sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Kommittén bedömer att kommunerna ytterligare bör uppmärksamma att skol- resultaten för många elever med utländsk bakgrund är oroväckande och vidta åtgärder på ett brett plan i förskolan och skolan. Kommittén anser att ska uppmärksamma språkets betydelse för skolframgång i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. bör i detta arbete samarbeta med språkvården och språkforskningen, samt med Integrations- verket, Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk. Samma aktörer bör medverka till att en översyn av statistikbehovet inleds. analyser måste nå kommuner och skolor. Eftersom avsnittet inte innehåller några konkreta förslag är det ingen remiss- instans som tillstyrker, men det är heller ingen som har några direkta invändningar mot kommitténs bedömning. menar att de önskemål som framförs i avsnittet redan tillgodosetts inom verksamhet. Av de övriga myndigheter som nämns i detta avsnitt i betänkandet är Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk positiva medan inte kommenterar detta avsnitt alls. Remissinstanser som är positiva: , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, , i svenska som andraspråk, stödjer utredningens förslag i kapitlet och välkomnar strävan att ta tillvara den språkliga kompetens som personer med annat modersmål har. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk instämmer med kommittén, men menar att uttrycket bör uppmärksammas är för vagt. I många skolor handlar det så mycket om att stärka svenska som andraspråk som att bygga upp såväl modersmålet som svenska som andraspråk. Enligt NCs mening är det dessutom dags att tona ner den utländska bakgrunden och istället fokusera flerspråkighet. Många elever är födda i men har ändå svenska som andraspråk. vill påpeka att de önskemål på utvärdering och uppföljning, fördjupade studier och utvecklingsinsatser, som lämnas av kommittén i samband med denna bedömning, enligt blir tillgodosedda genom att verket planerat ta fram två handlingsplaner, dels för arbete med språk, dels för arbete med stöd till barnomsorg och skola i socialt och etniskt segregerade bostadsområden. i svenska som andraspråk vill understryka kommitténs krav på att kommunerna ska uppmärksamma och vidta åtgärder i både förskola och skola så att elever med utländsk bakgrund ges möjligheter att utnyttja sin intellektuella kapacitet och att man måste fördjupa kunskaperna om varför vissa elever inte når målen. föreslår, utöver betänkandets synpunkter, att man även beaktar hälsa som en faktor för inlärning. Nuvarande lagstiftning utgår från att undervisningen i svenska som andraspråk och sfi ska ta sin utgångspunkt i de studerandes behov och förutsättningar. Men hur tar skolan hand om elever som inte kan koncentrera sig på sitt lärande därför att de har traumatiska upplevelser bakom sig eller vilkas tankar är fyllda av oro för anhöriga i hemlandet eller för en deprimerad förälder? Hur möter utbildningsanordnaren den vuxna inläraren i en liknande situation? känner sig berörda av detta förslag. Vissa skolområden inom kommunen domineras elevmässigt helt av elever med annat modersmål än svenska och kommunen har oroats över många av dessa elevers studieresultat. Situationen är komplex och olika bakgrundsvariabler till resultaten diskuteras såväl inom de centrala förvaltningarna som direkt i verksamheterna. Vi anser att fortsatt diskussion om t.ex. undervisningsmetoder och stödjande av centralt och lokalt utvecklingsarbete mm måste vara högprioriterat för att komma till rätta med den alltför stora gruppen elever med annat modersmål än svenska som har problem att uppnå målen i läroplanerna. 