sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Den internationella jämförelsen av revi- deringarna avser den årsvisa reala tillväxten av BNP –1998 för , , , , , , , , , , och . Revideringarna i de svenska nationalräkenskaperna har studerats mer ingående. Undersökningen av revideringarna av den årsvisa reala BNP- tillväxten i och övriga länder avgränsades till att mäta skill- naden mellan det första preliminära utfallet och det första definitiva utfallet för BNP (vid år t+2). Studien av de svenska årsvisa revideringarna avser både fasta och löpande priser, medan studien av kvartalsräkenskaperna endast av- ser fasta priser. De aggregat som studeras är privat och offentlig konsumtion, statlig och konsumtion, fasta bruttoinves- teringar, lagerinvesteringar, export och import av varor och tjänster samt nettoexporten och BNP totalt, från användningssidan. Några resultat av /studie är att de svenska natio- nalräkenskaperna, liksom motsvarande i flera andra länder, under underskattat BNP-tillväxten i de första pre- liminära utfallen i förhållande till de definitiva utfallen. En under- eller överskattning mäts vanligen med den genomsnittliga avvikel- sen eller med medianen för avvikelserna. De tolv länderna har som helhet visat en underskattning, även kallad bias, på i genomsnitt av BNP-tillväxten – visade en underskattning på i genomsnitt . Lika stor underskattning har , och visat. Endast saknar något tecken på bias. Osäkerhet och bias i det preliminära utfallet för BNP- tillväxten, åren 1980–1998 m(ABS) Tabell 6.1 ovan sammanfattar osäkerheten och den bias som län- derna visat i sina preliminära BNP-tal –1998. Medelvärdet visar den genomsnittliga avvikelsen mellan det första preliminära och det första definitiva utfallet. Dessutom visas media- nen för avvikelserna. Storleken på revideringarna mäts dessutom ofta med den genomsnittliga absoluta avvikelsen, m(ABS), som mäter det genomsnittliga felet oberoende av tecken. Med detta sprid- ningsmått uppgick revideringen mellan det första preliminära och det första definitiva utfallet för BNP-tillväxt till 0,4 pro- centenheter under både . Storleken på de svenska revideringarna mätt på detta sätt visar sig ligga under genom- snittet för de tolv studerade länderna, som ligger på 0,5 procent- enheter för perioden –1998. Preliminära BNP-tal kan komma att revideras i relativt högre grad i länder där BNP förändras relativt kraftigt. Därför har även ett s.k. relativt medelvärde beräknats (rMean), som är kvoten mel- lan den genomsnittliga revideringen och den genomsnittliga till- växttakten för BNP. För visar beräkningen att de preli- minära BNP-utfallen underskattat tillväxten med i genomsnitt . Om BNP-tillväxten exempelvis visar en ökning i det första utfallet kan man vänta sig en senare upprevide- ring till , om det historiska revideringsmönstret håller. /har också funnit att det finns ett samband mellan revideringarnas storlek och konjunkturutvecklingen, dvs. en under- skattning i uppgångsfaser och en överskattning i nedgångsfaser. Det är ett mönster som gäller för sju av de tolv studerade länderna, bl.a. . Mönstret gäller emellertid inte för , , , och . Fördelningen av de internationella revideringarna kan samman- fattas i histogrammet som visas i diagram 6.1 nedan. Fördelningen av deltagarländernas revideringar åren -2,1 -1,5 -0,9 -0,3 Det visar att de flesta av revideringarna för samtliga tolv länder har legat omkring en halv procentenhet. Histogrammet visar också en större tyngd mot höger, dvs. en övervägande tendens till upprevi- deringar. Histogrammet visar också s.k. outliers, dvs. relativt stora och avvikande revideringar längst ut åt kanterna, åt båda hållen. /studie visar också vilka delar av BNP som normalt bidragit mest till revideringarna av BNP-tillväxten. Särskilt statlig konsumtion (se diagram 6.2) visar sig vara ett fort- satt problemområde, med relativt stora revideringar, som dessutom blev större än . Ett annat exempel är utrikeshandeln med varor, som visat relativt