sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Fritextsökningen har möjliggjorts genom ett avtal mellan SverigeDirekt och innebärande att tillhandahåller ett system för fritextökning. Sök- systemet bygger på den teknik som används för projektet och sökfunktionen Svesök. Kulturarw3 är ett projekt som bedrivs av som syftar till långsiktigt bevarade av elektronisk information. Målet för projektet är att utarbeta metoder att samla, bevara och tillhandahålla svenska elek- troniska dokument som finns tillgängliga i sådan form att de kan betraktas som publicerade. Svesök är en söktjänst och en länk- katalog för svenska webbresurser på Internet. Sökrobotarnas funktioner har anpassats för SverigeDirekts räkning på så sätt att bara webbsidor, webbplatser eller fulltext- dokument på servrar i den offentliga sektorn i samlas in. Möjligheten att söka i fritext på det offentliga webb- platser innebär en avsevärd kvalitetshöjning hos SverigeDirekt- tjänsten. Sökmotorn ger möjlighet att söka i fritext även på sådana offentliga webbplatser som inte har någon egen sökmotor. måste man vara medveten om att också möjligheten till fritextsökning har begränsningar. Fritextsökning med sökmotor ställer nämligen stora krav på avgränsning av sökningen och kan i många fall leda till ett stort antal träffar. Detta gäller inte minst på SverigeDirekts webbplats eftersom sökningarna sker i ett mycket omfattande material. Att antalet träffar emellanåt bli stort gör fritextsökningen till ett ohanterligt verktyg. Fritext- sökningen kan därför inte ersätta – bara komplettera – de andra sökvägar som finns på SverigeDirekt. 12.4.3 Användningen av portalen SverigeDirekt Användningen av portalen SverigeDirekt mäts i huvudsak på två sätt, dels genom mätningar av besöksantalet på själva webbplatsen, dels genom mätningar av antalet sökningar i den sökmotor som finns på webbplatsen. Med besök avser vi här en session, dvs. en uppkoppling från ett visst IP-nummer mot portalen SverigeDirekt. En session innehåller de visningar av webbsidor och bilder på SverigeDirekt som görs innan den som är uppkopplad lämnar SverigeDirekt. Med sökningar avser vi antalet gånger någon skriver in ett eller flera ord i sökrutan på portalen SverigeDirekt och trycker på sök-knappen. Antalet besökare på portalen SverigeDirekt ökar år för år och har mer än fördubblats . Nedanstående tabell visar hur det totala besöksantalet har ökat . Anledningen till att tabellen endast anger april – december är att det finns komplett statistik över , 1999 och 2001 för dessa månader. Förändring i antal besök mellan 1998, 1999 och 2001. En genomsnittlig månad hade webbplatsen 31 036 besökare medan motsvarande siffra för var 63 681. Antalet besökare varierar uppåt och nedåt efter ett visst mönster och är traditionellt sett störst . Antalet besök är relativt lågt, ökar användningen, för att sedan successivt sjunka till och med juli. till och med oktober ökar användningen för att sedan plana ut och gå ned något . Om man antar att portalen SverigeDirekt används i huvudsak under arbetstid på vardagar går denna trend till stora delar att för- klara med månadernas längd, antal i respektive månad, semesterperioder etc. Skillnader i besöksantal mellan årets olika månader , 1999 och Trendbrottet förklaras av att portalen inte var till- gänglig under halva mars månad på grund av intrång på en annan webbplats i samma driftsmiljö. avviker från mönstret kan förmodligen förklaras av att den nya sökmotorn lanserades och följdes av en del marknadsföring och viss uppmärksamhet i pressen. Ett tydligt mönster går att urskilja när man ser till användningen av portalen SverigeDirekt . SverigeDirekt används mest under vardagar och speciellt . Antalet användare är knappt hälften så många som på vardagar. Det kan tänkas att detta beror på att många använder webbplatsen på arbetet. SverigeDirekt - besök per dag Fördelning av besöken per dag . I diagrammet är den 1, 8, 15, 22 och . De flesta vardagar