sou · GQB311d6 · 2003-01-01 00:00:00 — B I L A G O R Bilaga 1: Kommittédirektiv (dir. 2000:96) Bilaga 2: Tilläggsdirektiv (dir. 2001:17) Bilaga 3: Alternativa scenarier för hur transportproblemen kan lösas i – för inklusive underbilagor () Bilaga 4: Kommuner, myndigheter, organisationer och intressegrupper som Stockholmsberedningen sammanträtt med Bilaga 5: Beskrivningar av infrastrukturobjekt och rullande materiel m.m. (framtagna av , Region , Landstings Region-, () och () Bilaga 6: Uppdrag att nna en god hantering av det civilrättsliga avtal om framtida utbyggnad av –som ingåtts mellan staten och kommun (dir. 2001:17) Förbättring av transportsituationen inom En kommitté ges i uppdrag att till regeringen lämna förslag på insatser som förbättrar transportsystemet inom men också transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. Arbetet skall syfta till att utveckla transportsystemet på ett för regionen och hela landet miljömässigt, socialt och samhällsekonomiskt hållbart sätt. Kommittén skall inledningsvis göra en problemanalys av transportsituationen. Den skall också utar- beta en målbild som skall ligga till grund för en långsiktig utvecklingsstrategi.Med utgångspunkt i utveck- lingsstrategin skall kommittén lämna förslag till åtgärder i transportsystemet. Kommittén skall föreslå insatser för att uppnå –ökad samordning mellan de olika trakslagen och ökad effektivitet i det bentliga transportsystemet, –en tillräcklig spårkapacitet, –ökad satsning på kollektivtraken, –en tillräcklig vägkapacitet mellan norra och södra , –minskning av de negativa effekterna av biltraken, –förbättringar av transportsystemet som leder till att det skapas er platser attraktiva för etableringar av bostäder och arbetsplatser, och –en tillräcklig ygplatskapacitet. Kommittén skall undersöka och föreslå lämplig nansiering för sina förslag. I kommittédirektivet används olika geograska begrepp. I begreppet inräknas , ,,ochVästmanlands län. Begreppet avser medan begreppet denieras som kommunerna inom utom , , och . Regeringen beslutade propositionen Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU02, rskr. 1998/99:34). Transportsystemen i landets tre storstäder behandlades emellertid inte i propositionen. Nya tioåriga investeringsplaner för infrastrukturen har beslutats . Den ekonomiska tillväxten och en fortgående urbanisering har bidragit till en betydande trakökning i landets större städer och inte minst i . fungerar ofta som första etableringsplats i för nya näringar och före- tag. Uppkomst och utveckling av kunskapsintensiva verksamheter är betydande i storstadsmiljön. Inom telekommunikation och övrig informationsteknologi har en framskjuten interna- tionell position som är av stor betydelse för utvecklingen i hela landet. Eftersom näringar och företag under eller efter ett utvecklingsskede ofta sprids till andra delar av landet, bidrar de till en posi- tiv utveckling även där. Det är av stor betydelse för utveckling att den svenska ekonomins olika delar fungerar så bra som möjligt. Det gäller inte minst lokala och regionala produktionsmiljöer. svarar för ungefär en fjärdedel av landets totala bruttonationalprodukt och regionens produktionsandel inom kunskapsintensiv industri är ännu högre. Det ligger därför i hela intresse att inte minst och övriga utnyttjar sina produktionsförutsättningar så bra som möjligt. Ett väl fungerande transportsystem är av stor betydelse i det sammanhanget. I sker en kraftig befolkningsökning som förväntas hålla i sig. Befolkningen i har ökat med cirka 100 000 personer . Befolkningsökningen tillsammans med en förväntad tillväxt i den regionala ekonomin innebär ett ökat behov av transporter. Befolknings- ökningen ställer också krav på en väl fungerande bostadsmarknad. Dagens begränsade utbud av bostäder tenderar att utgöra ett allvarligt hinder för en fortsatt ekonomisk tillväxt i och där- med också i . Många företag har nämligen problem att rekrytera tillräckligt med kompetent personal eftersom det är svårt för dem som yttar till att få tag i bostad. har möjligheten att pendla till ökat väsentligt genom att man byggt ut ett antal järnvägar men även genom utökad busstrak på vägnätet. Inom en timmes restid är det möjligt att nå orter på ett avstånd av 120 km.Trots detta nns en kraftig bostadsbrist inom . Goda kom- munikationer inom är därför av stor betydelse