sou · GQB35d1 · 2003-01-01 00:00:00 — HpH anser att det såväl från individ- som samhällsperspektiv är ytterst angeläget att vidta kraftfulla åtgärder i syfte att begränsa den HpH menar att detta kan ske i sådana former som i grunden förstärker individens berättigade krav på arbete och stöd vid ohälsa. Mot denna bakgrund anser HpH att sjukskriv- nings/rehabiliteringsprocessen måste effektiviseras och i högre grad utgå från relationen individ/arbetsplats. Förbättrade underlag för bedömning av rätt till sjukpenning och behov av rehabilitering Ersättning från sjukförsäkringen förutsätter att sjukdomen/skadan innebär sådan funktionsnedsättning/förändring att arbetsförmågan påverkats. Sjukdom i sig utgör således ingen grund för ersättning. Den rent medicinska bedömningen skall därför utifrån försäk- ringsperspektivet alltid kompletteras med en bedömning av arbetsförmågan. Företagshälsovården är och kan vidareutvecklas som den specia- listresurs som skall utnyttjas för individuell arbetsförmågebedöm- ning och arbetsplatsanpassning i samband med sjukskrivning och rehabilitering. oförbättrade underlag för bedömning av rätt till sjukpenning genom att rehabiliteringsunderlag från arbetsgivare med ytt- rande från företagshälsovård införs. oförsäkringskassan skall upprätta rehabiliteringsunderlag för en försäkrad som inte har någon arbetsgivare. oatt vid längre sjukskrivningar regelmässigt skall inhämta underlag från företagshälsovården avseende den försäkrades arbetsförmåga m.m. Underlagen skall bekostas av oatt medicinska underlag (läkarintyg) skall innehålla uppgifter om patientens tillgång till och kontakt med företagshälsovård samt medicinskt syfte med rekommenderad sjukskrivnings- period. Enligt nuvarande regler skall upprätta en rehabi- literingsplan om den försäkrade behöver en arbetslivsinriktad reha- biliteringsåtgärd. HpH föreslår att i alla sjukfall skall upprätta en målinriktad rehabiliteringsplan för att säkerställa en mer aktiv sjukskrivningsperiod. oFörsäkringskassan skall efter det att ett rehabiliterings- underlag har inkommit från den försäkrades arbetsgivare fast- ställa en rehabiliteringsplan. I planen skall anges tidplaner och beräknade kostnader för alla de rehabiliteringsåtgärder som är aktuella i det enskilda fallet. oArbetsgivaren skall vara skyldig att genomföra och finansiera de åtgärder som enligt rehabiliteringsplanen arbetsgivaren skall svara för. primära uppgift inom sjukförsäkringen är att otillgodose den försäkrades rätt till ersättning och att samordna erforderliga rehabiliteringsinsatser och oansvara för att den enskildes förutsättningar för och behov av rehabiliteringsinsatser utreds, planeras, genomförs och följs upp. oen personlig koordinator, med ansvar för beslut och sam- ordning av åtgärder under hela sjukfallsperioden, skall utses i samtliga fall. osjukförsäkringens möjlighet att köpa tjänster skall begränsas till o försäkringsmedicinska utredningar o underlag från företagshälsovård o rehabiliteringsåtgärder i de fall försäkringen träder in i arbetsgivares ställe. Motivation och faktiska förutsättningar för en sjukskriven att åter- vända till arbetslivet minskar drastiskt med sjukskrivningens längd. /2002 beräknas närmare 120 000 personer ha varit sjukskrivna än , vilket utgör ett allvarligt problem såväl för de sjukskrivna personerna som för samhället. Personer som redan är sjukskrivna måste få ett bättre, aktivt stöd för sin återgång till arbete. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att motverka att sjukpenning utvecklas till en långvarig och passivi- serande försörjningskälla. Den stora ökningen av långa sjukskrivningar är till viss del en konsekvens av att försäkringskassorna och övriga aktörer inte haft resurser och i vissa fall också saknat stöd och kompetens för ordentliga målinriktade insatser. En tidsbegränsning av sjukskrivningsperioden kommer att påskynda och skärpa utredning och bedömning av behovet av långsiktiga rehabiliteringsbehov. o Sjukpenning skall lämnas för . oOm det finns särskilda skäl för det, skall sjukpenning kunna lämnas . skall genom en särskild prövning av samtliga sjukpenningfall under den tolfte månaden av sjukskrivningsperio- den förvissa sig om att aktiv rehabilitering planeras eller pågår i de fall där inte en medicinskt motiverad sjukskrivning är uttryckligen den mest adekvata och för patienten bästa behandlingsmetoden. Syftet skall vara att få underlag för prognos och beslut om hur sjukpenningperioden skall avslutas. Sjukförsäkringen är statligt finansierad och kostnaderna för den utgör en allt mer väsentlig del av statens budget. Försäkringen regleras genom ett statligt normsystem. Försäkringskassornas rättsliga ställning är särpräglad. De är formellt sett inte statliga myndigheter och därför heller inte inordnade i en statlig myndig- hetshierarki. Några bestående förutsättningar för ett stabilt sjukförsäkrings- system och en stabil långsiktig hälsa på arbetsplatsen kan inte skapas utan att strukturella reformer genomförs. En försäkringsmässig sjukförsäkring måste finansieras utanför statens budget med ett självklart samband mellan och kostnader. ode allmänna försäkringskassorna organiseras inom ramen för den normala statliga myndighetsstrukturen. oregeringen tillsätter en utredning med uppdrag att lämna närmare förslag till utformning och genomförande av den nya organisationen. oregeringen överväger utformningen av en fast organisatorisk samverkan mellan arbetsförmedlingen och . osom ett första steg mot en mera fristående sjukförsäkring, att försäkringen - som - finansieras över statens budget, med den förändringen att endast en totalkostnad budgeteras. Riks- försäkringsverket skall som central myndighet ansvara för och administrera anslaget. HpH har i tidigare rapporter bl.a. föreslagit oatt taket för sjukpenninggrundande inkomst skall höjas från 7,5 till 10 prisbasbelopp. oatt sjukförsäkringsavgiften skall beräknas med ett högre tal på löner till anställda som inte omfattas av sjuklönelagen. HpH erinrar också om förslag an- gående rehabilitering av nu långvarigt sjukskrivna. Utredningen föreslog att regeringen i särskild ordning skulle ge sjukförsäkringen ett temporärt resurstillskott för att möjliggöra utredningar och bedömningar av hur nu långtidssjukskrivnas sjukskrivningsperiod skall avslutas och för att genomföra de åtgärder som kan bli aktuella. Utredningen bedömde att enbart en första genomgång av 50 000 långtidssjuka skulle kräva ett resurstillskott på . Därtill kommer ytterligare resurstillskott att erfordras för de rehabiliteringsinsatser som är nödvändiga. Dessa beräknades sammantaget kräva 4,3–6,3 miljarder av statens medel . lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän för- säkring dels att 3 kap. 2 § samt 22 kap. 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas tio nya paragrafer, 3 kap. 3 a § och 8 b § samt 22 kap. 3 a §, 4 a-d §§ och 6 a-c §§, av följande lydelse. Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (in- komst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat för- värvsarbete). Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 1-3 inkomstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 1-5 och fjärde stycket lagen (1990:659) om sär- skild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukför- säkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjukpenning- grundande inkomsten fastställs av . 1 Senaste lydelse 2000:983 anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst bortses från grundande inkomst bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som över- stiger tio gånger prisbasbeloppet. Det belopp som sålunda skall som sålunda skall undantas skall undantas skall i första hand räk- i första hand räknas av från in- nas av från inkomst av annat Ersättning för utfört arbete i utfört arbete i annan form än annan form än pension räknas pension räknas som inkomst av som inkomst av anställning, så- , även om mottaga- även om mottagaren inte är an- ren inte är anställd hos den som ställd hos den som utger ersätt- I nu angivna fall skall fall skall den som utför arbetet den som utför arbetet anses så- som arbetstagare och den som den som utger ersättningen så- utger ersättningen såsom ar- för arbete för någon annans räk- arbete för någon annans räkning ning inte antas uppgå inte antas uppgå till till , skall er- sättningen från denne inte tas ningen från denne inte tas med med vid beräkningen av den vid beräkningen av den sjuk- ten i annat fall än då den utgör annat fall än då den utgör in- Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst av anställ- grundande inkomst av anställ- ning skall bortses från ersättning ning skall bortses från ersätt- som enligt 2 a § skall anses som ning som enligt 2 a § skall anses som inkomst annat förvärvsar- samt ersättning som idrotts- utövare får från sådan ideell förening som avses i 7kap. 7 kap. 7 § lagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja och som har till huvudsakligt idrottslig verksamhet, om er- syfte att främja