sou · GQB374d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Vidare införs icke beskattningsbar person som beteckning för de personer som inte är beskattningsbara personer. Även bestämmel- serna om frivillig skattskyldighet för omsättning av investerings- guld (3 kap. 10 b och c §§), frivillig skattskyldighet för vissa fastighetsupplåtelser (9 kap. ML) och specialbestämmelserna för resebyråverksamhet (9 b kap. ML) knyts till begreppet beskatt- ningsbar person. Avgränsningen av tillämpningsområdet för mervärdesskatt När det gäller transaktioner inom landet avgränsas tillämpnings- området för mervärdesskatten av att transaktionen skall utföras av en beskattningsbar person i denna egenskap. Förslag beträffande avgränsningen av tillämpningsområdet för mervärdesskatt när det gäller omsättning inom landet framgår av avsnitt 3.2. I ML knyts uttagsbestämmelserna till den som är skattskyldig, dvs. den som är skyldig att betala skatt enligt 1 kap. 2 § ML. Eftersom uttagsbeskattningen enligt direktivet bör gälla för samtliga de personer som kan komma att beskattas, eller är beskattningsbara, föreslår vi att skattskyldig ersätts med beskattningsbar person. Den föreslagna definitionen av beskattningsbar person innebär att även den som ännu inte har företagit några skattepliktiga trans- aktioner under vissa förutsättningar kan vara en beskattningsbar person och ha rätt till avdrag för ingående skatt. Även sådana ny- startade företag kan följaktligen uttagsbeskattas. Detta innebär i princip en tidigareläggning av uttagsbeskattningen mot vad som gäller enligt dagens regler. Vid gemenskapsinterna förvärv förekommer tre slags förvärvare enligt direktivet. Dessa är beskattningsbar person, icke beskatt- ningsbar juridisk person och icke beskattningsbar person. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person föreslagna definitionen av beskattningsbar person har således avgörande betydelse för klassificeringen av dessa skattesubjekt. Vi föreslår därför att benämningen av skattesubjekten enligt bestäm- melserna om gemenskapsinterna förvärv i 2 a kap. ML anpassas till direktivets motsvarande bestämmelser på så sätt att uttrycken näringsidkare och juridisk person som inte är näringsidkare ersätts av beskattningsbar person och icke beskattningsbar juri- disk person. Vidare införs uttrycket icke beskattningsbar person som beteckning för de personer som inte är beskattningsbara personer. Utredningen föreslår även att de särskilda bestämmelserna för resebyråer i 9 b kap. ML knyts till beskattningsbar person i stället för till näringsidkare. Frivillig (skattskyldighet) beskattning De fastighetsupplåtelser som avses i 9 kap. ML är en form av utnyttjande av tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter och faller följaktligen in under definitionen av vad som avses med ekonomisk aktivitet. Den som upplåter en fastighet på sådant sätt är därför en beskattningsbar person. Reglerna om frivillig skatt- skyldighet för vissa fastighetsupplåtelser enligt 9 kap. ML knyts alltså till egenskapen av beskattningsbar person. Något särskilt stadgande om detta har vi inte ansett vara nödvändig. Den nya konstruktionen torde inte heller innebära någon skillnad mot vad som gäller . Övriga bestämmelser om frivillig skattskyldighet, för omsättning av investeringsguld enligt 3 kap. 10 b och c §§ ML, har däremot uttryckligen knutits till egenskapen av beskattningsbar person. Skälet till detta är att så även görs enligt direktivets bestämmelser. I avsnitt 3.5.5 föreslår utredningen dessutom att nuvarande uttryck frivillig skattskyldighet ersätts av uttrycket frivillig beskattning. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person 3.5.2Var beskattning skall ske Utredningens förslag: Bestämmelserna om omsättningsland i 5 kap. ML anpassas när det gäller skattesubjekten till direktivets bestämmelser. Näringsidkare och utländsk företagare ersätts följaktligen med beskattningsbar person respektive beskatt- ningsbar person som inte är etablerad inom landet. I vissa fall bestäms omsättningsland med hänsyn till mottagarens status i skattehänseende. I dessa avseenden talar direktivets regler om beskattningsbara personer. Vi föreslår en terminologisk anpassning i 5 kap. Risken för icke- eller dubbelbeskattning av gränsöverskridande transaktioner utgör ytterligare ett skäl för en anpassning till begreppet beskattningsbar person i detta hänseende. I enlighet med vad som sagts i avsnitt 3.5.5 föreslår utredningen att de bestämmelser i som innehåller uttrycket utländsk företagare skrivs om i syfte att ta bort nämnda uttryck som saknar motsvarighet i direktivet. Omskrivningarna innebär inte någon materiell förändring. 3.5.3Hur beskattning skall ske Utredningens förslag: Avdragsrätten knyts till en persons egen- skap av beskattningsbar person och begränsas enligt huvudregeln i 8 kap. 3 § ML till den ingående skatt som belöper på förvärv och import avsedda att användas för den beskattningsbara personens skattepliktiga transaktioner. Bestämmelsen i 10 kap. 9 § ML av- seende rätt till återbetalning av ingående skatt för nystartade företag slopas till följd härav. Även övriga regler om avdragsrätt och reglerna om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 11 och 12 §§ ML kopplas till den beskattningsbara person som vill utnyttja avdragsrätten. Reglerna om återbetalning av skatt till utländska företagare i 10 kap. 1–4 §§ ML kopplas i stället till beskattningsbara personer som inte är etablerade inom landet Avdragsrätt och rätt till återbetalning av ingående skatt Vi föreslår att bestämmelserna i 8 kap., 9 kap. 8 § och 10 kap. 11– 12 §§ ML om avdragsrätt respektive rätt till återbetalning kopplas till den beskattningsbara personen och hans eller hennes skatte- Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person Den skillnad som råder mellan direktivet och ML när det gäller avdragsrättens uppkomst suddas därmed ut. Till följd härav kan rätt till avdrag föreligga redan innan några beskattningsbara transaktioner har företagits. (se avsnitt 2.8.4). De företag som befinner sig i ett uppbyggnadsskede och som ännu inte har företagit några skattepliktiga transaktioner kan följaktligen, under förutsättning att de uppfyller vissa kriterier som skattemyndigheten har ställt upp på ett objektivt sätt, få rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt i ett tidigare skede. Till följd härav föreslås att nuvarande regler om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9 § ML slopas. Denna materiella förändring av avdragsrätten är en följd av att definitionen av beskattningsbar person omfattar personer som har för avsikt att företa beskatt- ningsbara transaktioner oaktat att de ännu inte har företagit några sådana transaktioner. Även reglerna i 8, 8 a kap. och 9 kap. 8 § ML om beräkning av avdragsgill andel i blandad verksamhet, förfaranderegler, jämk- ningsregler m.m. kopplas till den beskattningsbara person som vill utnyttja avdragsrätten. Utredningen föreslår även att en anpassning sker i fråga om reglerna om återbetalning av skatt till utländska företagare i 10 kap. 1–4§§ ML. Rätten till återbetalning knyts enligt förslaget till beskattningsbara personer som inte är etablerade inom landet. Det nya uttryckssättet, som har sin motsvarighet i åttonde och trettonde mervärdesskattedirektivet, har samma innebörd i fråga om vad som förstås med etablering som utländsk företagare enligt definitionen i nu gällande 1 kap. 15 § ML. Avsikten är inte att åstadkomma några materiella förändringar mer än vad som följer av skillnaden mellan begreppen beskattningsbar person och näringsidkare. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person 3.5.4Vem som skall betala in skatten Utredningens förslag: Definitionen av vem som är skyldig att betala in skatten enligt 1 kap. 2 § ML, dvs. vem som skall fullgöra betalningsskyldigheten, kopplas i förekommande fall till begreppet beskattningsbar person. De administrativa skyldigheter som i ML och skattebetalningslagen (SBL) är knutna till skattskyldiga kopplas till den beskattningsbara personen respektive till den som är betalningsskyldig för skatten liksom fallet är för motsvarande skyldigheter enligt direktivet. Utredningen föreslår två slags terminologiska anpassningar i 1 kap. 2 § ML. Dels bör termerna näringsidkare och utländsk före- tagare i enlighet med vad som sagts ersättas med beskattningsbar person och beskattningsbar person som inte är etablerad inom landet. Dels bör ett förtydligande ske i förhållande till direktivets motsvarighet i artikel 21, nämligen att bestämmelsen i 1 kap. 2 § ML reglerar betalningsskyldigheten. Med betalnings- skyldighet avses vem som för en viss transaktion ansvarar för inbetalning av skatten. Alternativet, att låta det svenska skatt- skyldighetsbegreppet få en snävare betydelse och avse endast själva betalningsskyldigheten för skatten har vi bedömt kunna leda till missförstånd (se vidare avsnitt 3.5.5). Vi anser att det är nödvändigt att en tydlig skiljelinje dras mellan begreppen beskattningsbar per- son och betalningsskyldig person. Så är fallet enligt direktivet (jfr artikel 4 och 21). För att åstadkomma en bättre överensstäm- melse mellan direktivet och ML bör nämnda förhållande föras över till ML. Redovisningsskyldighet och andra administrativa skyldigheter Utredningen föreslår att de administrativa skyldigheter som i ML och SBL är knutna till skattskyldiga kopplas till den beskatt- ningsbara personen respektive till den som är betalningsskyldig för skatten liksom fallet är för motsvarande skyldigheter enligt direk- tivet. Utöver den genomgång av redovisningsbestämmelserna ur ett tidsmässigt perspektiv som görs i kapitel 7, har någon materiell översyn av de administrativa bestämmelserna rörande fakturerings- Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person och deklarationsskyldighet m.m. inte gjorts. De i detta avsnitt gjorda förslagen torde därför inte medföra några materiella förändringar. 3.5.5Skattskyldighetsbegreppet skall tas bort Utredningens förslag: Uttrycket skattskyldighet slopas i ML i förtydligande syfte och ersätts med uttrycken beskattningsbar person och betalningsskyldighet. Den frivilliga skattskyldig- heten enligt 3 kap. 10 b och c §§ och 9 kap. ML benämns frivillig beskattning och skattskyldighetens inträde i bl.a. 1 kap. 3–5 §§ ML ersätts med uttrycket tidpunkten för den beskattningsgrun- dande händelsen. I avsnitt 2.8.6 har vi redogjort för de olika betydelser som ML:s uttryck skattskyldighet har i ett EG-perspektiv. Det förhållandet att uttrycken skattskyldig och skattskyldighet står för olika företeelser och att uttrycken saknar direkt motsvarighet i direktivet försvårar en EG-konform rättstillämpning. Dessutom används i den svenska versionen av direktivet uttrycket skattskyldig i situa- tioner som saknar motsvarighet i den svenska lagen. Ett exempel på detta är skattskyldig person som enligt vad som tidigare redo- visats närmast motsvaras av det svenska begreppet yrkesmässig verksamhet. Dessa förhållanden försvårar givetvis en EG-konform tolkning av och riskerar att leda till miss- förstånd. Mot denna bakgrund har utredningen kommit fram till att uttrycken skattskyldig och skattskyldighet helt bör slopas i ML. Redan i det föregående har förslag i denna linje gjorts beträffande skyldigheten att betala skatt enligt 1 kap. 2 § ML och uttagsbeskattningen m.m. Vi har i avsnitt 3.5.5 föreslagit att skyldigheten att betala skatt enligt 1 kap. 2 § ML skall betecknas med betalningsskyldighet för att förtydliga att bestämmelserna har sin motsvarighet i direktivets artikel 21. I avsnitt 3.5.1 och 3.5.4 har vi föreslagit att uttrycket skattskyldig i många fall skall bytas ut mot beskattningsbar person. Detta är fallet när direktivet har knutit motsvarande bestämmelser till den beskattningsbara personen som sådan. Ett exempel på detta är uttagsbestämmelserna och bestämmelserna om