sou · GQB3101 · 2003-01-01 00:00:00 — Ledamöter och ersättare kommer från olika delar av landet. Den löpande verksamheten leds enligt styrelsens direktiv av SUF:s verkställande direktör. ligger i och har sex anställda. De drygt 60 lokala medlemsföreningarna runt om i landet verkar huvudsakligen genom ideellt arbete men projektanställningar kan förekomma . Medlemsavgiften är låg, endast per person till SUF och ungefär lika mycket till den lokala föreningen. SUF:s rådgivnings- verksamhet stöddes ekonomiskt av Stiftelsen () , men har koncentrerat rådgivningen till de innovationsrådgivare som /har i varje län. Att har slutat ge bidrag till den rådgivningsverksamhet som SUF tidigare bedrev innebär att verksamheten måste bantas eller att man måste hitta nya inkomstkällor. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling ningen till uppfinnare har nästan helt upphört. Ett arbete pågår för att hitta sponsorer och nya samarbetsformer. SUF och dess medlemsföreningar bedrev rådgivning och kurser för uppfinnare och om uppfinningar och innovationer och produktutveckling. 1993 beslutade regeringen att inrätta s.k. teknikbrostiftelser i sju av landets universitet- och högskoleregioner. Sju stiftelser (, , , , , respektive ). Stiftelseförordnanden fastställdes av regeringen . Var och en av de sju stiftelserna har en egen styrelse och vd. består av fem ledamöter som förordnas av regeringen. hade i medeltal 3–5 anställda , utom teknikbrostiftelsen i som hade fler anställda. Dagens centrala och regionala organisation för företagsutveckling När teknikbrostiftelserna inrättades tillfördes de ett kapital i form av aktier som innehades av till ett värde av sammanlagt . Stiftelserna gavs i uppgift att för- valta sin förmögenhet så att den bibehålls intakt fram till utgången av 2007 då det är sagt att stiftelserna skall avvecklas och det ursprungliga kapitalet återbetalas till staten. Det är alltså den reala avkastningen som kan användas för stiftelsernas verksamhet. Enligt stiftelsernas ändamål skall de verka för ökade kontakter mellan universitet/högskolor och näringsliv i hela landet i syfte att främja ett förbättrat utnyttjande av universitetens och hög- skolornas kunskap och kompetens för att öka tillväxten inom svenskt näringsliv. 6Utredningens överväganden och förslag 6.1Organisering på central nivå Utredarens förslag: och skall bestå som självständiga juridiska enheter. Den av beslutade integrationen mellan och genomförs dels genom att styrelserna liksom i stort sett består av samma ledamöter, dels genom att vissa funktioner förs över från till . Den integrationsprocess, som de båda styrelserna påbörjat, fullföljs. När integrationen är genomförd kommer AB att vara ett fristående av staten helägt bolag, vars arbets- uppgifter i huvudsak blir kapitalförvaltning och låneadministra- tion samt att vara moderbolag för de regionala Almibolagen. kommer då att vara det nationella för företagsutveckling, som direktiven talar om. Avtalet mellan och Industrifonden angående s.k. såddfinansiering bör utvärderas innan beslut om fortsättning fattas. Se vidare kapitel 8. Avtalet mellan och Stiftelsen upphör att gälla . Se vidare kapitel 8. Enligt utredningens direktiv skall den av beslutade integ- rationen mellan och fullföljas. Vidare skall förslag lämnas om formerna för kopplingen mellan central och regional nivå. Utredningens uppdrag omfattar främst den regionala organisationen för företagsutveckling. Om en stabil och effektiv regional organisation skall kunna skapas måste dock först organisationen på central nivå läggas fast. Under utredningens samråd med olika företrädare för landstingen, , näringslivets organisationer, självstyrelseorgan, och länsstyrelser har stor Utredningens överväganden och förslag osäkerhet i fråga om den framtida centrala organisationen redovi- sats. Regeringen har ännu inte fattat något beslut om hur den av riks- dagen beslutade integrationen skall genomföras. Regeringen till- satte en utredning, den s.k. , som lämnat