direkt kon- kurrens med privat verksamhet. Mervärdesskattereglerna i andra EU-länder När det gäller andra EU-länders mervärdesskattelagstiftning för ideell verksamhet framhålls att flera länder synes ha utformat reglerna mot bakgrund av de förhållanden som gäller i det egna landet, även om detta skulle medföra en mera långtgående skatte- befrielse än vad direktivet medger. Som exempel på detta anges reglerna i och . Eftersom de finska reglerna är upp- byggda på liknande sätt som de svenska och då det inte synes vara aktuellt att ändra de finska reglerna, har det satts i fråga om inte de svenska reglerna borde kunna behållas även i fortsättningen. 4.5.4Ärenden som överlämnats till utredningen Regeringen har till utredningen överlämnat två ärenden som berör frågan om mervärdesskatt i ideellt bedriven verksamhet som kon- kurrerar med annan verksamhet. De gäller mervärdesskatt på i det ena fallet halkbaneverksamhet och i det andra fallet dansbane- verksamhet. En redogörelse för omständigheterna i ärendena ges här. Detta ärende har kommit in till regeringen som en begäran från om att samtliga halkbanor i landet skall bli mervärdesskattepliktiga för att återställa en konkurrens på lika villkor. Bakgrunden till ärendet är den ändring av mervärdesskatte- reglerna inom utbildningsområdet som genomfördes . Lagändringen medförde bl.a. att i princip all slags kör- kortsutbildning vid kommersiella trafikskolor blev skattepliktig till mervärdesskatt. Skatteplikten gäller oavsett om utbildningen sker för privata ändamål eller för att kunna ge eleven möjligheten att erhålla ett visst slags arbete. Det spelar således för den skatte- mässiga bedömningen inte någon roll vilket slag av fordon som utbildningen avser. Endast för det fallet att trafikskolorna anlitas av exempelvis gymnasieskolan för att genomföra utbildning blir denna skattefri (RSV:s Handledning för mervärdesskatt 2000, s. 111). Ett obligatoriskt moment i körkortsutbildningen är körning på halkbana. De halkbanor som finns, enligt uppgift 29 stycken, drivs inte av trafikskolorna utan i annan regi. Såväl kommersiella företag som kommuner (t.ex. ) kan svara för driften. Dessutom drivs fyra halkbanor i föreningsform. Liksom körkortsutbildning är utbildning vid halkbanor skatte- pliktig till mervärdesskatt. Omsättning av sådana tjänster i en yrkesmässig verksamhet föranleder således beskattning. Så är fallet om omsättningen sker av en kommun eller ett privat företag. För verksamhet som drivs av ideella föreningar kan den särskilda regeln i 4 kap. 8 § ML bli tillämplig, varvid verksamheten inte anses yrkesmässig och skattskyldighet till mervärdesskatt inte föreligger. En sådan tillämpning förutsätter att verksamheten är att betrakta som allmännyttig i enlighet med de regler som finns i 7 kap. IL. Enligt vad som sägs i skrivelsen från föreligger inte skattskyldighet för verksamhet vid de halkbanor som drivs av ideella föreningar. Verksamheten måste således ha be- dömts som allmännyttig enligt inkomstskattereglerna. På vilken grund verksamheten ansetts allmännyttig är inte klarlagt. Eftersom de aktuella halkbanorna drivs av NTF respektive en motorklubb är det troligt att verksamheten anses ha naturlig anknytning till det ideella ändamålet, vilket torde vara att främja trafiksäkerhet. 38 SFS 1996:1327, prop. 1996/97:10, 1996/97:SkU6. Enligt skrivelsen från och andra inhämtade uppgifter leder befrielsen från mervärdesskatt för de halkbanor som drivs av ideella föreningar till konkurrenssnedvridningar. En lek- tion på halkbanan i kostar plus mervärdesskatt , dvs. totalt (1997). Ca 4 000 elever utbildas. Av dessa kommer ca 700 från Boråstrakten. I finns en halkbana som drivs som en ideell förening och som därigenom är befriad från mervärdesskatt. En lektion vid denna halkbana kostar . Innan skatteplikt infördes var prisskillnaden inte större än att många elever från ändå valde banan i tack vare högre kvalitet och bättre service. när prisskillnaden ökat är det emellertid många av dessa elever som i stället väljer att öva halkkörning i . Detta kan leda till att Jönköpings- banan förlorar i intäkter . Enligt uppgift från företrädare för en av de föreningar som driver halkbaneverksamhet önskar denna förening bli registrerad till mervärdesskatt. Skälet är att föreningen