4.3.2 Svenska som andraspråk Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att stärka svenska som andraspråk. Ämnet svenska som andraspråk har speciella förutsättningar. Eleverna har mycket varierad språklig bas vid skolstarten. Nybörjare kan tillkomma i alla årskurser. Det är viktigt att inse att andraspråksinlärning kräver mycket tid och hårt arbete från elevernas sida. Kommittén bedömer att skillnaderna i andelen elever som inte nått målen i ämnena svenska respektive svenska som andraspråk är anmärkningsvärt stora. N kommunerna och bör uppmärksamma elever som har svårt att nå målen, N ämnet svenska som andraspråk skall utvärderas – en behovsanalys bör genomföras i samarbete mellan , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, språkforskningen, språkvården och , N antalet behöriga lärare och den allmänna kunskapen kring andraspråksfrågor skall ökas i skolan – bland annat bör fortbildningsmaterial för andraspråks- lärarnas kompetensutveckling tas fram i samarbete mellan , Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk samt språkvården, N systemet med gemensamma nationella prov skall utvärderas, N insatser skall göras för att ändra attityderna till ämnet svenska som andra- språk och höja dess status, N utbildningsmoment om svenska som andraspråk skall läggas in i skolledar- utbildningen, N rutiner för behovsbedömning för svenska som andraspråk skall tas fram. Alla remissinstanser som kommenterat detta avsnitt är i grunden positiva till kommitténs förslag. För det mesta lämnar de generellt positiva yttranden. Är det några delar i kommitténs förslag som lyfts fram mer än de andra är det att höja statusen för ämnet svenska som andraspråk (framförs bl.a. av ) samt att höja lärarkompetensen inom ämnet. Av de övriga myndigheter som föreslås få särskilda uppdrag svarar att de redan beslutat att genomföra en utvärdering av svenska som andraspråk. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk understryker vikten av att föreslagna åtgärder vidtas . påpekar att för döva är teckenspråk förstaspråk och i därmed svenska de dövas andraspråk. SDR betonar att åtgärder måste vidtas för att stärka svenska som andraspråk inom dövskolan. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, , i svenska som andraspråk, , , , , Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS, Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk instämmer i förslaget och understryker vikten av att föreslagna åtgärder vidtas : särskilda utbildnings- insatser för att öka antalet lärare i svenska som andraspråk; särskilda utbildnings- insatser för lärare i alla ämnen i frågor som rör mångkulturalitet; särskilda utbild- ningsinsatser för skolledare och andra beslutsfattare; de nationella proven utvärde- ras; insatser för att höja ämnets status; rutiner för behovsbedömning tas fram. anser att ämnet svenska som andraspråk på alla sätt måste stärkas – det handlar om kvalitet i lärarutbildningen, ökad forskning och höjd status. i svenska som andraspråk berömmer kommittén för konstate- randet att många skolor har problem att tillhandahålla den undervisning och det stöd som behövs för att eleverna ska nå målen för svenska som andraspråk. menar att det inte nog kan understrykas att andraspråksinlärning kräver ansträngning och tid och välkomnar betänkandets referenser till forskning på området. delar utredningens uppfattning att det är viktigt att höja statusen för svenska som andraspråk. finner även detta förslag viktigt och intressant. Höga förvänt- ningar på andraspråkseleverna är viktigt men också att de genom behöriga lärare får kvalificerad undervisning och därmed möjlighet att klara de högt ställda målen. Utvärdering av undervisningsmetoder och arbetssätt mm inom ämnet är viktigt för att om möjligt hitta förklaringar till att så många av eleverna inte uppnår målen. instämmer i förslaget. har inget att erinra mot förslaget förutsatt att det behandlas enligt finansieringsprincipen eftersom det kan antas innebära ökade kostnader för kommunerna. Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS instämmer i kommitténs förslag, men vill betona vissa aspekter i frågan. SIOS anser att det inte räcker särskilt långt att medel motsvarande en årsarbetskraft tillskjuts från utbildnings- politiken, så som föreslås i konsekvensbedömningen. Det behövs en verklig kraftsamling och man måste tillgripa olika metoder, samordna och använda resurserna på ett annat sätt. Det behövs en omprioritering av befintliga resurser, men också nya resurser för utveckling av pedagogiska metoder. SIOS vill även belysa kopplingen mellan undervisning i svenska som andraspråk och modersmålsundervisning. Det är ett arbete som bör drivas parallellt. Modersmålslärare har ingen koppling till svenska som andraspråk vare sig organisatoriskt eller didaktiskt. Tvåspråkig modersmålsundervisning effektiviserar elevernas inlärning av svenska. ställer sig bakom många av de förslag som presenteras. Satsning- arna gäller såväl invandrade barn, som barn födda i som har svenska som andraspråk. Fler lärarstuderande måste uppmuntras att välja att inrikta sin utbildning mot svenska som andraspråk. Det behövs även riktade medel till kompetensutveckling så att kommunerna kan efterfråga kurser för lärare som vill bredda sin kompetens. Alla lärare och skolledare skall kunna ta ansvar för flerspråkiga elevers utbildning. Därför är det angeläget att lärarutbildningen och skolledarutbildningen ger kunskap om mångkulturalitet och flerspråkighet. Därutöver behöver det spridas kunskaper om ämnet svenska som andraspråk till elever, föräldrar och skolpolitiker. bör få i uppdrag att skyndsamt och allsidigt belysa undervis- ningen i svenska som andraspråk inom grund- och gymnasieskolan. Det behövs också förbättrad statistik när det gäller elever med andra modersmål. I statistiska redovisning bör elevernas betyg relateras till: antalet år de har bott i , andelen som har fått undervisning i svenska som andraspråk, modersmåls- undervisning och studiehandledning. Vidare behöver rutinerna vid bedömning om en elev behöver undervisning i svenska som andraspråk förbättras. Här finns behov av kompetensutveckling och diagnosunderlag. anser dessutom att samma regler bör gälla fristående skolor. är dessa inte skyldiga att anordna undervisning i ämnet trots att behov föreligger. har beslutat att genomföra en utvärdering av svenska som andraspråk liknande de utvärderingsuppdrag som genomfört rörande svenska för invandrare (1997) samt modersmålsstöd och modersmålsundervisning (2002). Vidare instämmer i att skrivningarna i grundskole- och gymnasieförordningarna som reglerar vem som har rätt att läsa svenska som andraspråk bör ses över. anser att goda kunskaper i svenska torde hamna i fokus, vilket i förlängningen innebär större satsningar på undervisningen i svenska som andraspråk samt i svenska för invandrare och nationella minoriteter. Detta bidrar till ökad tvåspråkighet. i svenska som andraspråk vill särskilt understryka betänkan- dets uppmärksammande av lärarkompetens i andraspråkundervisning i ungdoms- skolan samt förslaget att utbildningsmoment om svenska som andraspråk ska läggas in i skolledarutbildningen. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering delar kommitténs analyser av situatio- nen för ämnet svenska som andraspråk respektive situationen för undervisningen i svenska för invandrare. Det är DOs förhoppning att arbetet med att höja medve- tenheten om svenska språkets betydelse ska bidra till att höja statusen för svenska som andraspråk och sfi. påpekar att för döva är svenska det andra språket efter teckenspråket. SDR vill betona att åtgärder måste vidtas för att stärka svenska som andraspråk inom dövskolan. Eftersom döva saknar funktionell hörsel, som är ett viktigt sinnesorgan för språkinlärning, är dövas förutsättningar att lära sig svenska annorlunda. Det behövs forskning och utveckling av pedagogiska metoder inom detta område. Samarbete kan till exempel etableras med vid . Institutionen har utbildning och forskning i ämnet svenska som andra språk för döva och har också en professur i ämnet. Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att stärka modersmålsstödet i förskolan och modersmålsundervisningen i skolan. Att tillägna sig svenska språket är viktigt för alla elever med utländsk bakgrund. Men kommittén menar också att man inte får ifrågasätta rätten till det egna modersmålet. Dessutom visar forskningen att utvecklingen av andraspråket går fortare om eleverna får undervisning i modersmålet. Kommittén föreslår att: N förutsättningarna för ökad satsning på tvåspråkig undervisning bör under- sökas, N skall ta fram språkstatistik för förskoleområdet, N statusen hos modersmålsundervisning bör höjas, bl.a. genom att höja kvaliteten på undervisningen och genom att förbättra ämnets praktiska och organisatoriska förutsättningar samt genom forskning om modersmåls- undervisning, N modersmålsundervisning i minoritetsspråken skall stärkas, bl.a. genom att regelverket ändras så att kommunerna blir skyldiga att anordna modersmåls- undervisning för alla fem nationella minoritetsspråk även om undervisnings- grupperna blir mindre än fem elever och även om det finns problem att rekrytera lärare, N möjligheten att ändra regelverket för modersmålsundervisningen i invandrar- språken bör övervägas, N tillgången på modersmålslärare bör förbättras, främst genom att utbilda fler sådana lärare, N kommunernas ansvar att informera om möjligheten till modersmålsundervis- ning samt att det är kommunernas formella och praktiska skyldighet – och inte vårdnadshavarens – att få till stånd fungerande undervisningsgrupper med kompetenta lärare skall tydliggöras i grundskole- och gymnasieförord- ningarna. Avsnittet har fått många av remissinstanserna att yttra sig. Framför allt är det representanter för de nationella minoritetsspråken som lämnat kommentarer. Alla dessa är positiva till kommitténs förslag. Ingen av de svarande avstyrker uttryck- ligen något av kommitténs förslag i avsnittet, men några har lämnat invändningar. För det första vänder sig två kommuner mot förslaget att kommunerna ska erbjuda modersmålsundervisning oaktat elevunderlaget. stödjer dock detta delförslag explicit, med hänvisning till FNs barnkonvention. För det andra vänder sig dels mot förslaget om statistikinsamling, som bara skulle innebära extra kostnader och belastning för kommunerna för något vars syfte uppfattar som oklart (i samt SIOS stödjer detta delförslag), dels mot att kommittén bara resonerar om moders- målsundervisning för barn men inte för vuxna. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): SWEBLUL, Barnombudsman- nen, , , , , i svenska som andraspråk, , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Integrations- verket, , i , , Judiska centralrådet i , Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS, , – Tornionlaaksolaiset, LO, , , Samernas utbildningscentrum SWEBLUL samtycker till de förslag som lämnas i utredningen och anser att stödet, statusen, utbudet och kompetensen i modersmålsundervisningen för minoritetsspråk bör förbättras och utvecklas. Statliga öronmärkta anslag till modersmålsundervisning som kommunerna fördelar och som åtföljs av regel- bundna utvärderingar skulle skapa mer enhetliga regler. BO anser att ansvaret för modersmåls- undervisningen ska ligga hos kommunen och att fem elever inte ska krävas för att sådan undervisning ska erbjudas. Varje barn är en individ och har enligt barnkon- ventionen rätt till sitt språk. BO vill understryka vikten av att barn utvecklar och vidmakthåller sitt förstaspråk. Utan tillgång till ett utvecklat förstaspråk blir alla försök att lära sig nya språk svårare. BO anser att det är oacceptabelt att barn i nationella minoriteter har en så pass begränsad tillgång till modersmålsunder- visning. Modersmålsstöd får dock inte organiseras så att det hindrar undervisning i det svenska språket. anser att modersmålsundervisningen på ett annat sätt än bör integreras i den ordinarie undervisningen bl.a. genom en sats- ning på tvåspråkiga skolor. Exempel på välfungerande tvåspråkiga skolmodeller finns i , , , , och . Forskning om tvåspråkig undervisning att vissa modeller är så framgångsrika att eleverna når bättre skolresultat än sina enspråkiga kamrater som hör till språkmajoriteten och går i vanliga skolor. Därför anser