stora revideringar. Om revideringarna av särskilt dessa komponenter av BNP kunde minska skulle det bidra till klart mindre revideringar av BNP och mer tillförlitliga första utfall. Revideringar av statlig konsumtion åren1980–1998 -3,6 -2,4 -1,8 -1,2 -0,6 Outlier-värden: 1991: 8,2; 1998: -8,5 De relativt stora revideringarna av vissa BNP-komponenter avspeg- las också i kvartalsvisa nationalräkenskaper, exempelvis vad gäller statlig konsumtion. I kvartalsräkenskaperna framgår osäker- heten i denna komponent ännu tydligare. Exempelvis visar dess preliminära utfall fel tecken 26 gånger –1998. Vidare mer än fördubblades den genomsnittliga, absoluta revide- ringen (m(ABS)) av statlig konsumtion i kvartalsräkenskaperna jämfört med . För BNP som helhet visar kvartalsräkenskaperna en något mind- re bias än årsräkenskaperna, dvs. en genomsnittlig underskattning mot 0,4 för årsräkenskaperna. Däremot ligger det absoluta medelfelet m(ABS) på i kvartalsräkenskaperna. Ett undantag gäller investeringar, som sys- tematiskt har överskattats med lite i de första utfallen för andra kvartalets BNP. Det förklaras främst av att det första utfallet för andra kvartalets investeringar baserats på företagens förväntningar och inte på faktiska utfall. Kvartalsräkenskapernas revideringar visar vidare ett lika starkt sam- band med konjunkturcykeln som årsräkenskapernas, dvs. en under- skattning av BNP-tillväxten i uppgångsfaser och en överskattning i nedgångsfaser. Exempelvis underskattades uppgångsfasen – 1995 systematiskt i de preliminära kvartalsutfallen. En slutsats är att kvartalsräkenskaperna inte anpassats tillräckligt snabbt till styrkan i konjunkturförändringarna, vilket fått motsvarande effekt på års- räkenskaperna. Däremot har kvartalsräkenskaperna inte sedan bör- jan av 1981 visat fel tecken i konjunkturcykeln. De första två kvartalen 1981 visade de emellertid en ökning, som senare revide- rades till en minskning av BNP-tillväxten. Det starka konjunktur- omslaget första hälft signalerades ändå rätt väl av de preliminära siffrorna, se diagram 6.3. Preliminär och definitiv bild av kvartalsvis BNP- tillväxt åren 1990–1996. Erfarenheter från andra länder I utredningens studie av revideringarna i nationalräkenskaperna finns ett avsnitt om motsvarande studier i några andra länder, bl.a. , och . Under utredningens besök hos statistikbyråerna i andra länder har frågan tagits upp om studier av revideringar i statistiken brukar göras, bl.a. inom nationalräken- skaperna. Utredningen fann att flertalet av länderna regelbundet följer och analyserar samt publicerar rapporter eller på annat sätt sprider information om sina revideringar. i publicerar regelbundet artik- lar om nationalräkenskapernas revideringar. En grundlig genom- gång görs också efter varje stor revidering av , som görs . Den senaste genomgången presenterades . I analyseras revideringarna i rapporter, som normalt tas fram av ekonomerna vid den särskilda divisionen för ekonomisk analys. Även statistikbyrå publicerar ana- lyser av revideringarna, bl.a. i en månadspublikation i form av artik- lar, som skrivs av personal vid nationalräkenskaperna. Vid statistik- byrån (CBS) i görs sedan närmare en löpande uppföljning av revideringarna, bl.a. genom att jämföra de första utfallen med de definitiva. De beräknar också osäkerhetsmått för nationalräkenskaperna. statistikbyrå publicerar information om revide- ringar i sina kvartalspublikationer för nationalräkenskaperna. är ett annat exempel. Deras nationalräkenskaper följer hur stora revideringarna normalt brukar bli på produktionssidan i beräk- ningarna av BNP. Denna kunskap används som viktig information vid avstämningen mellan BNP:s produktions- och användningssida. Statistik gör ibland djupare analyser av revideringar i både primärstatistiken och nationalräkenskaperna. I har statistikbyrån gjort en studie av revideringarna av kvartals- räkenskaperna för perioden –2000, men redovisar annars nor- malt inte revideringarna regelbundet. Som ett