idrottslig verk- sättningen från föreningen un- der året inte kan antas uppgå till antas uppgå till minst ett halvt Vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst av anställ- ning bortses även från ersättning av anställning bortses även från från en stiftelse som har till vä- ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att som är eller har varit anställda hos dem som är eller har varit hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandels- som lämnat bidrag till stiftelsen stiftelse) eller från en annan ju- (vinstandelsstiftelse) eller ridisk person med motsvarande en annan juridisk person med ändamål, om ersättningen avser motsvarande ändamål, om er- en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den ersättning för arbete för den Detta gäller dock endast om de Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmans- betydande del av de anställda. företag eller ett fåmanshandels- Om arbetsgivaren är ett få- bolag skall vid beräkningen inte mansföretag eller ett fåmans- bortses från ersättning som den handelsbolag skall vid beräk- ningen inte bortses från ersätt- sådan företagsledare eller del- ning som den juridiska personen ägare i företaget eller en person lämnar till sådan företagsledare som är närstående till någon av eller delägare i företaget eller en person som är närstående till avses detsamma som i inkomst- bolag, företagsledare och när- stående person avses detsamma som i inkomstskattelagen. av anställning skall alltid bortses från ersättning från en vinst- grundande inkomst av anställ- andelsstiftelse som härrör från ning skall alltid bortses från bidrag som arbetsgivaren lämnat ersättning från en vinstandels- stiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren lämnat under Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpenninggrundande inkomsten till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete under mot- svarande tid. En liknande begränsning skall gälla semesterersätt- ning. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Sjukpenning utges fortlöpande för . Har den försäkrade under de närmast föregående erhållit sjukpenning, rehabili- teringspenning enligt 22 kap. denna lag eller sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön för sammanlagt minst , får sjukpenning inte längre lämnas. Detta gäller till dess har förflutit från den dag för vilken sådan ersättning senast har beta- lats ut. Vid beräkning av det antal dagar för vilken ersättning har betalats ut skall inte beaktas dagar som infaller före ett upphåll på för vilka ersätt- ning inte har betalas ut.Sjukpenning får lämnas som anges i första och andra styckena, om det föreligger särskilda skäl för det.8 b §Den allmänna skall inhämta underlag från före- tagshälsovården när sjukperioden uppgår och inför prövning enligt 3 a §. Beträffande en försäkrad som saknar anställ- ning skall sådant underlag in- hämtas från företagshälsovården eller en annan institution som har särskild kompetens att bedöma arbetsförmåga och behov av reha- bilitering.22 kap.3 §2Den försäkrades arbetsgivare Den försäkrades arbetsgivare skall i samråd med den försäk- skall i samråd med den försäk- rade svara för att dennes behov rade svara för att dennes behov av rehabilitering klar- av rehabilitering klar- läggs och för att de åtgärder läggs och för att de åtgärder vidtas som behövs för en effe k- vidtas som behövs för en effek- tiv rehabilitering. Detta gällerOm det inte framstår som obe- inte om den försäkrades inkomst hövligt skall arbetsgivaren på- från arbetsgivaren börja en rehabiliteringsutredning före sjukperioden för månad räk-nat understiger av 1. när den försäkrade till följd prisbasbeloppet. Har den försäk- av sjukdom har varit helt eller rade utfört arbete för arbetsgiva-2 Senaste lydelse 1991:104029 ren under minst tre kalender - månader i följd, skall som in- veckor i följd, komst för månad räknat anses 2. när den försäkrades arbete den genomsnittliga inkomsten för ofta har avbrutits av kortare de tre kalendermånader som in- 3. när den försäkrade begär det. Arbetsgivaren skall påbörja att fall som avses i andra stycket 1 om den försäkrade till följd av sjukdom har varit helt eller anmälan om sjukdomsfallet och i fall som avses i andra stycket 2 veckor i följd, dagen för anmälan om det sjuk- domsfall som närmast föregick skall den tillställas kassan inom från den dag då be- fall som avses i andra stycket 1 I fall som avses i andra Därvid skall uppgift lämnas om orsaken till dröjsmålet och om för anmälan