önskar få avdrag för in- gående skatt på investeringskostnader. har dock avslagit föreningens begäran om registrering. Detta ärende avser ett aktiebolag som bedriver dansbane- verksamhet. Ärendet inleddes med en skrivelse till regerings- kansliet , i vilken bolaget begärde att mervärdesskatte- satsen på danstillställningar skulle sänkas till . Som skäl anfördes att dansverksamhet borde jämställas med kultur och att den tillämpliga skattesatsen borde vara densamma som för pop- konserter, opera, teater, bio och balett. Det framhölls särskilt att dans är en umgängesform av stor betydelse för många människor och tillgänglig för alla. En sänkning av skattesatsen skulle leda till att fler dansställen fick en möjlighet att överleva och utvecklas, vilket i sin tur skulle leda till ökade intäkter för staten i stället för minskade sådana. I svar på skrivelsen anförde finansministern att han inte fann skäl att vidta den begärda ändringen i mervärdesskattelagstiftningen (Fi 1999/894). Skälen var framför allt att restriktivitet borde iakttas vid bedömningen av om områdena med reducerad skattesats borde utvidgas, samt att en sänkning av skattesatsen skulle medföra ett icke obetydligt skattebortfall. I den till utredningen överlämnade skrivelsen vidhåller bolaget att dans är en form av kultur och därför bör omfattas av skatte- satsen om . I skrivelsen anförs vidare att ideella för- eningar ofta kan bedriva dansverksamhet utan att behöva betala mervärdesskatt och dessutom ofta i lokaler som byggts med hjälp av offentliga medel. Bolagets företrädare har av utredningen beretts tillfälle att komplettera ärendet med ytterligare synpunkter, bl.a. i form av andra exempel där mervärdesskattepliktig dansverksamhet utsätts för konkurrens från skattebefriad verksamhet bedriven av ideella föreningar. Därvid har anförts att den andel av den totala dans- verksamheten som bedrivs utan att mervärdesskatt betalas uppgår till i vart fall , att det inte är ovanligt att ideellt bedriven verksamhet sker i större omfattning och med högre intensitet än kommersiellt bedriven verksamhet, att de som driver dansverk- samhet bör omfattas av samma regler och villkor oavsett före- tagsform och att en sänkning av skattesatsen till skulle innebära att många föreningar som driver verksamhet utan att betala mervärdesskatt skulle vilja träda in i mervärdesskatte- systemet. 4.5.5Ärenden som anmälts till () har på uppdrag av regeringen utfört en inventering och beskrivning av olika skattereglers inverkan på konkurrensen, särskilt för små och medelstora företag. Uppdraget redovisas i rapporten inventering av klagomål39. Uppdraget har framför allt utformats med utgångspunkt i klagomål om konkurrenssnedvridande skatte- regler. Enligt rapporten gällde sju av ärendena konkurrensför- hållanden där ideella föreningar bedrev utåtriktad kommersiell verksamhet i konkurrens med privata företag. Här skall redogöras för sex av dessa ärenden. Det sjunde ärendet är på grund av en lagändring inte längre av intresse. 39 rapportserie 1999:5. Vandrarhem (dnr 171/92) Vandrarhem i Förening (SVIF) ifrågasatte i en anmälan den skattefrihet som vandrarhem som drivs av () åtnjuter. STF är en allmännyttig ideell förening som har ansetts uppfylla villkoren för att vara befriad från såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. SVIF är en sammanslutning av vandrarhem som drivs kommersiellt och som således inte är skatte- befriade. I ärendet ifrågasattes konkurrensneutraliteten i dessa regler. Det framgår av handlingarna i ärendet att STF endast drev ett fåtal vandrarhem i egen regi. Övriga vandrarhem var visserligen STF-anslutna men drevs i privat regi och omfattades enligt STF av såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. Viss del av intäkterna uppbars till STF i form av en s.k. serviceavgift som var avsedd att täcka STF:s arbete med marknadsföring, utbildning etc. KKV anförde sammanfattningsvis att gällande skatteregler i många fall leder till att konkurrensen snedvrids när skattskyldiga företag och ideella föreningar verkar på samma marknad. Full- ständig neutralitet uppnås enligt KKV endast om mervärdesskatte- reglerna är desamma i samtliga näringsgrenar och för alla drifts- och företagsformer. Mot bakgrund av pågående utredningar inom