särskilt exempel kan Australian () nämnas, som informerar användarna om revideringar i nationalräken- skapernas kvartals- och årspublikationer. Utredningen träffade en av de tyngsta användarna i , , som ut- tryckte uppskattning över att ABS redovisar storleken på sina revi- deringar i kvartalspublikationerna och att ABS förklarar vad revi- deringarna beror på. De anser att det är viktigt att få veta hur stora de har varit för olika delar av BNP. Det ger användaren en uppfatt- ning om hur stora dessa vanligen är, vad de kan förvänta sig vad gäller kommande revideringar och hur stor osäkerheten är hos olika variabler. De tycker även att ABS ger bra förklaringar till de bakom- liggande faktorerna till de förlopp som statistiken visar. De jämför också hur stora revideringarna har varit historiskt sett samt vad som kan ha orsakat dem. ABS redovisar om revideringarna har påverkats av exempelvis metodändringar, urval, konjunkturen m.m. De försöker också förklara strukturförändringar och nya mönster i ekonomin. Inom nationalräkenskaper har man dessutom som rutin att använda information om revideringar bakåt i tiden då ett nytt kvartal för BNP skall beräknas. Med andra ord kan det vara en hjälp vid bedömningen av nya statistikunderlag för beräkningarna att känna till hur stora revideringarna brukar vara i underlagen. efter att den huvudsakliga primärstatistiken för natio- nalräkenskaperna har levererats träffas representanter för primär- statistiken och nationalräkenskaperna för att diskutera oklarheter i det nya underlaget för beräkningarna. Under denna fas kan korri- geringar av underlagen göras. Då jämförs statistiken med tidigare faser bakåt ända till 1959 och storleken på tidigare revideringar för enskilda variabler. Dessutom jämförs den aktuella förändringstakten för en variabel med motsvarande bakåt i tiden. Långa tidsserier över revideringarna används alltså som en hjälp att tolka den aktuella statistiken och dess rimlighet, bl.a. i förhållande till konjunktur- läget. /studie visar att nationalräkenskaperna systematiskt underskattat den årliga BNP-tillväxten, med i genomsnitt 0,4 pro- centenheter –1998. Motsvarande underskattning i kvartalsräkenskaperna låg på per kvartal, men den absoluta avvikelsen m(ABS) i kvartalsräkenskaperna uppgick till , dvs. det genomsnittliga felet oberoende av tecken var . Studien visar också att det finns ett samband mellan revideringarnas storlek och konjunkturutveckling- en, dvs. en underskattning i uppgångsfaser och en överskattning i nedgångsfaser. Dessutom visar studien vilka BNP-komponenter på efterfrågesidan som bidragit mest till revideringarna av BNP, exempel- vis revideringarna av statlig konsumtion. Analysen av revideringar i statistiken ger olika typer av informa- tion, som kan vara användbar då de första preliminära utfallen för BNP skall bedömas. Som användare kan man få en uppfattning om hur stora revideringarna av BNP normalt varit . Dessutom kan man få grepp om vilka delar av BNP-beräk- ningen som brukar revideras i högre grad än andra. Informationen bör kompletteras med förklaringar till varför statistiken reviderats. Analys av revideringar ger också användbar information för statistik- producenten, både för den underliggande primärstatistiken och för nationalräkenskaperna. Om revideringarna normalt är relativt stora bör man undersöka vad de beror på. Orsakerna kan vara flera och det kan finnas behov av olika åtgärder för att kunna minska revi- deringarnas storlek och förbättra tillförlitligheten i statistiken. Det bör emellertid poängteras att revideringarnas storlek enbart är ett betingat mått på kvalitet. En minskning av revideringarna måste uppnås så att man angriper felkällorna och inte så att man minskar intensiteten i felsökningen eller gör avkall på sin strävan mot så korrekta slutsiffror som möjligt. Utredningens rapport om revideringarna i nationalräkenskaperna bör ses som ett första steg i en löpande analys av revideringarna i nationalräkenskaperna. Rapporten pekar på