sou · GQB358d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Genom ett beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med upp- drag att göra en översyn av arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning. förordnades LO:s förre avtalssekreterare som ordförande. Som ledamöter förordnades riksdagsledamöterna (), (), (), (), (), () samt pappersarbetare () och jur.kand (). ersattes av ledamoten i (). Representanter för arbetsmarknadens parter har knutits till kommittén. Genom beslut förordnades förhandlingsdirektören (), arbetsrättsjuristen (), förhandlaren (), verkställande direktören (Svenskt näringsliv), förste vice ordföranden (LO), kanslichefen (LO), ombudsmannen () och ombudsmannen (TCO) att ingå i kommitténs referensgrupp. förordnades kanslirådet , kanslirådet Bo Barrefelt, hovrättsassessorn (samt- liga vid ) och departementssekreteraren () som sakkunniga samt avdelningschefen (), docenten (), chefsjuristen () och departementssekreteraren () som experter. för- ordnades chefsjuristen (Företagarnas riksorganisa- tion) som expert. ersattes av departementssekreteraren (Finansdeparte- mentet) som sakkunnig i kommittén. ent- ledigades som sakkunnig med verkan . Departementssekreteraren () ersatte som sakkunnig i kommittén. ersattes av departements- sekreteraren () som expert i kommittén. förordnades Per som huvud- sekreterare. förordnades , och samt som sekreterare på deltid. förordnades som sekreterare i kommittén. Kommittén assisteras av . Härmed överlämnar kommittén delbetänkandet Tid – för arbete och ledighet. Reservationer har lämnats av ledamöterna samt . Särskilda yttranden har lämnats av ledamöterna samt experterna . Förslag till lag om flexibel ledighet .................................................. Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480)................... Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) ................. Bakgrund och förutsättningar ................................................. Delbetänkandets innehåll och disposition.............................. Återstoden av utredningstiden................................................ Hur mycket arbetar vi? Utvecklingen av veckoarbetstiden .......................................... Jämförelse med andra länder.................................................... Genomsnittlig faktisk veckoarbetstid.......................... 2.2.2 Hur många – hur mycket?............................................ Varför förekommer övertid?........................................ 2.3.2 Betalt och obetalt övertidsarbete ................................. 2.3.4 Hur många arbetar övertid? Sjuka utanför arbetskraften ......................................... Slutsats – faktisk arbetstid ...................................................... Arbetstidsreglering i kollektivavtal ........................................ Annan betald ledighet............................................... 2.6.4 Slutsats – arbetstid i kollektivavtal .............................. Minskad arbetstid – samband och effekter..................... Privatekonomin påverkar agerande............................. 3.1.2 Mer eller mindre arbete................................................ 3.1.3 Arbetstidens betydelse för hälsa och 3.1.4 Fördelning av det obetalda arbetet.............................. Intäkter och kostnader................................................. Driftstid och produktivitet.......................................... Olikheter hos arbetskraften......................................... 3.2.6 Anpassning till minskad arbetstid ............................... Arbetslöshet och sysselsättning .................................. Hälsa och välbefinnande .............................................. 3.4.2 Sysselsättning, lön och faktisk arbetad tid.................. Olika metoder – olika konsekvenser?............................. Löneutveckling för arbetstagaren .............................. 4.1.3 Kvinnors och mäns tid................................................ 4.2.1 Anpassningsbehov till följd av minskad arbetstid..... 4.2.2 Effekter av minskad arbetstid..................................... 4.3.1 Ökat eller minskat arbetsutbud ................................. Ohälsan i arbetslivet.................................................... Kommitténs uppdrag till ................... Utgångspunkter för analysen ................................................ Arbetslöshet och sysselsättning................................. 5.2.2 Bedömning av genomslag – faktisk arbetad tid......... Resultaten av analysen ........................................................... 5.3.1 Utveckling i ekonomin ............ Vilken metod att minska arbetstiden bör väljas?........... Kvalitativa skillnader mellan metoderna? I vilken omfattning bör arbetstiden minskas?...................... Minskad arbetstid och stärkt inflytande ............................... Lag om flexibel ledighet ............................................ Ledighetens form – semester eller annan betald ledighet ... Lagens innehåll och utformning ........................................... 7.2.2 Rätten till och intjänandet av ledigheten .................. 7.2.3 Hur ledigheten kan disponeras – förläggning och Lön under ledigheten ................................................. Konsekvenser av förslaget..................................................... 7.3.1 Hälsa, välbefinnande och jämställdhet...................... 7.3.2 Företag och offentliga verksamheter samt 7.3.3 Små företags särskilda förutsättningar...................... Påverkan på kollektivavtal.......................................... Mer flexibel användning av semester........................... Omvandling av semester till ledighet i del av dag................ Semesterdagarna blir flexibel ledighet.................................. Konsekvenser av förslaget..................................................... Nya bestämmelser om arbetstid.................................. Direktivets huvudsakliga innehåll ............................. Utvecklingen efter ikraftträdandet............................ 9.3Ett tydligare genomförande av EG-direktivet i svensk lag ............................................................................. Dygnsvila och nattarbetsförbud................................ Begränsning av veckoarbetstiden .............................. 9.3.4 Begränsning av arbetstiden för nattarbetande .......... 9.3.5 Förtydligande av ATL:s EG-spärrar...................... ATL:s rättsliga karaktär ............................................. 9.3.7 Omplacering av nattarbetande ................................... 9.4Förbättrade villkor för arbetstagaren 9.4.1 Skyldighet att pröva arbetstagarens önskemål .......... 9.4.2 Besked om ändringar av arbetstidens förläggning .... Konsekvenser av förslagen..................................................... Hälsa och välbefinnande ............................................. 9.5.3 Konsekvenser på företags- och verksamhetsnivå; påverkan på arbetsorganisation .................................. 9.5.4 Konsekvenser för små företag.................................... Förslag till lag om flexibel ledighet ................................................ Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480)................. Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) ............... Reservationer och särskilda yttrande .................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2 Samhällsekonomiska effekter av en allmän Bilaga 3 Demografisk utveckling – konsekvenser av en .....................................................åldrande befolkning Bilaga 4 EG .......................................................-arbetstidsdirektiv Detta delbetänkande innehåller förslag till ny lagstiftning om minskad arbetstid genom utökad ledighet och ändrad lagstiftning om semester och arbetstid. Kommittén föreslår en lag om flexibel ledighet som ger arbets- tagare rätt till ledighet motsvarande . Ledigheten införs successivt. införs och sedan utökas ledigheten med . Lagen innebär att varje arbetstagare får en slags timbank hos sin arbetsgivare. Ledigheten beräknas i timmar och kan disponeras i såväl timmar som . Längden på arbetsdagen avgör hur många timmars ledighet som går åt om arbetstagaren skall vara ledig en hel arbetsdag. Syftet med ledigheten är att den skall för- läggas enligt arbetstagarens egna önskemål, t.ex. för att minska arbetstiden per dag eller vecka. Ledigheten ger där- med varje arbetstagare möjlighet att påverka sina arbetstidsförhål- landen. Arbetsgivaren skall kunna neka den förläggning av ledig- heten som arbetstagaren önskar endast om den medför en störning av verksamheten, dvs. att problem uppkommer som inte kan lösas på ett rimligt sätt. Vidare föreslås en ändring i semesterlagen, så att arbetstagare ges rätt att få de semesterdagar som överstiger samt spa- rade semesterdagar omvandlade till ledighet i del av dag. Syftet med ändringen är att arbetstagare skall ges fler valmöjligheter för använ- dandet av semestern och att den semester som omvandlas till tim- mar skall kunna användas på samma sätt som ledighet enligt den nya lagen om flexibel ledighet. Sammantaget föreslås arbetstagare kunna ha högst innestående på timbanken. Delbetänkandets tredje författningsförslag avser ändringar i arbetstidslagen. Förslaget syftar till ett mer korrekt genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv i svensk lag och att stärka enskilda arbetstagare i