avdragsrätt. Ett annat exempel på när skattskyldig enligt ML närmast motsvaras av beskattningsbar person enligt direktivet är Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person bestämmelserna om skattskyldighet i särskilda fall och mer- värdesskattegrupper i 6 och 6 a kap. Med skattskyldighet avses i dessa bestämmelser vem som i olika konstellationer skall be- skattas för omsättning och som har åtföljande rätt till avdrag för ingående skatt m.m. Beträffande dessa bestämmelser föreslår utredningen att de förs över till det nya 1 a kap. ML och anpassas terminologiskt till det nya begreppet beskattningsbar person. Utredningen föreslår vidare att uttrycket frivillig beskattning ersätter frivillig skattskyldighet när det gäller den frivilliga skatt- skyldigheten för vissa fastighetsupplåtelser enligt 9 kap. ML och för investeringsguld enligt 3 kap. 10 b och c §§ ML. I dessa fall betecknar skattskyldigheten att ett skattesubjekt väljer beskattning och därmed förknippad avdragsrätt för en omsättning som enligt huvudregeln är undantagen från skatteplikt. I direktivet talas om valmöjlighet i fråga om beskattning (jfr på engelska option to tax och på franska option de taxation). Mot denna bakgrund förefaller uttrycket frivillig beskattning vara ett lämpligt alter- nativ. Slutligen används uttrycket skattskyldighet i bl.a. 1 kap. 3–5 §§ ML i betydelsen skattskyldighetens inträde. Bestämmelserna som har sin närmaste motsvarighet i direktivets artikel 10.1 a om tid- punkten för den beskattningsgrundande händelsen2. I enlighet med vad om framgår av kapitel 7 föreslår vi att uttrycket tidpunkten för den beskattningsgrundande händelsen ersätter uttrycket skattskyldighetens inträde. I det föregående har utredningen föreslagit alternativa uttrycks- sätt för den materiella betydelsen av skattskyldig. När det däremot gäller den mer formella betydelsen av skattskyldig, som betecknar de subjekt som omfattas av om skatt- skyldighet enligt portalparagrafen, har detta uttryck ingen egentlig motsvarighet i direktivet. Kretsen av beskattningsbara personer och personer som är betalningsskyldiga för skatt är betydligt större, bl.a. på grund av att även de personer som enbart utför trans- aktioner som är undantagna från skatteplikt också omfattas av dessa begrepp. Man skulle kunna tänka sig att använda beteck- ningen mervärdesskattskyldiga personer för denna vida krets av personer som kan utgöra subjekt enligt direktivet och ML, se även i kapitel 7.1 angående mervärdesskattskyldighet. Frågan är emeller- tid av rent praktisk karaktär och saknar betydelse för de förslag till 2 I direktivets svenska version används uttrycket skattskyldighetens inträde. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person lagändringar som utredningen lägger fram. Vi avstår därför från att lägga fram något förslag i denna del. 3.5.6Det svenska verksamhetsbegreppet skall tas bort Utredningens förslag: Det svenska verksamhetsbegreppet skall tas bort och ersätts av ett transaktionstänkande. Verksamhets- begreppet slopas i ML och två nya uttryck förs in i lagen, nämligen skattepliktiga transaktioner och transaktioner. Uttrycket verksamhet ersätts i ML med den term som används i motsvaran- de bestämmelse i direktivet. Utredningen har i avsnitt 2.8.7 redogjort för det svenska verk- samhetsbegreppet i ett EG-perspektiv. De i ML använda begreppen verksamhet och del av verksamhet har inte definierats och någon direkt motsvarighet i direktivet är följaktligen inte heller möjlig att fastställa. Regeringsrätten har uttalat att begreppen inte har en innebörd som är så entydig att de bestämmelser där begreppen förekommer kan grunda rättigheter som inte har stöd i direktivet (RÅ 1999 not. Mot denna bakgrund anser vi att en anpassning till begreppet beskattningsbar person svårligen kan genomföras med ett bibe- hållande av det svenska verksamhetsbegreppet. Svårigheterna kan illustreras med ett exempel som gäller avdragsrätten. Avdragsrätten kopplas