en rad områden där orsa- kerna till revideringarna bör undersökas djupare. vore studier av även revideringarna på produktionssidan av BNP värde- fulla ur analyssynpunkt. Den databas som har byggts upp vid SCB över revideringarna bör i fortsättningen uppdateras för att möjliggöra en fortsatt ana- lys. Information om både revideringarna längre bakåt i tiden och de löpande revideringarna i de kvartalsvisa nationalräkenskaperna bör också bli tillgänglig för användare av statistiken. I samband med publicering av de kvartalsvisa nationalräkenska- perna bör en redovisning av vilka revideringar som har gjorts bakåt i tiden presenteras och förklaras. Dessutom bör det framgå hur sto- ra revideringarna har varit för varje huvudkomponent av försörj- ningsbalansen bakåt i tiden. En presentation av revideringar på produktionssidan vore också värdefull. Informa- tion om revideringarna kan presenteras på ett överskådligt sätt med histogram och tabeller motsvarande dem som tagits fram i utred- ningens studie. Kapitalstocksberäkningar är ett av de områden där utredningen funnit att det finns särskilt starka behov av förbättringar. I utred- ningens kartläggning av användarnas syn på den svenska ekonomis- ka statistiken (SOU 2001:34) betonades bristen på branschvisa kapitalstocksberäkningar i nationalräkenskaperna. Sådana beräkning- ar hade då inte gjorts . Utifrån de påtalade behoven av nya kapitalstocksberäkningar avsåg utredningen att i det fortsatta arbetet diskutera möjligheterna att påskynda arbetet med att ta fram branschvisa kapitalstocks- beräkningar inom nationalräkenskaperna. Efter diskussioner med nationalräkenskaperna framkom att de avsåg att göra de önskade beräkningarna för ett 80-tal branscher. Beräk- ningarna avser perioden –2001. Nya kapitalstocks- beräkningar kommer att publiceras 2003. Utredningen ser emellertid behov av ytterligare satsningar för att förbättra statistiken över kapitalstockar. Det gäller främst behovet av att få fram aktuellt empiriskt underlag för kapitalstocksberäk- ningarna, längre tidsserier för branschvisa kapitalstockar samt bät- tre underlag för beräkningarna av IT-kapital. Flera tunga användare, bl.a. , Konjunkturinsti- tutet och , betonade i utredningens kartläggning av an- vändarnas syn på den svenska ekonomiska statistiken (SOU 2001:34) problemet med att det saknades aktuella kapitalstocks- beräkningar. De behövs bland annat för att kunna beräkna bidraget till produktionstillväxten från användningen av kapital. Kapital- stockar behövs för att exempelvis ta reda på om det inträffat pro- duktivitetslyft i olika branscher i samband med introduktion av ny informationsteknologi. De behövs också för att kunna göra en uppdelning av samtliga faktorers bidrag till produktionstillväxten, dvs. för att kunna beräkna förändringar i den totala faktorproduk- tiviteten. påpekade också att kapitalstockar bör län- kas bakåt till långa serier så att produktionsfunktioner kan skattas. Tidsserier över kapitalstockar är viktiga i detta sammanhang, bland annat för att analysera strukturella förändringar över tiden. bedömning av den potentiella tillväxten i ekonomin är tidsserier över kapitalstockar också viktiga, vilket också betonats av Finans- departementet. påpekade vidare att de avskrivningstider som används för kapitalstocksberäkningarna kan vara inaktuella. För att kunna underhålla beräkningarna behövs aktuellt empiriskt underlag för skattningar av livslängder och avskrivningstakter, vilket även nationalräkenskaperna betonar. Det utvidgade investe- ringsbegreppet (dvs. utöver byggnader och maskiner också bl.a. programvaror och databaser) ställer krav på nya beräkningar. Det finns även behov av att få IT-relaterade stockar (datorer, program- vara etc.) särredovisade. Även för analyser av ekonomins långsiktiga tillväxtförmåga har utredningen funnit att det finns behov av aktuella kapitalstockar. Genom att följa nettonationalproduktens tillväxt (NNP) i relation till BNP-tillväxten kan ekonomins långsiktiga tillväxtutsikter