om det Utredningen skall genomföras i begäran av den försäkrade, skall det lämnas till kassan inom 60 arbetstagarorganisation, om den dagar från den dag då begäran försäkrade medger det. framställdes hos arbetsgivaren. överta ansvaret för rehabili - inte kan lämnas inom teringsutredningen, om det finns skäl till det. Därvid skall uppgift lämnas om orsaken till dröjsmålet och om räknas vara upprättat. derlaget upprättas skall det om- gående lämnas till försäkrings- arbetstagarorganisation, om den försäkrade medger det. rätta rehabiliteringsunderlag, om arbetsgivare eller annars om det finns skäl till det. En arbetsgivare som omfattas av skydd mot kostnader för sjuklön enligt 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön har rätt till ersättning för sina kostnader för sådana rehabi- literingsåtgärder som han skall svara för enligt en rehabiliterings- plan som har fastställt enligt 22 kap. 6 §. Ersättning enligt första stycket betalas efter ansökan av arbets- givaren ut av den försäkrings- kassan som har fastställt aktuell rehabiliteringsplan. Regeringen eller, efter re- geringens bestämmande, Riks- försäkringsverket meddelar när- mare föreskrifter om ansökan om och utbetalning av ersättning enligt första stycket. I ett rehabiliteringsunderlag enligt 3 § skall lämnas uppgift om den anställdes förmåga att utföra sina arbetsuppgifter och en prognos för återgång i arbete. Uppgifter skall också lämnas om behovet av re- habiliteringsinsatser samt om vidtagna och planerade åtgärder på arbetsplatsen. Den anställdes uppfattning i frågan om rehabilitering skall anges. I utredningen skall redo- visas även de övriga omständig- heter som är av betydelse för be- dömningen av vilka åtgärder som behövs för att den anställde skall kunna återgå i arbete. Till un- derlaget skall bifogas de läkarintyg arbetsgivaren har erhållit. Fram- står det som uppenbart att någon rehabiliteringsåtgärd inte behövs, kan underlaget begränsas till upp- gifter om varför rehabilitering inte behövs. I underlaget skall ingå yttrande från företagshälsovård angående arbetsförmågan relaterad till ar- betsuppgifterna, behovet av reha- biliteringsåtgärder, prognos för återgång till arbetet och eventuellt förslag till åtgärder utöver dem som arbetsgivaren har föreslagit. Beträffande en försäkrad som saknar anställning skall i under- laget ingå sådant yttrande från företagshälsovård eller en annan institution som har särskild kom- petens att bedöma arbetsförmåga och behov av rehabilitering. Regeringen, eller den myndig- heten regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter om hur ett rehabiliteringsunderlag skall utformas. En arbetsgivare skall betala för- seningsavgift med , om arbetsgivaren inte har lämnat ett rehabiliteringsunderlag till för- säkringskassan senast vid den tid- punkt som anges i 3 § tredje stycket. Förseningsavgift skall inte tas ut, om arbetsgivaren har gjort en anmälan enligt 3 § fjärde stycket och det kan anses ursäktligt att ett rehabiliteringsunderlag inte har lämnats inom föreskriven tid. Förseningsavgiften tillfaller staten. Avgiften skall betalas till länssty- relsen från det att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta skall tas in i beslutet om förseningsavgift. Om avgiften inte betalas inom den tid som anges i första stycket, skall dröjsmålsavgift tas ut enligt lagen (1997:484) om dröjsmåls- avgift. Ett beslut om förseningsavgift får efter sista betalningsdagen verkställas såsom en dom som har vunnit laga kraft. Den obetalda avgiften och dröjsmålsavgiften skall lämnas för indrivning. Be- stämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt Innan beslut om förseningsavgift fattas, skall den som anspråket riktar sig till ges tillfälle att yttra Om den försäkrade behöver en ersättning kan utges enligt detta ställa en målinriktad rehabili- möjligt upprättas i samråd med Planen skall såvitt möjligt upp- den försäkrade och i förekom- rättas i samråd med den försäk- mande fall hans eller hennes ar- som skall komma i fråga och som skall komma i fråga och vem som har ansvaret för dem, vem som har ansvaret för dem, samt uppgifter i övrigt som be- samt uppgifter i övrigt som be- hövs för att genomföra rehabi- hövs för att genomföra rehabi- innehålla uppgift om den beräk- innehålla uppgift om den beräk- nade kostnader för rehabili- löpande se till att rehabili- nen skall anges att om en arbets- teringsplanen följs och att det givare som inte vidtar de åtgärder vid behov görs nödvändiga änd- som han enligt