förslag till ansvarsområde, organisation, finansiering och arbetsformer för en ny integrerad myndighet. Något beslut med anledning av kom- mitténs förslag har inte fattats. Efter beslut om integration mellan och har det bland annat diskuterats att skulle bli en avdelning i , och att de regionala bolagen skulle bli Nuteks regionala organ. Denna form av integration har helt avvisats av såväl näringslivets organisationer som och de regionala Almibolagen. Detta har framförts vid de möten, som jag haft med dem, och i skrivelser de sänt till regeringen. Såväl närings- livsorganisationerna som landstingen har klargjort att man avser att lämna om denna integrationsform väljs. Jag har, som redovisats i kapitel 2, tolkat utredningsdirektiven så att regeringen utgår från att de regionala Almibolagen skall finnas kvar. I mitt uppdrag ingår bl.a. att föra förhandlingar med , landstingen och med anled- ning av att nuvarande avtal avseende dotter- bolag löper ut . Denna förhandling hade inte behövt genomföras om regeringen inte menat att verksamheten skulle fortsätta. I den skrivelse som på uppdrag av tillsänt landstingen står bl.a. att de regionala Almibolagen skall finnas kvar som regionala bolag. Enligt min mening har regeringen därmed klart visat att den anser att bör finnas kvar också på . Vid de många samråd, som jag genomfört med bl.a. landsting, näringslivsorganisationer, regionala Almibolag och regionala själv- styrelseorgan har framkommit en stark önskan, att de regionala Almibolagen skall vara kvar och utvecklas i enlighet med de skilda önskemål som redovisats vid samråden. Samfällt har man framfört kravet att bolagsformen också framgent skall gälla och att inga ytterligare myndighetsuppgifter skall läggas på Almibolagen. Utredningens överväganden och förslag Fyra av de centrala näringslivsorganisationerna (, , och ) har i en gemensam skrivelse till utredningen bland annat framfört att man inte anser att Almi- bolagen bör göras om till regionala utan fortsätta arbeta i form av regionala aktiebolag. De fyra organisationerna avslutar brevet med att konstatera att det finns en uppenbar risk att legitimitet hos kunderna urholkas om verksamheten integreras i en myndighet, och att det om så sker med stor sannolikhet inte finns förutsättningar för en aktiv medverkan av näringslivsorganisationerna i arbete. De samtal som förts med landstingen och andra regionala del- ägare har gett mycket tydliga signaler om att de inte är beredda att fortsätta som delägare eller medfinansiärer av de regionala Almi- bolagen om dessa skulle ges andra myndighetsuppgifter än de har . Landstingen anser att de varken vill eller kan finansiera statliga myndighetsuppgifter, och att de inte heller kan medverka i en verk- samhet som är underställd en statlig myndighet. I samband med de samtal som förts om en förlängning av avtalen mellan landstingen och om de regionala Almibolagen krävde landstingen att jag skulle ge besked i denna fråga. Om skulle få nya myndighetsuppgifter kommer lands- tingen att avveckla sin medverkan i bolagen och istället börja bygga upp andra regionala organ för näringslivsfrågor Om skulle bli en avdelning i och de regi- onala bolagen därmed bli Nuteks regionala organ aktualiseras också frågan om en myndighet kan förvalta aktier i bolag. Det är inte vanligt att myndigheter har den uppgiften, även om vissa exempel på detta finns. Statskontoret har i en underlagspromemoria om bolag under myndighet, som lämnats till utredningen, redovisat en rad skäl mot att myndigheter förvaltar aktier i bolag. Det finns i så fall, menar , bl.a. risk att finansiella åtaganden som bolagen genomför inte blir helt kända för eftersom bolagens förehavanden inte redovisas på ett tydligt sätt. får därför en begränsad insyn i statens samlade ekonomiska förhållanden, vil- ket inte är förenligt med budgetlagens krav att vid ett Utredningens överväganden och förslag och samma tillfälle skall ta ställning till statens samlade utgifter och inkomster. En överföring av