för att man skall kunna öka bostads- byggandet och göra mark i mer perifera eller svårtillgängliga områden lättare att nå och mer intressanta att planlägga för bebyggelse. En god tillgänglighet till även för transporter från utlandet är av stor vikt för landets när- ingsliv.Att lätt kunna nå från utlandet är också viktigt för utvecklingen av turismen. Anledningen är att regionen utgör en inkörsport till stora delar av övriga . Det kraftigt ökande resandet i och skapar under högtrak en omfat- tande trängsel i dessa områden. Trängseln förekommer såväl i vägtrak- som i kollektivtraksystemen trots att andelen resenärer i kollektivtraken är den högsta i landet.Trängseln innebär en minskad effek- tivitet med ökade kostnader och tidsåtgång för både företag och resenärer. I vägtraken orsakar det längre restider, lokala utsläppsproblem och en försämrad traksäkerhet. Ökat resande med kollektivtrak medför kapacitetsproblem på spår och i terminaler. Många resenärer tvingas därför resa stående, vilket innebär en dålig komfort. Dålig reskomfort minskar också kollektivtrakens attraktionskraft.Trängsel förekommer även på de längre regionaltågslinjerna. Det förekommer också driftsstörningar som försvårar möjlighe- terna att upprätthålla tillförlitligheten i kollektivtraken. Det ökade resandet gäller alla typer av resor. Det gäller såväl arbets-, inköps- och som tjänsteresor som blir nödvändiga när arbetslivet blir mer kontaktorienterat och omfattningen av service- verksamheter ökar. Fler tjänsterelaterade resor och mer exibel arbetstid gör att resandet inte är lika starkt koncentrerat till som . Tillsammans med den totala ökningen av transportarbetet blir därför perioder med hög trakintensitet tidsmässigt längre. Kommunikationerna påverkar således förutsättningarna för dem som bor i regionen att organisera vardagslivet i både tid och rum. 1 A G A L I B 1 A G A L I B I transportsystem fungerar kollektivtraken och bilresandet som kommunicerande kärl. Det gäller främst vid arbetsresor i högtraktid. Vid driftsstörningar i tunnelbanan eller i pendeltågstra- ken strömmar resande till vägtraken och vice versa. Samordningen mellan de större aktörerna i detta integrerade transportsystem fungerar mindre bra. nns det mycket skiftande uppfatt- ningar mellan de olika trakaktörerna och mellan kommuner i regionen om vilka tekniska lösningar som är lämpliga för att förbättra dagens transportproblem. Det nns också konikter mellan dem som anser att man skall bygga ut nya transportanläggningar och dem som exempelvis vill bevara och ta tillvara kul- turvärden och bevara tätortsnära naturområden. Motsättningarna i kombination med de långa processer och ledtider som gäller för byggande av infrastruktur medför att angelägna utbyggnader eller andra insat- ser för att utveckla transportsystemet ofta inte kommer till stånd. Ofta framförs bristen på medel som skäl,men svårigheterna att skapa en gemensam prioritering av vilka åtgärder som skall vidtas påverkar också. Nuvarande situation i innebär en utveckling bort från de transportpolitiska målen inom samtliga trakslag. I vägtraken ökar antalet dödade och skadade. Bullerstörningarna ökar också, liksom trängseln som gör att restiderna blir längre. Utsläppen av luftföroreningar i regionen och nationellt minskar till följd av den tekniska utvecklingen av fordonen. Det gäller dock inte utsläppen av koldioxid. Men minskningen av luftföroreningar är inte så stor att de uppställda målen kan uppnås. Lokalt överskrids fortfarande riktvärden för kväveoxider. I kollektivtraksystemet uppstår driftsproblem som bland annat är orsakade av eftersatt underhåll. Det nns också brist på spårkapacitet. Detta innebär att resenärerna kan uppfatta kollektivtraken som mindre tillförlitlig vilket allvarligt riskerar att göra den mindre attraktiv. Den förväntade befolkningsutvecklingen med följande behov av resor och en förväntat stor ökning av antalet bilar i regionen bedöms också förvärra den negativa utvecklingen. Stockholms- regionen kännetecknas av en transportmarknad där utbudet inte kan svara upp mot efter- frågan. Regionen riskerar därför att komma i större obalans om inga åtgärder vidtas. Inom nns landets mest utvecklade kollektivtraksystem med spår- och busstrak och ett stort antal resande. Hälften av alla resor med kollektivtrak i landet görs i . Spårsystem som tunnelbanor, förortsbanor