området, bl.a. Utredningen om vissa mervärdesskattefrågor och , fann emellertid KKV inte skäl till ytterligare åtgärder. Enligt vad utredningen erfarit har STF numera överfört den egna verksamheten avseende drift av vandrarhem till ett särskilt bolag, . Bolaget är registrerat till mervärdesskatt och tar således ut skatt på sin försäljning. Endast den renodlat ideella verksamheten drivs direkt av STF. Den serviceavgift som de anslutna men fristående vandrarhemmen betalar till beläggs också med mervärdesskatt. De förhållanden som påtalats i ärendet synes därför numera vara undanröjda. Försäljning av begagnade varor m.m. (dnr 319/95) Ärendet avsåg konkurrensförhållandena mellan å ena sidan privata företag som bedriver verksamhet såsom försäljning av begagnade varor, möbler, husgeråd, kläder m.m. samt caférörelse och å andra sidan verksamhet som bedrivs av kyrkliga samfund och idrotts- Klaganden pekade på att konkurrens inte bedrivs på lika villkor, bl.a. i anledning av att ifrågavarande föreningar åtnjuter skattefrihet till skillnad från privata konkurrenter. I sitt beslut konstaterade KKV att de påtalade förhållandena inte kan prövas med stöd av konkurrenslagen. Vidare hänvisade KKV till sitt remissyttrande över betänkandet SOU 1994:31. I yttrandet anför KKV bl.a. att skattepliktig verksamhet av konkurrensskäl skall underkastas samma skatteregler oberoende av verksamhets- form. I beslutet anförde KKV att man skall följa den berörda mervärdesskattefrågan även i fortsättningen men att det är oklart när den kan komma att behandlas av . Försäljning av scoutkläder (dnr 615/95) Klaganden representerade ett företag i konfektionsbranschen och hade scoutkläder i sitt sortiment, t.ex. skjortor, scarves, byxor m.m. Klaganden anförde att bedriver försäljning av scoutkläder via postorder. Enligt klaganden ökade omsättning avseende denna försäljning från . Detta skall ha berott på breddning av sortimentet. omsättning uppgick till . Eftersom Scoutförbundets försäljning är mer- värdesskattebefriad ansåg klaganden att konkurrensförutsättningar- na var olika. Klaganden åberopade att den svenska lagstiftningen inte överensstämmer med och efterlyste en översyn av de svenska reglerna så att konkurrenssnedvridningarna kunde undanröjas. Vidare anfördes att beskattning rätteligen borde ske eftersom försäljningen inte kunde anses hävdvunnen och inte be- gränsades till medlemmar. Klaganden ansåg också att Scoutförbun- dets försäljning var alltför omfattande för att kunna vara skatte- befriad. KKV synes inte ha fattat något formellt beslut i ärendet, utan endast informerat klaganden om bl.a. pågående utredning inom . Ideella föreningars dansverksamhet (dnr 1205/95) Detta ärende avsåg logdansverksamhet bedriven i som ett komplement till jordgubbs- och skogsproduktion. Entré- avgiften till danserna beläggs med full mervärdesskatt eftersom dansen drivs privat. Klaganden anförde att ideella föreningar, Folk- parker, sporthallar och liknande arrangörer anordnar danser och dansgalor i närområdet. Dessa danser har samma orkestrar och riktar sig till samma publik som klagandens dansverksamhet. Efter- som dessa arrangörer inte behöver debitera mervärdesskatt kan de ta ut lägre avgifter, vilket hotar klagandens verksamhet. I KKV:s beslut anfördes att det för att enskilda klagomål skall utredas krävs att de förhållanden som redovisas har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhälls- ekonomisk synpunkt. Någon skyldighet att utreda sakförhållande- na i varje enskilt klagomål finns inte. Eftersom KKV inte bedömde att det fanns tillräckliga skäl att närmare granska de förhållanden som påtalats beslutades att några åtgärder inte skulle vidtas. och dansklubbars dansverksamhet (dnr 1220/96) Klaganden bedrev verksamhet med bl.a. danskurser och anförde att bristande konkurrensförutsättningar föreligger mellan denna kom- mersiellt bedrivna verksamhet och verksamhet bedriven av studie- förbund och ideella dansklubbar, främst genom att de senare verk- samheterna är befriade från mervärdesskatt. KKV lämnade ärendet utan åtgärd med samma motivering som i ärendet ovan. Studieförbundens språkkurser (dnr 635/98) Klaganden, , bedrev undervisning i engelska och betalade mervärdesskatt på avgiften för sina kurser medan liknande kurser hos studieförbunden