centrum att tvåspråkighetsdidaktik borde finnas med som en självklar ämnesinriktning inom lärarutbildningen, på samma sätt som det föreslås en särskild lärarutbildning med inriktning på undervisning i svenska som andraspråk för vuxna invandrare och forskning och utveckling av moders- målets didaktik. Kommunala skolor bör få större möjligheter att tillämpa beprövade tvåspråkiga undervisningsmodeller åtminstone i några större språk. stödjer utredningens förslag och anser att åtgärder även skall vidtas för att stärka modersmålsundervisningen för språkliga minoriteter. Alla språkliga minoritetsgrupper skall få möjlighet att utifrån sina egna förutsättningar lära sig läsa och skriva sitt modersmål så snabbt som möjligt. Goda skriftliga och muntliga färdigheter i modersmålet är en bra investering vid och inför inlärning av andra språk. delar bedömningen att undervisningen i andra modersmål än svenska måste förbättras, den bör öka till omfattning och kvalitet. En inte alldeles oviktig fråga, enligt nämnden, är benämningen modersmål. Det är olyckligt att alla språk i det svenska språksamhället utom svenska ska ha den benämningen. Termvalet är säkert obegripligt för det stora folkflertalet. Hemspråk var inget lyckat ord, men den nuvarande terminologin borde också ses över. konstaterar med stor tillfredsställelse att kommittén vill främja även andra modersmål än svenska. Goda kunskaper i modersmålet är en väsentlig förutsättning för tillägnande av andra språk. anser att detta förslag stärker finskans och de andra minoritetsspråkens ställning i . i svenska som andraspråk anser att vikten av att ha etablerade kunskaper i modersmålet framhålls på ett tillfredsställande sätt i detta avsnitt. ser det som mycket angeläget att behovet av modersmålsun- dervisning lyfts fram liksom undervisning i svenska som andraspråk. Både resurser och status för denna undervisning behöver höjas. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering välkomnar kommitténs förslag om att skärpa kommunernas skyldigheter att anordna modersmålsundervisning i minori- tetsspråken. DO anser att motsvarande skärpningar bör göras även när det gäller invandrarspråken. Alla barn, oavsett hur många eller få de är på en ort, ska ha rätt till undervisning i sitt modersmål. Såväl företrädare för Samarbetsorganet för etniska organisationer i och kommittén förespråkar ytterligare insatser för forskning och utveckling när det gäller undervisning i modersmål. DO instämmer i denna bedömning. delar utredningens uppfattning att det är viktigt att höja statusen för modersmålsundervisningen. tycker att detta förslag är angeläget. Med rätt åtgärder kan statusen för ämnet/undervisningen höjas. i stödjer kravet på att elever med finska som moders- mål ska erbjudas modersmålsundervisning på samma villkor som samiska, tornedalsfinska och romska elever har enligt lag . Det är en brist att det inte finns en statistik med acceptabel kvalitet när det gäller modersmål. Detta är till klart förfång inte minst för planeringen och politiken när det gäller barnomsorg och skola. förordar att den framtida folk- och bostadsräkningen utformas så att modersmål kan registre- ras. Självklart stödjer föreningen även utredningens krav på att språkstatistik för förskoleområdet ska tas fram. föreslår att finska erkänns som ett regionalt minori- tetsspråk även i och . har inget att erinra mot förslaget förutsatt att det behandlas enligt finansieringsprincipen eftersom det kan antas innebära ökade kostnader för kommunerna. Judiska centralrådet i anser att stödet, statusen, utbudet och kompetensen i undervisningen för minoritetsspråk bör stärkas och utvecklas i enlighet med minoritetsspråksstadgan. Statliga öronmärkta anslag måste säkras för undervisnin- gen i skolor som erbjuder utbildning i minoritetsspråken. Samarbetsorgan för etniska organisationer i – SIOS instämmer i kommitténs förslag, men vill understryka vikten av ett helhetsperspektiv, både när det gäller utvecklingen av ämnet och undervisningsmodeller. Den språkbevarande politik som betänkandet företräder kräver, enligt SIOS, språkplanering som ger varje elev med annat modersmål än svenska rätt att lära in och utveckla sitt första- språk i ett helhetsperspektiv. Utvecklingen av modersmålet ska ses som ett kontinuum från förskolan via till gymnasieskolans slut. Ett sådant helhetsperspektiv förutsätter andra undervisningsmodeller och kräver införandet av tvåspråkiga förskolor, modersmålsklasser och modersmålsundervisning i alla skolformer. SIOS anser att kommitténs förslag att ska ta fram språkstatistik för förskoleområdet är positivt, men vill vidga statistiken till att gälla alla personer som har annat modersmål än svenska. Den nuvarande statistiken, baserad på nationalitet och medborgarskap, är ett för trubbigt instrument i samhällsplane- ringen på många områden: arbetslivet, sjukvården, skolan och äldreomsorgen. SIOS föreslår att SCB får i uppdrag att på nationell nivå föra språkstatistik över personer med annat modersmål än svenska. delar kommitténs uppfattning att både moders- målsstödet i förskolan och modersmålsundervisningen i skolan bör stärkas. Det är viktigt att statusen på modersmålsundervisningen höjs och att ämnet blir en inte- grerad del i den ordinarie undervisningen. SSR stödjer förslaget att kommunerna borde bli skyldiga att ordna minori- tetsspråksundervisning för alla minoritetsspråk. Dessutom bör det vara kommu- nernas skyldighet att upplysa om att det finns möjlighet till modersmålsunder- visning. SSR understryker att det är viktigt att stödja modersmålsundervisningen så att de personer som har ett annat modersmål än svenska blir funktionellt tvåspråkiga. Svenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksolaiset samtycker till de förslag som lämnas angående att stödet, statusen, utbudet och kompetensen i moders- målsundervisningen för minoritetsspråk och invandrarspråk bör förbättras och utvecklas. LO delar kommitténs förslag när det gäller tillgången till modersmålsundervisning och principen om minoritetsspråkens ställning och det ansvar samhället åtagit sig för dessa grupper. Utifrån ett integrations, minoritets- och språkpolitiskt perspek- tiv bör staten åta sig ett visst riktat finansieringsansvar för att uppnå målsättning- arna och undvika skillnader mellan kommuner i hanteringen av dessa frågor. tillstyrker kommitténs förslag. anser att det är en tillgång för samhället att så många som möjligt, av de barn som har andra modersmål än svenska, väljer att utveckla sitt modersmål jämsides med svenskan. Samhället har därför en skyldighet att stödja och upp- muntra flerspråkighet. instämmer därför i huvudsak i de förslag som ges i språk – flera möjligheter. kräver dessutom att elever i fristående skolor skall få samma rätt som andra till studie- handledning på modersmålet. anser att den nya lärarutbildningen måste kunna erbjuda inriktningar mot modersmålsundervisning i kombination med andra ämnen och motsätter sig att reguljära, kortare utbildningar anordnas för att täcka behovet av modersmålslärare. Därtill är det av stor vikt att förbättra modersmålslärarnas möjligheter till kompetensutveckling. Kommunerna måste se till att ekonomiska och praktiska förutsättningar skapas. Den nya lärarutbildningen skall erbjuda såväl möjligheter till breddning som fördjupning för yrkesverksamma. Det är också angeläget att utländska akademiker får sin utbildning värderad och ges möjlighet att komplettera denna för att bli lärare. Samernas utbildningscentrum instämmer i stora drag med utredarnas förslag. Samernas utbildningscentrum menar att samiska skall erbjudas även om det finns problem att rekrytera lärare. Under en övergångstid bör lärarbristen kunna täckas av modersmålstalande vilka har aktivt deltagit i kurser inom alfabetisering eller motsvarande. Möjligheterna att även kunna samordna undervisningen och nyttja modern distansutbildning bör beaktas. Remissinstanser som har invändningar: , kommun, kommun vill på två punkter invända mot kommitténs förslag.