och spårvägar nansierar regionen själv, medan spårutbygg- nader i stora delar av övriga landet bekostas av staten genom . Regionen har dock de bästa förutsättningarna för att öka miljöanpassning av resandet och transporter. Problemen i både vägtraken och i kollektivtraken medför att såväl individernas som företagens kostnader för transporter ökar. Företagens kostnader ökar för leveranser, serviceinsatser m.m., medan individernas tid för att komma till arbete, skola eller service blir längre. Den ökade trängseln begränsar möjligheten att resa mellan norra och södra . Det kan medföra att Stockholms- regionen funktionellt riskerar att delas i två delar, en nordlig och en sydlig del som båda har acceptab- la förbindelser med centrumkärnan. Resor mellan norr och söder kan däremot komma att ta för att vara attraktiva i en gemensam arbetsmarknad. Regionens näringsliv karaktäriseras av att olika näringsgrenar har sin tyngdpunkt i olika regiondelar. Det gör att en funktionell splittring av arbetsmarknaden allvarligt kan påverka individernas möjligheter att organisera arbete, bostad och familjeliv. Företagens behov av kompetent arbetskraft driver lokaliseringarna av arbetsplatser till de områden inom regionen som är mest tillgängliga. Ett exempel är utvecklingsenheter inom infor- mationsteknologisektorn som etablerar sig i . Det är därför angeläget att skapa er områden med hög tillgänglighet om skall kunna attrahera nya företag. Ett sätt att skapa sådana förutsättningar är att transportsystemet utvecklas så att er områden i Stockholms- regionen får en väsentligt förbättrad tillgänglighet. Brist på ygplatskapacitet i vid attraktiva tider bidrar till den mycket begränsade konkurrensen på ygmarknaden som nns i . Det bidrar till att priserna på flygresor ökar. Det blir ett otillräckligt antal avgångar dels till redan bentliga destinationer på attraktiva tidpunkter och dels till nya destinationer på de tider som kunderna önskar resa. internationella kontakter är avgörande för näringslivets konkurrenskraft och utveckling såväl i Stockholms- regionen som i landet som helhet.Särskilt resenärer från norra använder –som utgångspunkt för vidare resor till övriga landet och ut i världen. En ny ygplats i de södra delarna av skulle leda till betydande ingrepp i natur- och kulturmiljön. En sådan ygplats skulle dessutom få en negativ inverkan på roll som nav för inrikesyget och för övriga ygplatsers utvecklingsmöjligheter.Av dessa skäl är en ny ygplats i den södra delen av inte möjlig. Effekter av att insatser inte har utförts Inom har man planerat att bygga ut kollektivtraken och vägsystemet. För kollektivtraken har ytterligare spårkapacitet genom centrala och komplettering av spår- vägar och tunnelbanan varit aktuellt. Inom vägsystemet har en utbyggd ringled runt den centrala staden och en yttre tvärled med förbifartsfunktion samt ett införande av vägtullar tidigare varit aktuella. Även utökad ygplatskapacitet har diskuterats. har dock era av dessa planer inte genomförts. Den begränsade spårkapaciteten genom centrala medför att ingen ökning av antalet tåg i vare sig lokal, regional eller interregional trak är möjlig . När öppnar för trak kommer ytterligare tre tåg och riktning att kunna trakera sträckan – . Det motsvarar dock inte den efterfrågan som nns. Bristen på spårkapacitet och därav följande begränsningar för tågtraken medför därför en omfattande trängsel ombord på tågen under högtrak. Den tidigare storstadsöverenskommelsen syftade till att minska biltraken i och skapa bättre kontakt mellan dels de radiellt uppbyggda traklederna, dels mellan norra och södra har frågan om att förbättra förutsättningarna för en långsiktig och miljöanpassad lösning av väg-, järnvägs- och kollektivtrak i utretts (). De begränsade utbyggnaderna av kringfartsleder innebär att traken fortfarande i huvudsak är hän- visad till de infartsleder som är orienterade mot regionens centrum. Uteblivna vägutbyggnader i kombi- nation med uteblivet vägavgiftssystem har troligen bidragit till att man inte lyckats minska biltraken i . Det gör att utsläppen av avgaser är fortsatt höga och att framkomligheten för distributionstrak och de nyöppnade stombusslinjerna är fortsatt dålig. En särskild kommitté skall till regeringen lämna förslag på insatser för att förbättra transportsystemet inom men också för att förbättra transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. Med utgångspunkt från den beslutade transportpolitiken skall arbetet syfta till att transportsystemet kan utvecklas på ett för regionen och hela landet miljö- mässigt, socialt och samhällsekonomiskt långsiktigt hållbart sätt. Kommittén skall kunna diskutera och lämna förslag till förbättringsåtgärder för all slags trak. I arbetet skall karaktären av regionens närings- liv och även regionens betydelse för resten av landet beaktas. Regionens goda förutsättningar för en ökad miljöanpassning av främst person- men även godstransporter skall ligga till grund för uppdraget. Hänsyn till kulturmiljövärdena i regionen skall tas. Arbetet skall även fokusera på säkerhets- och jämställdhets- aspekter. I fråga om jämställdhetsaspekter skall resvanor beaktas. Kommitténs arbete skall syfta till att skapa bättre beslutsunderlag för att utveckla transportsystemet i och transportlänkarna till från och övriga landet.Kommittén skall eftersträva att lämna så väl förankrade förslag att de kan vara hållbara över era mandatperioder. Kommittén skall därför driva arbetet i ett nära samråd med berörda kommuner, andra lokala, regionala och centrala myndigheter, organisationer och intresseföreningar. 1 A G A L I B 1 A G A L I B Kommittén skall inledningsvis redovisa en problemanalys för regionens transportsystem. Kommittén skall därefter ta fram en målbild för utvecklingen av transportsystemet i regionen med alternativa scenarier för hur transportproblem kan lösas. Problemanalysen och målbilden med scenarierna skall sedan utgöra ett underlag för kommitténs fortsatta arbete med en långsiktig utvecklingsstrategi för en period på 25–. Med utgångspunkt i utvecklingsstrategin skall kommittén lämna förslag till åtgärder i transport- systemet. Förslagen skall t.ex. gälla utbyggnader, åtgärder som ökar effektiviteten längs transportlänkar, på stationer eller terminaler och eventuella regelförändringar eller styrmedel. Kommittén bör rangordna sina förslag och motivera skälen till rangordningen. Åtgärdernas samhällsekonomiska nytta och kostnad skall anges. Förslag till utbyggnader skall utformas så att de kan behandlas och inrymmas i trakverkens och de berörda länsstyrelsernas långsiktiga investeringsplaner. För de utbyggnadsåtgärder som kommittén kommer att föreslå skall trakverken svara för den fysiska objektplaneringen i enlighet med ordinarie planeringssystem. Utbyggnader behöver samordnas med övrig markanvändningsplanering i berörda kom- muner. Prövningar kommer därför att göras enligt , väglagen (1971:948), lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, (1987:10), lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. men även andra lagar. Kommittén skall föreslå insatser för att uppnå –ökad samordning mellan de olika trakslagen och ökad effektivitet i det bentliga transportsystemet, –en tillräcklig spårkapacitet genom centrala , för att uppnå en hög kollektivtrak standard, såväl ur ett lokalt och regionalt som ett interregionalt perspektiv, –ökad satsning på kollektivtraken i övrigt i samverkan med trakhuvudmannen i men eventuellt även i övriga i syfte att öka transportsystemets miljöanpassning och att stärka kollektivresandets attraktionskraft, –en tillräcklig vägkapacitet mellan norra och södra i syfte att undvika att transport- tiderna blir så långa att regionen funktionellt delas i två delar, –minskade negativa effekter av biltraken, –att er områden inom blir så lättillgängliga att de kan utvecklas till attraktiva etableringsplatser för näringslivet och som attraktiva bostadsområden samt –en tillräcklig ygplatskapacitet i , där hänsyn också tas till ett väl fungerande allmänyg. Kommittén skall i samband med att olika insatser övervägs, beakta behovet av att förbättra stadsmiljön. Särskild hänsyn skall tas till de kulturhistoriska värdena av riksintresse som nns i . Regeringen har uppdragit åt att planera för en utbyggnad av spårkapaciteten genom centrala . skall i planeringsarbetet samordna olika intressen i syfte att nå en hållbar traklösning. Kommittén skall samverka med i syfte att realisera en utbyggd spårkapacitet. I syfte att öka kollektivtrakens attraktionskraft och bidra till en ökad miljöanpassning skall kommittén överväga om bidrag skall kunna ges till investeringar som inte omfattas av de statliga bidragsreglerna i förordningen (1988:1017) om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrakanläggningar m.m. Kommittén skall även överväga om en större bidragsandel till spåranläggningar än skulle kunna bidra till ökad miljöanpassning av transportsystemet och i sådant fall eventuellt lämna förslag till ändrade bidragsregler. Kommittén skall undersöka och föreslå lämplig nansiering för sina förslag. Kommittén skall i sitt arbete även söka möjligheter till samnansiering med regionens kommuner för de insatser som kommer att föreslås. En särskild kommitté med en bred parlamentarisk representation tillsätts. Kommittén skall arbeta i nära samverkan med berörda kommuner och andra lokala, regionala och centrala myndigheter samt organisa- tioner för att nå en bred förankring för sina förslag och därigenom skapa goda förutsättningar för genom- förandet av de föreslagna insatserna. De statliga trakverken och de länsstyrelser som berörs av olika förslag skall bistå kommittén med de underlag och bedömningar som är nödvändiga på t.ex. teknik-, ekonomi- eller miljöområdet. Kommittén skall till regeringen regelbundet redovisa resultaten av sitt arbete enligt nedan. skall kommittén redovisa en problemanalys som avser transport- system med beaktande av transportmöjligheterna mellan och övriga ,övriga landet och internationellt. Utifrån problemanalysen skall kommittén ta fram en målbild med alternativa sce- narier för utvecklingen av transportsystemet. Målbilden och de alternativa scenarierna skall kommittén redovisa . skall kommittén redovisa en långsiktig utvecklingsstrategi. Som en första etapp i att förverkliga utvecklingsstrategin skall kommittén vid samma tillfälle redovisa förslag till infra- strukturåtgärder som skall vara möjliga att arbeta in i kommande omgång långsiktiga investeringsplaner. Utbyggnadsförslag skall innehålla bedömningar av effekter och måluppfyllelse, dels mot målbilden som kommittén tagit fram, dels mot olika nationella mål. Andra eventuella förslag från kommittén som syftar till att utveckla transportsystemet avser regeringen att behandla i ordinarie propositionsarbete. Kommittén skall vidare följa upp processen kring och genomförandet av de föreslagna åtgärderna, men också vid behov lämna eventuella nya förslag. Kommittén skall slutligt redovisa sitt arbete . Lägesrapporter skall lämnas och . 1 A G A L I B Tilläggsdirektiv till kommittén om förbättrad transportsituation i (N 2001:02) Med ändring av tidigare direktiv skall kommittén redovisa den problemanalys som avser transportsystem med beaktande av transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet och internationellt. Kommittén skall ge förslag på hur ygplatskapaciteten i kan tillgodoses vid bentliga ygplatser. En särskild förhandlare skall utses inom kommittén med uppdrag att nna en god hantering av det civil- rättsliga avtal om framtida utbyggnad av –som ingåtts mellan staten och kommun. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade direktiv för en kommitté med uppgift att i nära samarbete med lokala och regionala företrädare till regeringen lämna förslag till förbättringar av transportsituationen i (dir. 2000:96). Kommittén skall också verka för förbättrade transportmöjligheter mellan och övriga , övriga landet och internationellt. Arbetet skall syfta till att utveckla transportsystemet på ett för regionen och hela landet miljömässigt, socialt och samhällsekono- miskt hållbart sätt. I kommittédirektiv 2000:96 pekas på bristen på ygplatskapacitet i vid attraktiva tider. Vidare konstateras att en ny ygplats i de södra delarna av skulle innebära bety- dande ingrepp i natur- och kulturmiljön. En sådan ygplats skulle dessutom påverka roll som nav för inrikesyget och övriga ygplatsers utvecklingsmöjligheter på ett negativt sätt. Det är skälen till att en ny ygplats i den södra delen av inte är möjlig. Kommittén skall lämna förslag på hur ygplatskapaciteten i kan tillgodoses vid bentliga ygplatser. Förslaget skall redovisas . En av ledamöterna i kommittén skall ges ett särskilt uppdrag att nna en god hantering av det civil- rättsliga avtal som ingåtts mellan staten, genom , och kommun om vidare utbygg- nad av –. Uppdraget skall redovisas . Enligt direktiven skall en problemanalys redovisas . Med ändring av direktivet i denna del skall kommittén i stället redovisa problemanalysen tillsammans med målbilden senast den