planen skall svara ringar i den. för kan bli skyldig att ersätta för- säkringskassan för dess kostnader 3 Senaste lydelse 1991:1040 löpande se till att rehabili- teringsplanen följs och att det vid behov görs nödvändiga änd- ringar genom att fastställa en reviderad rehabiliteringsplan. Genomför en arbetsgivare inte de åtgärder han har ansvaret för enligt en fastställd rehabili- teringsplan, skall försäkrings- kassan ansvara för att åtgärderna genomförs. får besluta att kostnad för rehabilitering som den har haft i fall som avses i första stycket skall ersättas av ar- betsgivaren. Ersättning enligt 6 a § andra stycket tillfaller sjukförsäkringen och skall betalas till försäkrings- kassan från det att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta skall tas in i beslutet om ersättning för vid- tagna rehabiliteringsåtgärder. Om ersättning enligt 6 a § andra stycket inte betalas inom den tid som anges i första stycket, skall dröjsmålsavgift tas ut enligt lagen (1997:484) om dröjsmåls- avgift. Ett beslut om ersättnings- skyldighet får efter sista betal- ningsdagen verkställas såsom en dom som har vunnit laga kraft. Den obetalda avgiften och dröjs- målsavgi ften skall lämnas för in- drivning. drivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford- ringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsöknings- balken ske. Innan beslut fattas om ersätt- ningsskyldighet enligt 6 a §, skall den som anspråket riktar sig till ges tillfälle att yttra sig. 1.Denna lag träder i kraft, ifråga om 3 kap. 2 § , och i övrigt samt tillämpas i fråga om sjukperiod som påbörjas efter ikraftträdandet. 2.Äldre bestämmelser i 3 kap. 2 § gäller fortfarande i fråga om inkomster som avser tid före ikraftträdandet. lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetsmiljölagen (1977:1160) dels att 3 kap. 2 b § och 8 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 2 c § och 4 kap. 8 a §, av följande lydelse. Arbetsgivaren skall svara för att Arbetsgivaren skall svara för att den företagshälsovård som ar - företagshälsovård finns att tillgå, om inte synnerliga skäl talar emot För en arbetsgivare vars samtliga anställda är att anse som närstående enligt 2 kap. 22 § in- gäller detta endast den företags- för att bedöma arbetsförmåga och behov av rehabilitering finns att tillgå för arbetssökande som är arbetslösa. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom om- rådena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sam- banden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. En arbetsgivare skall i en anmä- lan till lämna 4 Senaste lydelse 1999:579 uppgifter om sjukfrånvaron bland de anställda, om denna överstiger en viss nivå som regeringen, eller den myndighet regeringen be- stämmer, fastställer . Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, kan meddela föreskrifter om när anmälan enligt 3 kap. 2 c § skall lämnas och vilka uppgifter som skall redovisas i en sådan anmä- lan. Regeringen eller, efter rege- Regeringen eller, efter rege- miljöverket får föreskriva att en miljöverket får föreskriva att en särskild avgift skall betalas om särskild avgift skall betalas om överträdelse har skett av en överträdelse har skett av en med stöd av ett bemyndigande i med stöd av ett bemyndigande i 1--3 eller 1--3, 8 § 8 a §. Avgiften skall betalas även även om överträdelsen inte skett om överträdelsen inte skett upp- uppsåtligen eller av oaktsamhet. såtligen eller av oaktsamhet. En sådan föreskrift skall ange hur avgiften beräknas för olika slag av överträdelser. Avgiftsbeloppet skall kunna fastställas direkt med ledning av den angivna beräkningsgrunden. Avgiften skall vara lägst 1 000 och högst . Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2000:764 1. att sjuklön inte utges för för vilken sjuklön kan utges enligt 8 § första stycket,2. att sjuklönen för de därpå följande dagarna utgör av anställningsför- månerna, och3. att sjuklönen för de dagar som följer efter den fjortonde dagen utgör av anställ- ningsförmånerna till den del dessa utgör sjukpenninggrundande inkomst enligt 3kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring.För dagar i en sjuklöneperiod enligt 7 § som arbetstagaren gått miste om lön och andra anställ- ningsförmåner till följd av ned- sättningen i arbetsförmågan gäller lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1047) om sjuklön dels att 6, 7, 12, 17, 25, 26 och 28 §§ samt rubriken före 17 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 17 a §, av följande lydelse.