medel från en myndighet till ett aktie- bolag eller annat självständigt rättssubjekt leder till att staten inte har tillräcklig garanti för att verksamheten utförs och kontrolleras på avsett sätt, och att det direkta inflytandet över hur medlen används försvinner. Det uppstår också svårigheter för en myndig- het att iaktta opartiskhet i förhållande till ett rättssubjekt som myndigheten bildat. Statskontoret konstaterar att regeringen i prop. 1992/92:100 uttalade att bolag under myndighets förvaltning inte bör förekomma och att statlig verksamhet inte heller bör bedrivas i stiftelseform om inte särskilda skäl föreligger. Istället bör statlig verksamhet bedrivas i myndighetsform, bl.a. eftersom myn- dighetsformen garanterar offentlig insyn, ger god redovisning av användningen av offentliga medel samt minimerar risktagandet med offentliga medel. redovisade i en promemoria Principer för myndigheters ägande av bolag ett antal riktlinjer för myndigheters ägande av bolag. Grundprincipen är att statliga myn- digheter inte bör förvalta aktier i bolag. Som skäl anfördes bland annat att om det finns skäl för en bolagisering av en statlig verk- samhet innebär det ofta att verksamheten inte kan betraktas som angelägen för en statlig myndighet. Om verksam- heten inte primärt skall styras av politiska uppgifter eller mål, om det föreligger fungerande konkurrensvillkor och om verksamheten inte innebär myndighetsutövning är bolagsbildningen en föränd- ringsprocess som bör styras av regeringen och inte av myndighe- ten. Myndighetsformen ger också större möjlighet för staten till ändamålsenlig insyn i och kontroll av verksamheten än bolagsfor- men, vilket är viktigt för att statens medel skall värnas och kon- trolleras väl. Vidare finns det risk för oklarhet i ansvar och roller om en myndighet är både förvaltare av aktier i ett bolag och beställare av tjänster eller varor som bolaget tillhandahåller. Detta medför också en risk för trovärdighetsproblem vad gäller konkurrensneutralitet och oberoende. Slutligen är bolag vars aktier förvaltas av en myndighet självständiga rättssubjekt, vilket gör att myndigheten inte kan lägga ut uppdrag till bolaget utan upphand- ling. Om den aktuella verksamheten utgör en integrerad, naturlig och väsentlig del av verksamheten är därför bolagsformen olämplig. Jag delar i princip de synpunkter som framförts av såväl Stats- kontoret som att en myndighet inte bör för- Utredningens överväganden och förslag valta aktier i bolag. Den principen har giltighet också i fallet –. Mot bakgrund av det som ovan redovisats finns det enligt min mening inga förutsättningar att göra till en avdelning inom . Detta inte minst på grund av det kraftiga motstånd mot denna lösning som redovisats från såväl landstingen som näringslivets organisationer. Om skall finnas kvar, vilket regeringen, som ovan redovisats, enligt min mening förutsatt i direktiven, måste därför andra integrations- former väljas. Jag vill också påpeka att om de regionala delägarna lämnar Almi- bolagen kommer de med stor sannolikhet i stället att bygga upp nya organ med liknande inriktning. Antalet aktörer skulle således öka ytterligare, vilket knappast är förenligt med utredningens upp- drag att föreslå effektiviseringar av de regionala insatserna för företagsutveckling. Enligt utredningen finns det inte heller anledning för statliga myndigheter att bedriva verksamhet i bolagsform. Denna försvårar insyn och utvärdering. Eftersom myndigheternas verksamheter så gott som uteslutande finansieras av offentliga medel är det viktigt att möjligheterna till utvärdering och insyn är tillfredsställande. I de fall det är motiverat att använda bolagsformen bör detta ske avskilt från verksamheter som finansieras med offentliga medel, och helst direkt under regeringen, och med tydlig styrning av hur och med vilka målsättningar verksamheterna skall bedrivas. Jag anser således att , liksom , skall vara ett fristående aktiebolag som ägs direkt av staten, och att akti- erna bör