enligt direktivets artikel 17.2 och 17.5 till den beskatt- ningsbara personens skattepliktiga transaktioner och således inte till verksamheten som sådan. I ML kopplas motsvarande rätt till en verksamhet som medför skattskyldighet. Direktivets regler är så- ledes mer transaktionsinriktade än ML:s. Vi föreslår därför en anpassning till direktivets transaktionstänkande. Någon parallell mellan ekonomisk verksamhet 3 enligt direk- tivet och verksamhetsbegreppet enligt ML kan heller inte dras. Ekonomisk aktivitet utgör snarare ett mycket generellt kriterium för bestämmande av vilka personer som skall kunna betraktas som beskattningsbara personer och utgör inte grund för några rättig- heter eller skyldigheter i sig. Det skall anmärkas att det i direktivets svenska version talas om skattepliktiga transaktioner i två betydelser. I det första fallet 3 Vad som i den svenska versionen av direktivet betecknas med ekonomisk verksamhet har utredningen genomgående benämnt ekonomisk aktivitet. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person avses samtliga transaktioner som kan utlösa mervärdesbeskattning, dvs. förutom tillhandahållande av varor och tjänster (artikel 5 och 6) avses import (artikel 7) och gemenskapsinterna förvärv (artikel 28a.3, 28a.5, 28a.6 och 28a.7). Vi har valt att använda uttrycket beskattningsbara transaktioner för att beteckna denna betydelse i den löpande texten. Den andra betydelsen av uttrycket skatte- pliktiga transaktioner förekommer i bestämmelserna om avdrags- rätt (artikel 17). Här avser uttrycket sådana transaktioner som kan beskattas (beskattningsbara transaktioner) och som inte har undan- tagits från skatteplikt enligt bestämmelserna i artikel 13–16. Detta kan leda till missförstånd. Att en skillnad åsyftas framgår klart av direktivets franska version, vari det talas om opérations im- posables (på svenska närmast transaktioner som kan beskattas) för att beteckna transaktionerna enligt artikel 5–7 respektive opérations taxées (på svenska närmast beskattade transaktioner) för att begränsa avdragsrättens räckvidd enligt artikel 17.2. Dessa transaktioner benämns sålunda även i detta sammanhang som skattepliktiga transaktioner. I dessa fall ligger uttrycket skatte- pliktiga transaktioner närmare vad som i ML betecknas som skattepliktig omsättning. Man kan följaktligen inte utan vidare sätta ett likhetstecken mellan skattepliktiga transaktioner enligt direktivet och skattepliktig omsättning enligt ML. En ytterligare skillnad mellan de båda begreppen är att skattepliktiga trans- aktioner enbart tar sikte på själva tillhandahållandet medan skattepliktig omsättning avser ett tillhandahållande mot ersätt- ning (och uttag). Utredningen lägger dock inte fram några förslag till anpassningar i sistnämnda avseende. För att underlätta en anpassning till direktivets systematik, föreslår vi att två nya begrepp förs in i ML. Dessa är skattepliktiga transaktioner och transaktioner Med skattepliktiga transak- tioner avses omsättning av varor och tjänster, gemenskapsinterna förvärv och import som inte är undantagna från skatteplikt enligt 3 kap. Med uttrycket transaktioner avses alla transaktioner, såväl skattepliktiga transaktioner, transaktioner som är undantagna från skatteplikt som transaktioner som faller utanför tillämp- ningsområdet för ML. För att markera övergången till trans- aktionstänkande förs definitionen av de två nya begreppen in i 1 kap. 7 § ML och ersätter nu gällande bestämmelse om verksamhet respektive verksamhet som medför skattskyldighet. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person De olika betydelserna av transaktioner illustreras av en skiss. Avgränsningen av tillämpningsområdet för mervärdesskatt gällande transaktioner Transaktioner = alla transaktioner, dvs. både de som faller innanför tillämp- ningsområdet (beskattningsbara transaktioner) och de som faller utanför mer- värdesskattens tillämpningsområde (out of scope). Beskattningsbara transaktioner = De transaktioner som faller inom tillämp- ningsområdet för mervärdesskatt. Transaktioner som kan beskattas enligt direk- tivets artikel 5-7, dvs. tillhandahållande av varor och tjänster inom landet, gemen- skapsinterna förvärv () och import. I ML motsvaras detta närmast av omsätt- ning av varor och tjänster, GIF och import oavsett om skatteplikt föreligger eller ej. Skattepliktiga transaktioner = Beskattningsbara transaktioner som inte är undantagna från skatteplikt enligt direktivets artikel 13 16. I ML motsvaras dessa närmast av omsättning, GIF och import som inte är undantagna från skatteplikt enligt 3 kap. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person På grund av de oklarheter som råder beträffande vad som avses med verksamhet, föreslår utredningen att uttrycket i princip ersätts med vad direktivet anger i korresponderande fall, dvs. inget alls, rörelse eller transaktioner Vi har gjort en sammanställning av dessa förändringar i ML:s materiella bestämmelser. Vid utarbetandet av förslagen rörande dessa terminologiska förändringar har utredningen även använt sig av andra språk- versioner av direktivet än den svenska. Skälet till detta är att den svenska versionen av direktivet ibland innehåller uttrycket verk- samhet när inte andra språkversioner innehåller ett motsvarande uttryck. Någon materiell förändring åsyftas inte genom de föreslagna ändringarna utom när det gäller avdragsrätten. Rätten till avdrag för ingående skatt föreslås enligt huvudregeln i 8 kap. 3 § den ingående skatt som belöper på förvärv och import för den beskattningsbara personens skattepliktiga transaktioner. Detta torde innebära ett förtydligande av nu gällande rätt (jfr RÅ 1999 not 282). I vissa fall har utredningen ansett att uttrycket verksamhet bör stå kvar. Detta är fallet när uttrycket hämtats från annan lag- stiftning till vilken kopplingen har bedömts kunna kvarstå eller i fall av sammansatta ord såsom hjälpverksamhet och biblioteks- verksamhet. Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person Sammanställning av vilka uttryck som skall ersätta verksam- het enligt utredningens förslag 1 kap. 1 § Se förslag till 1 a kap. 1 kap. 10 § person (i denna 1–4 §§ ML. 2 a kap. 7 § 1 kap. 7 § Se 1 kap. 7 §. 1 kap. 14 § 1 a kap. 10 § 2 kap. 2 § 3 2 kap. 7 § 3 kap. 9 § 1 a kap. 5 § Se förslag till 1 a kap. 2 kap. 2 § 1 Samma som tidigare, 2 kap. 5 § 2 kap. 8 § 2 kap. 1 § Samma som tidigare, 2 a kap. 2 § 2 a kap. 7 § 2 a kap. 9 § 3 kap. 3 § första definitionen i 1 kap. 12 § ML har skrivits 3 kap. 3 § första 1 kap. 6 § 1 a kap. 7 § 1 a kap. 8 § endast skrivits om. 1 a kap. 10 § 1 a kap. 11 § 2 a kap. 3 § 3 kap. 3 § första stycket 4 och 5 SOU 2002:74 Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person 3 kap. 5 § 3 kap. 7 § 3 kap. 11 § 3 kap. 20 § 3 kap. 24 § 5 kap. 11 § 7 kap. 1 § tredje stycket 2 och 6 7 kap. 2 § 8 kap. 1 § 8 kap. 13 a § 3 kap. 10 b § 3 kap. 11 a § enligt 4 kap. 8 § 3 kap. 25 § 5 kap. 6 § Samma som tidigare, 5 kap. 7 § 5 kap. 9 § Överväganden och förslag som rör införandet av begreppet beskattningsbar person SOU 2002:74 på grund av dels och avsnitt 3.5.3. 1 a kap. 5 § 9 a kap. 8 § är att vi har valt 10 kap. 1 § 10 kap. 5 § Utredningen skall enligt direktiven analysera om den svenska lag- stiftningen avseende skattskyldighet för ideella föreningar stämmer överens med och redovisa effekter av eventuella skillnader. Om det visar sig lämpligt skall utredningen föreslå ändringar i reglerna om skattskyldighet. Utredningen skall även granska hur andra medlemsländer infört det sjätte mervärdes- skattedirektivet i detta avseende och undersöka om de nuvarande reglerna i mervärdesskattelagen (ML) ger upphov till snedvrid- ningar i konkurrenshänseende. Undersökningen skall innehålla en kartläggning av konkurrensproblemen. För att i förekommande fall begränsa förekomsten av skadliga konkurrenssnedvridningar skall utredningen lämna förslag till lagändringar som anses nödvändiga.