ana- lyseras. NNP motsvarar BNP minus kapitalförslitning. Genom den kraftiga ökningen av IT-investeringar under 1990- talet har NNP blivit ett allt mer intressant mått. Den ökade bety- delsen av den nya teknologin och dess snabba avskrivningstakt avspeglas i NNP. I samband med att IT-investeringarna utgjorde en allt större andel av de totala investeringarna tenderade kapital- förslitningen totalt sett att öka snabbare än BNP, bland annat i . Det resulterade i en lägre tillväxttakt räknad i NNP, vilket pekar på behovet av ökade nyinvesteringar för att BNP-tillväxten skall kunna upprätthållas på . De svenska nationalräkenskaperna innefattar beräkningar av real- kapitalstockar brutto såväl som netto, dvs. efter avdrag för kapital- förslitning. Bruttostockarna har beräknats och publicerats . Tidsserierna omfattar perioden –1995. Nettostockarna har främst använts för beräkning av kapitalför- slitning, men har även dessa publicerats för perioden –1995, tillsammans med nationalförmögenhetsbalanser i vilka de ingår. Av besparingsskäl lades kapitalstocksberäkningarna ned 1985 för att återupptas . Detta skedde inom ramen för beräkningarna av nationalförmögenheten, som också innefattade revidering av livslängder och utvidgning av beräkningarna till att även omfatta institutionella sektorer. Den senaste fullständiga beräkningen enligt branschnomenklaturen SNI69 gjordes 1995, som avsåg . Vissa beräkningar har genomförts efter 1995, men utan en branschindelning. gjordes beräkningar- na med tillägg för nya kapitaltyper enligt ENS 95, men endast och framåt. Beräkningarna gjordes på institutionell sektornivå utan branschindelning och med en grov underindelning i kapital- typer (byggnader, maskiner etc.). Skälet till detta var att tillgodose nationalräkenskapernas interna behov av uppgifter på kapitalförslit- ning för offentliga myndigheter och institutionella sektorer. De senaste årens kapitalstocksberäkningar har alltså främst använts för interna behov och har inte redovisats i nationalräkenskapernas pub- likationer. I och med övergången till SNI 92, SNA 93/ENS 95 och PC- baserad produktionsmiljö samt införandet av årliga basårsbyten i nationalräkenskaperna 1999 sköts omläggningsarbetet med real- kapitalstockarna . Det plattformsbyte som SCB gjorde medförde att alla de program och system som funnits i stordatorn måste ersättas, vilka inkluderade kapitalstocksberäkningarna. Om- programmering av kapitalstocksberäkningarna i det nya PC-baserade systemet startade emellertid . Det finns huvudsakligen två tidsserier över kapitalstockar publi- cerade . Den första avser perioden –1984 och den andra perioden –1995. Förutom skillnader i branschindelning, ändamålsindelning av offentliga myndigheter och institutionella sek- torer är den stora skillnaden mellan serierna att den senare baseras på livslängder som är väsentligt kortare. Internationellt empiriskt material har visat på avsevärt kortare livslängder än vad de tidigare beräkningarna baserades på. Denna korrigering baseras alltså i huvud- sak på internationellt material då motsvarande empiriska undersök- ningar för saknas. startade således arbetet med att integrera kapital- stockar och kapitalförslitning i nationalräkenskapernas övriga be- räkningar. I samband med detta arbete har en översyn gjorts av livs- längder eller motsvarande avskrivningskvoter. Beräkningarna integre- rades i nationalräkenskapernas övriga databassystem och PC- Det innebär att uppgifter om investeringar på branschnivå för kapitalstocksberäkningarna automatiskt hämtas från nationalräkenskapernas databas för investeringar. Dessutom integre- rades själva modellen för att beräkna kapitalstockar () i syste- met med hjälp av programmeringsinsatsen. Parallellt med nämnda arbete gjordes detaljerade årsberäkningar, dels som ett test av beräkningssystemen, dels för att kunna publice- ra branschfördelade realkapitalstockar. Den första publiceringen av kapitalstockar för ett 40-tal branscher kommer 2003 avseende perio- den –2001 (t.o.m. stockarna per ). Branschindel- ningen motsvarar den som avser produktion och sysselsättning i nationalräkenskapernas publikationer. Det saknas även mer detaljerad samt löpande information om anskaffning och användning av IT-produkter i . Sådan infor- mation behövs bland annat som underlag för beräkningar av kapi- talstockar för IT. Utredningen om översyn av den ekonomiska sta- tistiken beställde statistikunderlag från nationalräken- skaperna vad gäller IT-kapital. Det har använts för den bilaga1, som skrivits av på uppdrag av utredningen, om IT- användning och effekter på produktivitetstillväxten. National- räkenskaperna tog alltså fram beräkningar av kapitalstockar för IT, enligt den definition som utredningen valde (hårdvaror, mjukvaror samt telekomprodukter) och för perioden –1999. Några förklaringar till osäkerheten om uppgifterna om IT- kapital är att det saknas direkta samt löpande uppgifter om IT- investeringar. Det saknas bland annat direkta uppgifter om företa- gens investeringar i datorer. De ingår i stället i de totala maskin- investeringarna och redovisas inte separat. görs allt- så ingen separat beräkning av stocken av datorer, utan de ingår bland övriga maskiner och påverkar antagandet om genomsnittlig livslängd. Vidare uppskattar nationalräkenskaperna företagens mjukvaruinves- teringar utifrån de intermittenta undersökningar som görs bland företag inom datakonsultbranschen. 1 Bilaga 5, The Role of High-Tech Capital Formation for Swedish Productivity Growth, T. , . också en osäkerhet om investeringarnas storlek under de mellanlig- gande år som inte undersöks. samlades nya upp- gifter in om datakunsultbranschens försäljning avseende 1999 och blev tillgängliga för nationalräkenskaperna . Utifrån in- formationen om försäljningen uppskattar nationalräkenskaperna hur stora mjukvaruinvesteringarna varit i olika branscher. Beräkningsmässigt har nationalräkenskaperna i görligaste mån följt de internationella rekommendationer, som har fastslagits i bl.a. SNA. Emellertid innebär den senaste versionen av SNA (SNA93) några små men betydelsefulla förändringar. Den viktigaste av dessa är att kapitalförslitningen inte entydigt rekommenderas följa ett linjärt mönster (samma andel av ursprungsvärdet) utan kan ha andra funk- samband, t.ex. geometriska (samma andel av det återstående värdet). Statistikbyråer i flera länder, bl.a. , , och , har redan i viss utsträckning övergått till att beräkna kapi- talförslitningen geometriskt. Dessutom använder denna metod för sina egna beräkningar. Den vanligaste metoden för att beräkna kapitalstockar utgår från en metod som kallas Perpetual Inventory Method (). Inom meto- den kan man välja två olika metoder för att beräkna avskrivnings- takter. Den första metoden utgör linjär avskrivning (PIM-linjär), dvs. den bygger på kumulering av investeringar över kapitalobjek- tens livslängd (bruttostocken). Dessutom tas hänsyn till kapital- förslitningen (nettostocken). Det stora problemet i detta fall är avsaknaden av aktuell informa- tion om livslängder och deras fördelning. Dessutom måste investe- ringsserier med dubbla livslängder finnas tillgängliga. För vissa byggnadsinvesteringar innebär detta serier längre än . Investeringsserier med en längd av dubbla medellivslängden för det kapitalobjekt stocken avser är nödvändiga eftersom livslängden är sannolikhetsfördelad med livslängden som medelvärde. Vissa objekt försvinner ur stocken (p.g.a. brand, förstörelse etc.), medan andra används avsevärt längre än den genomsnittliga livs- längden. Den andra metoden för att beräkna avskrivningstakter använder geometrisk kapitalförslitning (PIM-geometrisk) och utgår från före- gående års värden på nettostocken. Här är det i stället det ingående stockvärdet och den geometriska avskrivningstakten som innebär empiriska problem. Beräkningarna av realkapitalstockar och kapitalförslitning som utförts inom nationalräkenskaperna har gjorts med något modifierade metoder. Detta förklaras av flera faktorer.