förvaltas av regeringen genom . För att uppnå den av beslutade integrationen mellan och bör istället en ökad administrativ samordning, i kombi- nation med en stark personalunion mellan ledningarna för och , väljas. Ett uttryck för detta är styrelsesammansättningen. och har så gott som identiska styrelser. Nuteks gene- raldirektör är ordförande i och ledamot i . Nuteks ordförande är ledamot i . Denna starka personalunion bör gälla också fortsättningsvis. Däremot bör regeringen överväga om antalet ledamöter i kan Utredningens överväganden och förslag Detta inte minst mot bakgrund av den föreslagna renod- lingen av statliga uppdrag. Regeringen bör också ge betydligt klarare direktiv till de styrelseledamöter som utses av staten än som sker . Detta gäller generellt och inte enbart för styrelseleda- möter i . Samordningen mellan och är i första hand en fråga för styrelserna att besluta om. Jag har informe- rats om att en del av AB:s administrativa funktioner kommer att föras över till . Det gäller bland annat personalfrågor, IT-frågor, information m.m. kommer därmed i huvudsak att arbeta med kapitalförvaltning, låneadministration och vara moderbolag till de regionala Almibola- gen. Denna integrationsprocess, som styrelserna påbörjat, ansluter jag mig helt till. Med dessa åtgärder uppfylls enligt min mening beslut om en integration mellan och på nationell nivå. Den omständigheten att , som central myndighet, inte kan uppträda i bolagsform på regional nivå innebär att länsstyrelserna blir de regionala myndigheter genom vilka verkar. Det är samma organisation som gäller för flertalet andra statliga myndig- heter som t.ex. , , Fiskeri- styrelsen och . Detta är också helt i linje med reger- ingens bedömning i propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/2002:7) där det sägs att en samman- hållen effektiv statlig länsförvaltning är ett prioriterat intresse vid organiseringen av den statliga länsförvaltningen. 2001/2002:4 framhålls vidare att roll som statens företrädare i länet skall utvecklas. Enligt utredningsdirektiven skall jag lämna förslag om förhållandet mellan den regionala organisationen och det nationella kompetens- centrum som utgörs av och . utgör (moderbolaget) och två juridiskt självständiga enheter, men verksamheterna är i högsta grad sammanlänkade. Vissa avdelningar inom har personal som är anställda av , inte bara som handläggare utan även på avdelningschefsnivå. Det gör att de myndighetsuppgifter som ansvarar för ibland utförs av Almianställda. SOU 2002:101 Utredningens överväganden och förslag måste besluten fattas av generaldirektören eftersom de Almi- anställda inte kan fatta beslut i Nuteks namn. I föregående kapitel har jag redovisat och anslutit mig till den integrationsprocess som i enlighet med beslut pågår mellan och . Detta arbete drivs av ledningar och styrelser. När arbetet är avslutat kommer AB:s verksamhet i huvudsak att utgöras av kapi- talförvaltning, låneadministration och uppgiften som moderbolag för de regionala dotterbolagen. I princip all annan verksamhet som sysslar med, t.ex. personalfrågor, administ- ration och information, kommer att vara överförd till . Där- med renodlas och tydliggörs arbetsuppgifterna för såväl som . blir då det nationella för företags- utveckling som direktiven till utredningen talar om. Jag har erfarit att det inte kommer att byggas upp något särskilt kompetenscent- rum inom , utan att det blir myndighetens samlade kompe- tens som ställs till förfogande. Detta är en fråga för ledningen och styrelsen att besluta om. Jag ansluter mig dock till en sådan organi- satorisk lösning och anser att direktivens krav och tidi- gare beslut i frågan därmed uppfylles. De arbetsrättsliga frågor som kan komma att aktualiseras genom styrelsernas integrationsbeslut får lösas genom sedvanliga förhand- lingar mellan arbetsgivare och arbetstagare. som får en viktig uppgift i fråga om att tillhandahålla och utveckla den information som såväl andra myndigheter, lokala och regionala