arbetstidshänseende. Vad gäller EG-direktivet före- slås att arbetstidslagen tillförs nya bestämmelser som innebär att alla arbetstagare skall ha minst elva timmars dygnsvila per 24- timmarsperiod, att den genomsnittliga veckoarbetstiden begränsas till högst samt att arbetspassen för nattarbetande med särskilt ansträngande arbeten begränsas till högst . Dessa bestämmelser före- slås bli dispositiva inom ramen för lagens befintliga EG-spärrar. För att stärka den enskilde arbetstagaren föreslås att arbetsgivare åläggs en skyldighet att pröva önskemål om arbetstidens längd och förläggning. Vidare föreslås att arbetsgivare skall ge besked om ändringar i arbetstidens förläggning i förväg i stället , vilket har gällt . Om minskad arbetstid och ökat inflytande Kommittén har haft i uppdrag att pröva olika metoder för en gene- rell minskning av arbetstiden och lägga förslag om hur en sådan minskning bör genomföras. De metoder som har prövats är nor- malarbetstidsförkortning, dvs. en förkortning av veckoarbetstiden, och en utökad ledighet . Kommittén har gått igenom en rad olika aspekter på generella minskningar av arbetstiden och prövat om det går att finna några kvalitativa skillnader mellan de båda metoderna. De aspekter som prövats avser sociala och eko- nomiska faktorer, såsom sambanden mellan arbetstidsförkortning och jämställdhet respektive arbetstagares hälsa samt ekonomiska konsekvenser av förkortningar av arbetstiden för enskilda indivi- der, företag och samhälle. Kommittén konstaterar att om allt annat hålls lika, dvs. om jämförelsen avser arbetstidsminskningar som tidsmässigt är lika stora, går det inte att finna några tungt vägande skäl för att förorda den ena metoden framför den andra. En central del i kommitténs överväganden har varit den sam- hällsekonomiska konsekvensanalys som har gjort för kommitténs räkning. Analysen avsåg fyra olika sätt att minska arbetstiden: en förkortning av normalarbetstiden till 38 respektive samt en utökad ledighet i form av en utbyggd semesterledighet eller i form av en ny allmän ledighetslag. utgår i sin analys från att den ekonomiska tillväxten, mätt som ökning av bruttonationalprodukten (BNP), på lång sikt bestäms av produktiviteten och antalet arbetade timmar i ekonomin. Då produktiviteten på lång sikt inte bedöms påverkas av en förkortning av arbetstiden, blir det samlade antalet arbetade timmar i ekonomin avgörande för ekonomins tillväxtförutsätt- ningar vid en arbetstidsreform. Generell förkortning av arbetstiden genom lagstiftning innebär färre arbetstimmar i ekonomin som helhet än vad som hade varit fallet utan en arbetstidsförkortning. Således blir utvecklingen av BNP på en relativt lägre nivå i jämförelse med situationen utan en arbetstidsreform. Ju mer arbetstiden förkortas, desto större blir de samhällsekonomiska konsekvenserna. Den demografiska utvecklingen som innebär att allt färre i arbetsför ålder skall försörja allt fler äldre medför att den ekono- miska tillväxten bedöms bli låg, sett ur ett historiskt perspektiv, även utan en förkortning av arbetstiden. Det ökade antalet äldre innebär också ett större behov av vård och omsorg. Denna utveck- ling innebär en påfrestning på den offentliga sektorns resurser. Kortare arbetstid innebär försämrade möjligheter att finansiera den offentliga sektorn, då arbete är den viktigaste basen för skatte- intäkter. De samhällsekonomiska konsekvenserna av en generell lagstiftad förkortning av arbetstiden måste beaktas när förslag om förkortad arbetstid utformas. Kommittén kommer till slutsatsen att rådande samhällsekonomiska förhållanden gör att en relativt begränsad minskning av arbetstiden bör föreslås; en sänkning av normal- arbetstiden till , alternativt en utökad ledighet . över året ger dessa metoder ungefär lika stor minskning av arbetstiden. Kommittén anser att en metod att minska arbetstiden bör förordas som möjliggör ett stärkt inflytande för enskilda arbetstagare att påverka sina arbetstids- förhållanden. Det föreslås att en modell med utökad ledighet väljs där enskilda arbetstagare ges betydande möjligheter att påverka för- läggningen av ledigheten. Det är framför allt två sätt för ledighetens införande som har diskuterats: en utbyggd semesterledighet till totalt trettio semes- terdagar, respektive en ny lag som ger rätt till ledighet motsvarande fem lediga arbetsdagar. Utökad semesterledighet skulle sannolikt inte leda till att alla får del av reformen, eftersom den allra största delen av de offentliganställda redan har mer än tjugofem semester- dagar enligt kollektivavtal. Avsikten med den ledighet som kom- mittén föreslår är en annan än syftet med semester. Den ledighet kommittén föreslår skall möjliggöra både minskad arbetstid och skapa förutsättningar för arbetstagare