är skattebefriade. Som exem- pel anges att en s.k. Cambridge-kurs anordnad av ett studieförbund respektive av klaganden kan ha samma lärare, använda samma mate- rial och ha samma antal deltagare. Detta är enligt klagandens mening ej förenligt med principen om att skatten skall baseras på tjänstens art, inte av anordnarens organisationsform. Detta gör att den fria konkurrensen sätts ur spel. KKV synes inte ha fattat något skriftligt beslut i anledning av klagomålet. Slutsatser i KKV:s rapport I rapporten anför KKV att skatteregler så långt som möjligt bör vara generella, enkla och gälla . Dessa principer bör vara vägledande vid utformning av regler inom mervärdesskatte- området. Trots att syftena med 1990/skattereform var att åstadkomma mera likformiga regler för mervärdesskatt och en generell skatteplikt, kvarstår enligt KKV en rad konkurrenssned- vridningar som beror på reglernas utformning eller utformningen av med mervärdesskattesystemet sammanhängande regelverk. När det gäller konkurrenssnedvridningar beträffande ideella föreningar anför KKV att mervärdesskattereglernas snedvridande effekter kan vara nog så besvärande på den enskilda marknaden. I vård-, omsorgs- och undervisningsområdena är omsättningen dock totalt sett mindre. Problemen utanför dessa sektorer skall dock inte underskattas och behöver belysas ytterligare. KKV anser att tiden är mogen för ett samlat grepp på kon- kurrenseffekterna av olikformiga mervärdesskatteregler, bl.a. när det gäller de ideella föreningarnas utåtriktade kommersiella verksamhet. Här hänvisar KKV till pågående utredningar, bl.a. denna. KKV lämnar inga förslag till lösningar men ifrågasätter om inte en mera generell skatteplikt för kommersiella aktiviteter bör över- vägas. En sådan åtgärd skulle i stort sett undanröja de konkur- renssnedvridningar som beskrivs i rapporten. Införandet av en mera långtgående skatteplikt innebär emellertid svårigheter och komplikationer. Ett hinder kan vara i form av det sjätte mervärdesskattedirektivet, vilket måste beaktas. En utökad skatteplikt inom områden som varit skatte- befriade kräver enligt KKV ingående analyser av effekterna och en noggrann kartläggning av respektive marknad. En utvidgning av skatteplikten kan leda till högre konsumentpriser, i vart fall initialt. För att lindra sådana effekter kan en lägre skattesats eventuellt övervägas. En lägre skattesats kan å andra sidan leda till ökade kostnader för staten, vilket kan ge finansieringsproblem. Vidare ger en utökad skatteplikt upphov till ökad administration, både för staten och för aktörer på marknaden. Sådana frågor är komplexa att utreda och analysera. 4.5.6Övriga fall av konkurrenspåverkan Utöver de fall som redovisats om konstaterade konkurrens- snedvridningar till följd av gällande mervärdesskatteregler för ideell verksamhet, har utredningen erhållit kännedom om vissa andra situationer där konkurrenspåverkan förekommer. Sådana situatio- ner kan avse både att ideella föreningar gynnas skattemässigt till nackdel för privata företag och att föreningar missgynnas på grund av att de inte medges inträde i mervärdesskattesystemet. Vissa föreningar vill bli föremål för mervärdesbeskattning har nämnts att en förening som driver en trafikövnings- plats vill bli registrerad till mervärdesskatt för att kunna tillgodo- göra sig avdrag för ingående skatt på sina investeringar. Samma sak torde gälla för vissa föreningar vars transaktioner skulle beskattas med en reducerad skattesats om de vore föremål för mervärdes- beskattning. Ett exempel härpå är de föreningsdrivna biograferna. Normalt anses sådana föreningars verksamhet inte som yrkes- mässig. De är till följd härav inte skattskyldiga till mervärdesskatt. Detta innebär att de inte kan göra avdrag för den mervärdesskatt som de måste betala på bl.a. hyra av film. Den skatt som föreningen betalar på sina inköp blir en kostnad i verksamheten. Föreningarna behöver å andra sidan inte debitera mervärdesskatt på inträdet till föreställningar. Inträde till biografföreställningar omfattas emeller- tid av skattesatsen . Med hänsyn till detta kan det vara en fördel att vara skattskyldig för inträdet till föreställningarna. För att kompensera föreningarna för den ökade kostnaden för mer- värdesskatt får dessa stöd från staten40.