aktörer samt företag och företa- gare har behov av och efterfrågar. blir det samlade statliga expertorganet för näringslivsfrågor. Nuteks roll som skall baseras på den efter- frågan på information som såväl olika näringspolitiska aktörer som företag och företagare har. Den bör också ha ett internationellt perspektiv. Inte minst är det viktigt att uppgifter om EU:s struk- turfonder och olika program för småföretag finns tillgängliga även i fortsättningen. Mycket av den kunskap som efterfrågas kan tillgodoses via internet och s.k. portaler. Inom ramen för kompetenscentrumet bör en portal finnas där relevant myndighetsinformation och annan information som rör statliga och andra offentliga insatser för före- tagsutveckling redovisas. I en sådan portal kan såväl offentliga aktörer som företagare få information om t.ex. stödsystem, regel- Utredningens överväganden och förslag verk, databaser, befintliga organisationer och nätverk av skilda slag. Startlinjen och Nuteks finansieringsdatabas är exempel på sådana informationsinsatser. bör därmed kunna bli ett forum för dags- aktuell information till både aktörer och företagare. Inte minst är detta av stor vikt för de små företagen. Som tidigare redovisats kommer (moder- bolaget) att ha ansvaret – inte minst gentemot dotterbolagen – för kapitalförvaltning och låneadministration samt vara moderbolag för de regionala Almibolagen. har träffat avtal med stiftelsen om finansie- ring av projekt i tidiga utvecklingsstadier, s.k. såddfinansiering. Avtalet redovisas i avsnitt 4.2.4. Avtalet började gälla . Nuteks bedömning sker på samma sätt som när myndigheten själv fattade beslut om såddfinansiering. Några säkra resultat av verksamheten finns inte eftersom avtalet varit i kraft så . fram till har i enlighet med avtalet tagit emot 88 ärenden. Av dessa har 37 bedömts vara för svaga eller utanför kriterierna för såddfinansiering, 28 har läm- nats över till Industrifonden, sju har själva beviljat sådd- finansiering, två har fått finansiering genom och en har fått finansiering genom . 13 ansökningar är fortfarande under handläggning hos . Av de 28 ansökningar som lämnats över till Industrifonden, där alltså rekommenderat bifallsbeslut, har Industrifonden avslagit tio direkt och begärt fördjupad utredning av i 18 ärenden. Av de ansökningar som Industrifonden avslagit har beviljat en ansökan. har överlämnat fördjupade utredningar i 10 ärenden. Av dessa har Industrifonden endast bifallit två ärenden. Tre ärenden har avslagits, varav ett istället beviljats finansiering av (som alltså beviljat nio ärenden totalt). I ett fall har kunden återtagit ansökan, och i ett fall inväntas en reviderad affärsplan från kunden. Industrifonden har dessutom beviljat en ansökan om såddfinan- siering från . Övriga tre ärenden ligger fortfarande kvar hos Industrifonden, som i flera fall gör ytterligare utredningar för- Utredningens överväganden och förslag utom de som gjorts av . har åtta ärenden under för- djupad utredning. Av detta kan man dra slutsatsen att Industrifonden har en avse- värt hårdare bedömning av såddprojekten än . Det är ange- läget att regeringen gör en utvärdering av avtalets genom- förande och de resultat som uppnåtts. Slutsatsen av utvärderingen bör ligga till grund för beslut om avtalets fortsatta giltighet. Utredningen återkommer i kapitel 8 till den framtida finansie- ringen av sådd- och innovationskapital. Där redovisas utredningens överväganden med anledning av avtalet mellan och Indu- strifonden. bedriver Stiftelsen () en omfattande verksamhet för att bl.a. genom rådgivning och finansieringsstöd stimulera innovationer och innovationsfrämjande verksamhet. beskrivs i avsnitt 5.2.8 och dess finansieringsverksamhet i avsnitt 4.2.5. är en liten organisation på central nivå, med endast 6 anställda. För bedömning av ansökningar anlitar i hög grad externa konsulter. har upprättat ett samarbetsavtal med som syftar till ett regionalt baserat rådgiv- ningssystem till innovatörer. Det finns 92 regionala