att påverka sina arbetstids- förhållanden genom förläggning av ledigheten som arbetstagaren önskar och tar initiativ till. Ledigheten skall kunna användas till att minska arbetstiden per dag eller vecka. Ledigheten skall också kunna tas ut som hela lediga dagar. Det större genomslaget på arbetsmarknaden och möjligheten till flexibel användning, gör att kommittén anser att ledigheten bör införas genom en ny lag; lag om flexibel ledighet. En central del i den nya lagen blir att arbetsgivaren skall kunna neka den förlägg- ning av ledigheten som arbetstagaren önskar endast om den medför en störning av verksamheten. Arbetsgivarens bedömning av om störning uppstår kan prövas rättsligt. Om flexibel användning av semesterledighet Semesterledighet syftar till vila och rekreation. Semesterledighet räknas i eller perioder av dagar. Om viss del av de befint- liga semesterdagarna kan användas som ledighet i del av dag, kan arbetstagare få ytterligare ledig tid för flexibel användning. Kom- mittén föreslår därför att semester utöver samt sparad semester skall kunna omvandlas till ledighet i del av dag. Initiativet till sådan omvandling av semesterdagar skall tas av arbetstagaren. Rätten till semester i tjugofem kvarstår därmed oföränd- rad. Om semesterdagarna omvandlas till ledighet i del av dag används den ledigheten på samma sätt som den lediga tid som införs i den nya lagen om flexibel ledighet. Om ändringar i arbetstidslagen EG:s arbetstidsdirektiv genomfördes i svensk lag genom att avtalsfriheten i fråga om avvikelser från lagen begränsades. Genomförandet den gången var avsett som ett provisorium, i avvaktan på att den dåvarande arbetstidskommitténs översyn av hela arbetstidslagen skulle bli färdig. Eftersom det förslag till ny arbetstidslag som den dåvarande kommittén senare presenterade inte ledde till förändringar i lagstiftningen, kom den provisoriska lagändringen att bli bestående. skickade EU-kom- missionen en s.k. formell underrättelse till regeringen angående det svenska genomförandet av EG-direktivet. Kommissionen anser att det svenska genomförandet av direktivet inte är korrekt på vissa punkter. Med anledning av kommissionens kritik och för att direktivet i övrigt skall bli korrekt genomfört i svensk lag, föreslår kommittén vissa ändringar i arbetstidslagen. En ny bestämmelse införs som innebär att alla arbetstagare skall ha minst elva timmars sammanhängande ledighet per 24-timmars- period. Kommittén anser att vilan skall förläggas så att det nuvarande principiella nattarbetsförbudet kan bibehållas. Tiden mellan och kl. 5 skall därmed alltid ingå i dygnsvilan. Möjligheten att avvika från nattarbetsförbundet bibehålls. En ny begränsning av veckoarbetstiden till högst i genomsnitt införs i lagen. 48- timmarsbegränsningen inkluderar jourtid. Kommittén framhåller emellertid att den delen av bestämmelsen kan behöva övervägas på nytt beroende på utvecklingen i fråga om direktivets innebörd på den punkten. Det föreslås också att lagen tillförs direktivets bestämmelse om att arbetstiden för nattarbetande med särskilt ansträngande arbeten inte får överstiga inom den 24-timmarsperiod då natt- arbetet utförs. De nya EU-anpassade bestämmelserna föreslås bli dispositiva till förmån för kollektivavtal så långt direktivet medger. Vidare föreslås vissa förtydliganden i lagens s.k. EG-spärrar för sådana avvikelser och för dispenser som meddelas av Arbetsmiljö- verket. Förtydligandena innebär inga materiella förändringar. I arbetstidslagen föreslås även två ändringar som syftar till att stärka den enskilde arbetstagaren och underlätta förenandet av yrkesarbete och familjeliv. Den ena av dessa ändringar gäller den tid som arbetsgivaren skall iaktta för besked om ändringar av arbets- tidens förläggning innan ändringarna verkställs. Enligt den nuva- rande lagen gäller att arbetsgivaren skall ge besked om en kom- mande ändring av arbetstidens förläggning i förväg, oavsett hur omfattande ändringen är. Kommittén föreslår att tiden förlängs , men att sådant besked endast behöver ges inför ändringar av arbetstidens förläggning som kan påverka arbetstagarens förhållanden utanför arbetet, t.ex. en ändring av tiden för arbetsdagens början eller slut. Den andra ändringen inne- bär att lagen tillförs en bestämmelse som ålägger arbetsgivaren att pröva arbetstagares önskemål om arbetstidens längd eller förlägg- ning. Arbetstagarens önskemål skall tillgodoses om de enligt arbetsgivarens bedömning är förenliga med verksamhetens krav. Om önskemålen inte tillgodoses skall arbetsgivaren motivera sitt beslut. lag om flexibel ledighet 1 § Arbetstagare har rätt till ledighet från sin anställning enligt denna lag. Från lagens tillämpning undantas dock arbetstagare som utför praktikarbete eller feriearbete samt anställningar som varar högst en månad. Vid beräkning av anställningstiden skall tidigare anställningar hos samma arbetsgivare medräknas om tiden mellan anställningarna inte överstiger . 