uppvisar liknande mönster om man bryter ned besöken på dygnets timmar. Webbplatsen används mest under kontorstid, det vill säga mellan och . Under lunchtimmen mitt går besöksfrekvensen ned. Mellan och är uppkopplingarna mot SverigeDirekt mycket få. Under kvällstimmarna är besöksantalet ca 100 besök . Detta bekräftar att besöken på portalen SverigeDirekt huvud- sakligen sker under kontorstid. Uppgifterna ger även en god grund för att anta att användningen till stor del sker på arbetsplatser och studieinstitutioner. Fördelningen av ett dygns besök (). Varifrån kommer besöken? En mycket stor andel av besökarna kommer från myndigheter, landsting, kommuner och andra offentliga aktörer. De organisa- tioner som enskilt står för flest besök är , , , , Riks- försäkringsverket och . Många myndigheter, kommuner och landsting länkar till portalen SverigeDirekt från sina webbplatser. De som var och en för sig leder flest besökare till SverigeDirekt är länsstyrelserna, , regeringen, , och . AltaVista, Google och Passagen är de söktjänster som flest besökare använder för att hitta till SverigeDirekt. Ser man till användningen av den sökmotor som finns på portalen SverigeDirekt så varierar den utifrån samma mönster som använd- ningen av portalen i stort. När besöksantalet ökar på portalen ökar även användningen av sökmotorn. Avvikande från detta är då antalet sökningar ökade något jämfört med oktober trots att besöksantalet på webbplatsen gick i motsatt riktning. En annan trend är att skillnaden mellan antalet besök och antalet sökningar minskade successivt . fick man multiplicera antalet sökningar med en faktor 1,96 för att få antalet besök . sjönk denna faktor för att vara nere i 1,41. En förklaring till att antalet sökningar närmar sig antalet besökare på portalen kan vara följande. När någon gör en fritextsökning på webbplatserna Företagarguiden, Väster- botten Direkt eller Direkt, görs sökningen i Sverige- Direkts sökmotor och registreras som en sökning där. Däremot registreras inte något besök på portalen SverigeDirekt när detta sker. Antal sökningar och besök Antal sökningar och besök på SverigeDirekt . De lägre staplarna avser antalet sökningar. * Sökmotorn fanns tillgänglig för Sverige- Direkts besökare fr.o.m. . Det högsta antalet sökningar som portalen - Direkt haft var då 51 448 sökningar gjordes. För att portalen SverigeDirekts sökvägar ska uppfattas som snabba och effektiva krävs det att användaren med så få knapptryckningar som möjligt når fram till den sökta informationen. Denna mål- sättning bör omfatta alla grupper av användare. Vid utformningen av sökvägarna på den framtida SverigeDirekt-tjänsten måste därför hänsyn tas till att olika målgrupper har olika behov och kunskap. Vissa är vana vid att söka information på Internet medan andra är ovana. Vissa har god kännedom om hur den offentliga sektorn är uppbyggd medan andra har mindre kunskap. En del söker bara enstaka uppgifter medan andra regelbundet återkommer till vissa informationskällor via portalen SverigeDirekt. Utgångspunkten bör vara att det alltid finns flera olika alternativa sökvägar på portalen SverigeDirekt och att dessa är utformade för att tillgodose olika användargruppers behov. Portalen måste vara utformad så att medborgare och företag kan hitta fram till den information de söker även om de i utgångsläget inte känner till vilket samhällsorgan som ansvarar för den aktuella informationen. Vi gör bedömningen att portalen SverigeDirekt därför måste tillhandahålla så mycket vägvisning åt medborgarna att dessa får en överblick över vilket eller vilka organ som ansvarar för vad inom den offentliga sektorn och därmed över var den efter- sökta informationen finns. Som vi pekat på tidigare (se avsnitt 6.5) bör möjligheterna att söka information utifrån en livssituation eller ett visst problemområde – oberoende av myndighetsorganisa- tionens struktur – lyftas fram. I denna del innebär vårt förslag en ambitionsökning. bör dock en grundläggande utgångspunkt vara att SverigeDirekt ska producera så lite egen information som möjligt. Portalen SverigeDirekt ska inte själv tillhandahålla annan informa- tion än vad som är nödvändigt för att effektivt hänvisa den infor- mationssökande vidare till någon av de webbtjänster som myndig- heter, kommuner eller landsting tillhandahåller inom sina respektive verksamhetsområden. Den framväxande elektroniska förvaltningen kommer i ökad takt att tillhandahålla särskilda självbetjäningstjänster på Internet. bedömer att det är viktigt att sådana tjänster kan nås direkt från portalen SverigeDirekt och inte bara via den myndighet inom vars ansvarsområde tjänsten hör hemma. förekommer också att flera olika samhällsorgan genom samverkan tillhandahåller gemen- samma informations- och självbetjäningstjänster på Internet. Denna utveckling bedömer vi kommer att fortsätta. SverigeDirekt bör genom sina sökvägar erbjuda medborgare och företag god orientering också till dessa myndighetsöverskridande s.k. livs- situations- eller ämnesportaler, t.ex. . Sammanfattningsvis bör alltså portalen SverigeDirekt möjliggöra sökning efter myndigheternas organisatoriska struktur, efter livs- situationer, efter det elektroniska tjänsteutbudet och slutligen efter sökord i fritext. Härutöver ska portalen SverigeDirekt innehålla samlade länkar till geografiskt och ämnesmässigt avgränsade portaler. För en god användbarhet är det vidare nödvändigt att sök- vägarna på portalen SverigeDirekt är flexibla och följsamma i för- hållande till utvecklingen på Internet. Det måste därför bli en viktig uppgift för verksamheten inom SverigeDirekt att fortlöpande vidareutveckla sökvägarna. 12.5Tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionshinder Vår bedömning: Den offentliga sektorn bör ha ett särskilt ansvar för att utforma sin information – också den elektroniska – så att den är tillgänglig för personer med funktions- nedsättningar. En framtida SverigeDirekt-portal måste leva upp till högt ställda krav på tillgänglighet för funktionshindrade. Det är en angelägen uppgift för verksamheten inom SverigeDirekt att uppmuntra och tillsammans med offentliga informations- producenter verka för att offentliga webbplatser anpassas till funktionshindrade. Informationstekniken har en stor potential för att öka funktions- hindrades livskvalitet. För många funktionshindrade innebär IT inte bara en möjlighet att göra samma sak som snabbare eller IT kan innebära en möjlighet att över huvud taget själv- ständigt kunna utföra saker som är självklara för andra. I det förslag till handlingsprogram som dåvarande lämnade 1997 på uppdrag av reger- ingen, IT för funktionshindrade och äldre, angavs att de flesta uttryckte en mycket positiv attityd till IT och pekade på möjligheterna för individen att stärka sin medborgarroll, få tillgång till information, ökad social gemen- skap och nya möjligheter i arbetslivet. trädde förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikapp- politiken i kraft. Enligt förordningen ska myndigheter under regeringen utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de handikappolitiska målen. Myndigheterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionshinder. I det arbetet ska FN:s standard- regler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet vara vägledande (1 §). , som antagits av generalförsamlingen, bygger på grundtanken om delaktighet och jämlikhet för funk- tionshindrade inom samhällets alla områden. Enligt standardregel 5, som reglerar tillgänglighet, bör staterna inse tillgänglighetens betydelse på alla områden i utvecklingen mot full delaktighet. Oavsett vilka eller hur stora funktionshinder människor har, ska staten a) införa handlingsprogram som gör den fysiska miljön till- gänglig för dem och b) se till att de får tillgång till information och möjlighet till kommunikation. Staterna bör se till att nya datoriserade informations- och servicesystem som erbjuds allmän- heten är tillgängliga eller anpassas så att de blir tillgängliga för människor med funktionsnedsättning. I handlingsplanen för eEuropa anges att WAI:s (Web Accessibility Initiative) riktlinjer för webbtillgänglighet ska antas av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna. har i sin undersökning av levnads- förhållanden, , samlat statistik över funktionshindrades tillgång till dator och Internet i hemmet i . Statistiken har kommenterats i en rapport från , Dator och Internet hemma hos personer med funktionsnedsättning. Ett sammandrag av statistiken presenteras i följande tablåer. Tillgång till dator i hemmet i 1998-99 Tillgång till Internet i hemmet 1998-99 Av statistiken framgår att tillgången till dator och Internet är god också bland funktionshindrade. Det är en viktig utgångspunkt i arbetet med att öka tillgängligheten till elektronisk samhälls- information och att utforma en framtida SverigeDirekt-portal. ursprungliga rekommendationer för utformning av innehåll på webben arbetades fram 1995-96 och presenterades på institutets webbplats . Staten, och är huvudmän för . som följde utvecklades rekom- mendationerna med hänsyn till ny kunskap och i samarbete med handikapporganisationerna. presenterades de inter- nationella riktlinjerna från . rekom- mendationer och WAI:s riktlinjer var i sak nästan identiska även om de presenterades på olika sätt. beslöt därför att ersätta de egna rekommendationerna med WAI:s internationella riktlinjer. Utöver WAI:s riktlinjer rekom- menderar ett fåtal kompletteringar med hänsyn till utvecklingsstörda och rörelsehindrade. Hjälpmedels- institutets riktlinjer stödjer om rätten till information. erbjuder kurser i hur man utformar webb- platser så att de ska bli tillgängliga för personer med funktions- hinder. Institutet samarbetar med i dess arbete med att påverka kommunerna att i sin utveckling av webbplatser använda WAI:s riktlinjer. 12.5.3 Portalen SverigeDirekt och funktionshinder rekommenderar SverigeDirekt Hjälpmedels- institutets riktlinjer för ett mer tillgängligt Internet och hänvisar till dessa genom en länk från portalen. Portalen SverigeDirekt hänvisar också till i skolan och dess webbplats för rekommendationer om utformningen av information på Internet för bättre läsbarhet för funktionshindrade. har konsultföretaget AB på upp- drag av utredningen genomfört en tillgänglighetsrevision av portalen SverigeDirekt. I sammanfattningen av konsultrapporten pekar man på att SverigeDirekt har en ren och enkel design som är mycket användbar. Man konstaterar också att webbplatsen är genomtänkt, välstrukturerad och lättnavigerad. Det finns vissa brister vad gäller tillgängligheten, dock inga omfattande utan det handlar om detaljer som kan åtgärdas utan stora ingrepp. Bedöm- ningen är att tillgängligheten i huvudsak är god, beroende också på att portalen är väl strukturerad och att informationen uteslutande är textbaserad. Detta innebär att många användare, inklusive de med olika funktionshinder, kan ta del av den publicerade informa- tionen. Förbättrad tillgänglighet är en viktig demokratifråga. Ökad till- gänglighet leder till bättre förutsättningar för människor med funktionshinder att studera, arbeta och klara det dagliga livet (prop. 1999/2000:79 s. 30). Ett av de nationella målen är att sam- hället ska utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken uttalar regeringen att ett område där det är särskilt angeläget att tillgäng- ligheten beaktas är informationstekniken (prop. 1999/2000:79 s. Det finns annars en risk för att den nya tekniken kan innebära att funktionshindrade personer ställs utanför utvecklingen. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar för att utforma sin information – också den elektroniska – så att den är tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar. Det är vår uppfattning att en framtida SverigeDirekt-portal måste leva upp till högt ställda krav på tillgänglighet för funktionshindrade. En nationell portal som SverigeDirekt bör leva upp till . Mål- sättningen bör vara densamma för de webbplatser som Sverige- Direkt länkar till. I det förslag till nationellt åtgärdsprogram för funktionshindrade och äldre som dåvarande utarbetade angavs som en prioriterad åtgärd att ta fram anvis- ningar till myndigheterna om utformningen av myndigheternas IT- system. Man pekade också på att information till allmänheten borde utformas enhetligt för att bli lättläst, lätt att hitta i och lätt att förstå och att det behövdes riktlinjer som tillämpas strikt av alla offentliga organ i . Vi bedömer att det är en angelägen uppgift för verksamheten inom SverigeDirekt att uppmuntra och tillsammans med offentliga informationsproducenter verka för att offentliga webbplatser anpassas till funktionshindrade. De webbplatser som uppfyller WAI:s riktlinjer och som SverigeDirekt länkar till bör på Sverige- Direkt-portalen kunna märkas på särskilt sätt för att underlätta för funktionshindrade användare. Standarder som åtföljs av märkning är dessutom ett viktigt instrument för att påverka informations- producenterna. Vår bedömning: Verksamheten inom SverigeDirekt bör verka för att den offentliga sektorns informationstexter får ett inne- håll som från början är anpassat till invandrade personers behov och att texter skrivs på lätt svenska. På så sätt kan samhälls- informationen få en mer integrationsfrämjande utformning. Enligt direktiven ska vi vid våra överväganden kring en tydlig och användaranpassad struktur på samhällsinformationen särskilt Direktiven tar som exempel upp frågan om det behövs översättningar av informationen på Sverige- Direkt till andra språk än engelska. /2001 hade av befolk- ning utländsk bakgrund på så sätt att de var födda utomlands eller var utländska medborgare. Om man till denna kategori för personer som är födda i med minst en utrikesfödd förälder blir andelen ännu större. Undersökningar utförda av visar att till- gången till och användning av Internet är god också bland nya svenskar, i vissa grupper väl så god som bland etniska svenskar (, Undersökningar av levnadsförhållanden). Detta är en viktig utgångspunkt eftersom det visar att den elek- troniska samhällsinformationen – om den utformas på rätt sätt – kan spela en betydelsefull roll i integrationsarbetet. Detta ger i sin tur verksamheten inom SverigeDirekt förutsättningar att vara ett användbart medel för att skapa en integrationsfrämjande informationsstruktur. 12.6.2 – en pocketguide m.m. Det finns en tämligen omfattande basinformation om skriven för nya svenskar – – en pocketguide, som Integra- tionsverket ger ut. har den getts ut på svenska, lätt svenska, engelska och franska. De nyanlända ska få boken när de får permanent uppehållstillstånd. Det har ännu inte beslutats huruvida boken ska översättas till ytterligare främmande språk utöver engelska och franska. Originalversionen – den svenska – finns tillgänglig i pdf-format på webbplats och kommer att uppdateras. Det är dock ännu inte beslutat närmare hur uppdatering ska ske. På portalen SverigeDirekt finns det en kort beskriv- ning av den offentliga sektorn i på engelska och också information om vad SverigeDirekt är. Under utred- ningstiden har översättningar av grundläggande information om den svenska offentliga sektorn också gjorts till de största språken bland dem som bor i och är födda i ett annat land, dvs. till finska, arabiska, spanska, persiska, bosniska, serbiska och franska. Syftet med de översatta sidorna är att ge besökare som inte läser svenska en grundläggande information om vad SverigeDirekt är och hur den offentliga sektorn fungerar i . På engelska och franska finns också vissa länkar till ytterligare information från t.ex. riksdag och regering. Målet för våra överväganden är att uppnå en informationsstruktur som är anpassad för att främja det viktiga integrationsarbetet. Det är vår uppfattning att rena översättningar av informationstexter till främmande språk bara kan vara en liten del av integrationsarbetet. En struktur anpassad för att långsiktigt främja integrationsmålen förutsätter mer genomgripande förändringar. Det är nödvändigt att de offentliga organen redan när de utarbetar sin grundinformation tar hänsyn till de särskilda informationsbehov som invandrade personer har, så att de inte skapar information som ensidigt utgår från infödda svenskars behov och utgångspunkter. Att informa- tionsinnehållet på detta sätt anpassas till en integrationsfrämjande struktur bör finnas med som en del i arbetet med att kvalitetssäkra den information som nås från SverigeDirekt (se avsnitt 12.7 nedan). Arbetet bör ske i samarbete med . Det är allmänt känt att en del av informationsklyftan mellan invandrade och infödda svenskar beror på olika förutsätt- ningar att tillgodogöra sig information på det svenska språket. I all synnerhet gäller detta för mer nyanlända grupper, men det gäller även för grupper av invandrade med längre hemvist i , som av olika skäl i otillräcklig omfattning kunnat lära sig svenska. Segregationen på bostadsmarknaden, svårigheter för många invandrade att få arbete och ibland bristfälliga möjligheter att få en anpassad och god SFI-undervisning (svenska för invandrare) är viktiga faktorer i sammanhanget. Det är bland dessa grupper som informationsbehoven rimligtvis är störst och klyftan till etniska svenskar som djupast. När den offentliga sektorn vill verka för etnisk integration bör informationsinsatserna i första hand riktas mot de grupper som i detta avseende är särskilt utsatta. Förutsättningarna för att bli framgångsrik ökar sannolikt starkt om man i första hand översätter och kulturanpassar sitt utbud. Det borde således vara målet för den offentliga sektorn på . Mer gjordes på detta område i . En intressant jämförelse kan göras med de minskande ambitionerna sedan det första invandrarvalet 1976, då omfattande ansträngningar gjordes för att informera på ett stort antal invandrarspråk om rätten att rösta i de kommunala valen. är motsvarande insatser av väsentligt mer blygsam omfattning. Så har också valdeltagandet stadigt sjunkit från val och från en kännedom om rätten att välja på i de aktuella grupperna till betydligt lägre nivåer. Intresset för sändningar på minoritetsspråk, med ett lyssnande som når nivåer som programverksamheten på svenska aldrig kommer i närheten av, är ett annat exempel på hur behovet ser ut. Under har trenden varit tydlig i den offentliga sektorn att i stället för översättningar och kultur- anpassning översätta informationsutbudet till lätt svenska. I det närliggande perspektivet är det ett realistiskt mål att samhällsinformationen på bredare front kulturanpassas och utformas på eller översätts till lätt svenska. En ökad användning av lätt svenska i samhällsinformationen främjar integration i samhället i ett större perspektiv, även i förhållande till andra informations- svaga grupper än invandrade. Vi gör därför bedömningen att den information som produceras på den egna portalen SverigeDirekt bör vara skriven på lätt svenska. Det bör också vara en angelägen uppgift för verksamheten inom SverigeDirekt att stimulera till och verka för att även andra informationstexter i den offentliga sektorn tillhandahålls på lätt svenska. Verksamheten inom SverigeDirekt bör , genom att vara ett föredöme på detta område, kunna få en normerande betydelse för den offentliga sektorn. Ett första steg är utformning på lätt svenska. På bör viktig samhällsinformation finnas tillgänglig på invandrades egna språk. finns det dock ett behov av att synliggöra de över- sättningar av offentlig samhällsinformation till andra språk än svenska som olika informationsproducenter tillhandahåller. Det finns inte någon samlad överblick över vilken offentlig samhällsinformation som faktiskt är tillgänglig på främmande språk. Vi bedömer att en sådan samlad överblick skulle underlätta inte bara för användare som efterfrågar översättningar utan också för informationsproducenter.