rådgivare. Dessa är i de flesta fall anställda av Almibolagen i respektive region men finansieras av både och , samt även av kommuner och andra regionala aktörer. Samarbetet sker under namnet och varumärket . hanteras hela kedjan, från rådgivning fram till beslut om bidrag eller villkorslån, på länsnivå i fyra län (. Östergöt- land, och ). De formella besluten för övriga län fattas av vd i . Målsättningen är att samtliga län skall ha en decentraliserad handläggning fram till beslut inom ramen för samarbetet mellan och . har också ett utvecklat samarbete med de svenska teknik- parkerna som innebär att ansökningar om olika innovationsprojekt samordnas av teknikparkernas samordningsfunktion Swedepark. Teknikparkerna har också kompetens att själva fatta beslut om innovationslån. Utredningens överväganden och förslag Enligt stadgarna skall upphöra och alla åter- stående tillgångar överföras till staten. De som stiftelsen tilldelades 1994 skall alltså förbrukas under de bedriver sin verksamhet. Några beslut om vad som skall hända efter finns inte, och det finns inte heller några medel avsatta för att finansiera den verksamhet som finansieras genom stiftelsekapitalet. I enlighet med avtalet mellan och skall SIC:s verksamhet i praktiken stegvis tas över av . har redan genom ett avtal förvärvat SIC:s samtliga åter- stående tillgångar och skulder per , vilket innebär att alla SIC:s återstående lånefordringar kommer att ägas av . Avtalet innebär att de regionala Almibolagen skall ha ansvar för och stå som huvudmän för den regionala innovationsstödjande verksamheten i respektive län. I de län där de regionala Almibola- gen inte är huvudmän är avsikten att detta skall ha genomförts senast innan upphör. En tydlig innovationsprofil mot kunderna, som särskiljer allmänna företagsfinansiering från innovationsstödsverksamheten, skall eftersträvas och förank- ras i samtliga regionala Almibolag avseende varumärket tion X-län och innovationslogotypen. Det skall tydligt framgå att verksamheten bedrivs i samarbete mellan och . Parterna skall gemensamt verka för att och blir representerade i varandras styrelser och att vd skall ingå i koncernled- ning. En långsiktigt strategi och ett långsiktigt nationellt program för innovationsstöd skall utarbetas. Ett system för kvalitetssäkring av innovationsrådgivare och nationella experter skall vidareutveck- las. Avtalet innebär också att både och skall verka för att staten skall ta över finansieringsansvaret för verksamheten, när upphör. Deras gemensamma rekommendation är att SIC:s verk- samhet med såddfinansiering och tillhörande rådgivning bör fort- sätta med Innovation som bas och inom organisa- tion. De anser att ett årligt belopp om 150–skulle behövas om verkamheten skall bedrivas på ett kontinuerligt och professionellt sätt. Utredningens överväganden och förslag Utredningen kan konstatera att Stiftelsen () har genomfört sitt uppdrag på ett bra sätt. kon- staterar utredningen att stiftelseformen med alla dess juridiska lås- ningar inte bör användas för sådan verksamhet som utövat. Eftersom regering och riksdag inte har möjlighet att ändra stiftel- sers sätt att arbeta gör det att möjligheterna att på ett smidigt sätt anpassa verksamheten i en stiftelse till aktuella behov är kraftigt begränsad. Det avtal som och träffat löper fram till , då SIC:s verksamhet upphör. Som tidigare redovisats utgörs innovationsverksamheten av tre delar, rådgivning, bidragsgivning och villkorslån. I varje län finns innovationscentra, vilka efter kommer att vara knutna till de regionala Almibolagen. Bidragen kan uppgå till högst ett basbelopp. Beslut om bidragen fattas av ett innovationsråd som är knutet till respektive innovationscentrum. har finansierat hälften av de medel som används till innovationsbidrag. har också förbundit sig att vid behov tillskjuta medel till innovationslån ur sin lånefond. Lånen skall löpa med samma villkor som SIC:s innovationslån och beviljas på samma sätt, efter särskilt beslut i (avtalet –).