2 § Avtal är ogiltigt i den utsträckning det upphäver eller in- skränker arbetstagares rätt enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation får dock göras avvikelser från 4–10 §§. I sådant kollektivavtal får också bestämmas vad som skall avses med genomsnittlig arbetsdag i 3 §. Arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket får tillämpa det även på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande organisationen men vilka syssel- sätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt avtal. 3 § En arbetstagare har rätt till ledighet motsvarande fem genomsnittliga arbetsdagar i den utsträckning sådan ledighet tjänats in enligt andra stycket. Ledigheten tjänas in enligt grunderna för intjänande av semester- dagar med semesterlön i 7 § semesterlagen. Uppstår vid beräkningen av ledigheten brutet antal timmar avrundas det till närmast högre hel timma. 4 § Arbetstagarens innestående ledighet får uppgå till högst fyra hundra timmar. 5 § En arbetstagare som vill ta ut ledighet skall anmäla detta till arbetsgivaren och ange sina önskemål om ledighetens förläggning. Om arbetstagaren lämnar en sådan anmälan i förväg skall arbetsgivaren förlägga ledigheten enligt arbetstagarens önskemål, såvitt det inte medför störning i verksamheten. Om arbetsgivaren nekar den förläggning av ledigheten som arbets- tagaren önskar skall besked därom lämnas senast före ledighetens början. Arbetsgivaren får inte förlägga ledighet på annat sätt än enligt arbetstagarens önskemål. 6 § Ledighet utöver fyra hundra timmar skall förläggas i anslutning till den semesterledighet som avses i 12 § semesterlagen, om inte annat har avtalats. 7 § Beslutar arbetsgivaren om permittering och skulle permitteringsperioden infalla under redan utlagd ledighet, skall ledighetens förläggning upphävas om arbetstagaren begär det. Motsvarande skall gälla vid uppsägning från arbetsgivarens sida om uppsägningen beror på förhållande som inte hänför sig till arbets- tagaren personligen, dock inte i den utsträckning uppsägningstiden överstiger . 8 § Om arbetstagaren blir oförmögen att arbeta på grund av sjukdom eller sådan ledighet som enligt 17 § semesterlagen är semesterlönegrundande under redan utlagd ledighet, skall ledig- hetens förläggning upphävas om arbetstagaren begär det. 9 § För varje ledig timma som tas ut enligt denna lag skall arbetsgivaren betala den lön som skulle ha utgått om arbetstagaren hade utfört arbete (ledighetslön). 10 § Om arbetstagarens anställning upphör innan han har erhållit den ledighet som har intjänats enligt denna lag skall han erhålla den lön för den innestående ledigheten som skulle ha utgått om ledigheten hade tagits ut vid tillfället för anställningens upphörande (ledighetsersättning). 11 § Arbetstagares rätt enligt denna lag påverkas inte av att ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet, övergår till en ny arbetsgivare genom en sådan övergång som omfattas av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Arbetstagarens rätt påverkas inte heller av att ett företag eller en del av ett företag övergår till ny arbetsgivare i samband med konkurs. Övergår arbetstagare till ny arbetsgivare inom samma koncern, skall han i ledighetshänseende ha samma rätt i den nya anställ- ningen som han skulle ha haft i den tidigare. Detta förutsätter dock, att arbetstagaren inte erhåller ledighetsersättning av den tidigare arbetsgivaren och att han senast efter anställ- ningens upphörande ger besked till såväl den tidigare som den nye arbetsgivaren, att han önskar överföra intjänade förmåner till den nya anställningen. I fall som avses i andra stycket är den nye arbetsgivaren berättigad att av den tidigare arbetsgivaren få ut ett belopp mot- svarande den ledighetsersättning som denne annars haft att utge till arbetstagaren. 12 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall till arbetstagaren utge, förutom den ledighetslön eller ledighets- ersättning som arbetstagaren kan vara berättigad till, ersättning för uppkommen skada. Vid bedömning av om och i vilken utsträckning skada har uppstått skall hänsyn tas även till arbetstagarens intresse av att erhålla ledigheten och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andra omständlig- heter är skäligt, kan skadeståndet nedsättas eller helt bortfalla. 13 § Arbetstagare som vill fordra ledighetslön, ledighetsersättning eller skadestånd enligt denna lag skall väcka talan därom efter den omständighet inträffat som yrkandet hänför sig till. 14 § Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft .