sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Vidare ingår i denna del att utöka antalet tjänsteslag i utrikeshandeln och årliga rapporter för offentlig sektor för vilka inga särskilda kostnader tas upp. Med samma schabloner som i tidigare exempel motsvarar de samlade kostnaderna för dessa förslag mellan 15 och 20 personer. När det gäller prioriteringar inom detta område bör de åtgärder som följer av EU-regleringar och åtgärder som har att göra med uppsnabbningen av den ekonomiska statistiken inom ramen för de s.k. Principal European Economic Indicators (PEEI) och är relaterade till nationalräkenskaperna prioriteras högre än andra förslag, även om de andra förslagen i sig själva är mycket angelägna. Det innebär att förslagen inom den tredje gruppen ovan har förlagts med en tyngdpunkt . Tidsprofilen för kostnadsökningarna inom den tredje gruppen är , och . När det gäller området Skatte- och fördelningspolitik föreslår utredningen att två nya inkomstbegrepp införs, att en ny konsum- tionsenhetsskala införs och en del andra förbättringar. Principiellt är det viktiga förslag, vilka skulle leda till en bättre inkomststati- stik. Kostnadsmässigt är det emellertid inte fråga om några större utökningar. De uppgår sammantagna till 2006, se tabell 8.3. En viss engångsinsats (0,) behövs också . Att kostnadskonsekvenserna inte blir större beror på att SCB redan i budgeten för har beviljats en nivåhöjning av anslagen med för förbättringar på detta område. När det gäller området Kommunpolitik framförs två förslag. Det ena gäller snabbare kommunräkenskaper och det andra utökad gra- tis publicering av kommunstatistik på SCB:s webbplats. Nivåhöj- ningen av kostnaderna uppgår till , se tabell 8.3. Vissa utvecklingsinsatser () behövs när det gäller det senare förslaget. Skatte- och fördelningspolitik samt Kommunpolitik Tusental kronor Hushållsbegrepp och nytt MIS Uppsnabbning av kommunernas räkenskaper Numren i första kolumnen är desamma som i bilaga 2. Förslagen rörande motsvarar sammantagna i ökade kostnader . De avser fyra områden: Arbets- marknadspolitik, Regional utveckling, IT-frågor och Jämställdhets- frågor. Förslagens kostnader redovisas i tabell 8.4. Överväganden och förslag SOU 2002:118 Konjunkturlönestatistik med nya belöningsslag Snabbare bruttoregionprodukt (BRP) Uppsnabbning av registerbaserad statistik Hushålls och företags IT-användning Jämställdhetsperspektiv i all statistik Stärkta resurser för jämställdhetsstatistik Numren i första kolumnen är desamma som i bilaga 2. När det gäller området Arbetsmarknadspolitik föreslår utredningen att lönestatistiken utvidgas till att omfatta nya belöningsslag. Kost- naden för detta uppgår till . är statistikansvarig myndighet på detta område och den myndighet, som borde ges i uppdrag och resurser för att på detta sätt förbättra lönestatistiken. När det gäller området Regional utveckling för utredningen fram två förslag. Det ena avser snabbare och mer tillförlitlig statistik över bruttoregionprodukten (BRP). Resurserna föreslås öka suc- cessivt över åren till . Det andra förslaget gäller en uppsnabbning av den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS), en registerbaserad tjänstestatistik nedbruten på arbets- ställenivå och en snabbindikator baserad på lönesum- mor. Kostnaden uppgår till . Initialt behövs därut- över ca . När det gäller området IT-frågor har utredningen också två för- slag. Det ena gäller en statistik över hushållens och företagens IT- användning. SCB har fått i uppdrag att göra en sådan undersökning , delvis finansierad över statsbudgeten och delvis med EU- bidrag. För en löpande statistik uppgår kostnaden till . Det andra förslaget avser satelliträkenskaper över till- gång och användning av IT. Kostnaden för detta uppgår till . När det gäller området Jämställdhetsfrågor framför utredningen tre förslag. Det första gäller att jämställdhetsperspektivet i stati- stikproduktionen bör utvidgas, det andra att resurserna vid SCB för att driva på arbetet med jämställdhetsstatistik bör stärkas och det tredje att satelliträkenskaper för hushållsproduktion bör utarbetas. Kostnaderna uppgår till . På område framför utredningen två förslag. Det första avser att ett system för hälsoräkenskaper som ansluter till manual, A System of Health Accounts (HEA), bör ut- vecklas. Det andra förslaget avser att statistiken över de offentligt finansierade tjänsterna bör utvecklas. De sammantagna kostnader- na för de båda förslagen uppgår till , se tabell 8.5. Det första förslaget bör genomföras , medan resurser- na för att genomföra det andra förslaget bör öka successivt över perioden. Numren i första kolumnen är desamma som i bilaga 2. I enlighet med de generella direktiven för offentliga utredningar skall utredningar göra en kartläggning av vilka ekonomiska och andra konsekvenser som ett genomförande av kommitténs förslag får. Det görs i detta avsnitt. genomfördes en statistikreform, som inne- bar att ansvaret för den officiella statistiken fördelades på ett 25-tal myndigheter. SCB är en av dessa myndigheter och ansvarar för lite mer än hälften av den officiella statistiken, men producerar betyd- ligt mer genom att andra statistikansvariga myndigheter ger SCB i uppdrag att producera statistik de ansvarar för. Ansvaret för den ekonomiska statistiken ligger i huvudsak på SCB. De förslag utred- ningen för fram avser därför med ett undantag statistik inom SCB:s ansvarsområde. Undantaget avser lönestatistiken där Medlingsinsti- tutet har ansvaret och där förslaget går ut på att komplettera löne- statistiken med nya belöningsslag. En viktig princip bakom statistikreformen var att statistik inte skall prioriteras mot annan statistik utan mot andra åtgärder inom samma politikområde. Exempelvis har i sin budget medel för både statistik och annat. Hur mycket de satsar på stati- stik avvägs av gentemot hur mycket de satsar på annat. För SCB och den statistik SCB ansvarar för är situationen annorlunda. SCB har ingen annan verksamhet att prioritera mot. Därför måste avvägningen av hur mycket som satsas på statistik och annat göras av berörda departement. Inom SCB:s uppdragsverksamhet fungerar principen bakom sta- tistikreformen att statistik skall prioriteras mot andra åtgärder inom samma område väl. Det är helt och hållet uppdragsgivaren som mot bakgrund av uppgifter och prioriteringar bestämmer om en statistik skall produceras samt omfattning m.m. på densamma. Förbättringar av statistiken inom exempelvis om- råde kommer därmed med automatik att prioriteras mot andra åt- gärder på högskoleområdet av antingen eller in- direkt . Därmed fungerar principen så- som avsett för ungefär hälften av SCB:s verksamhet. Inom SCB:s anslagsfinansierade verksamhet har det inte varit lika självklart att principen om att förbättringar av statis- tiken inom ett område skall prioriteras mot andra åtgärder inom samma område. Ser man emellertid till de utökningar av anslagen, som SCB har tilldelats , så har principen fungerat även för denna del av SCB:s verksamhet. SCB har –2002 tilldelats sammanlagt ca i ökade anslag för förbättringar av olika delar av statistiken. I beloppet ingår även övertagandet av produktionen av statistiken över utrikeshandeln med EU:s övriga medlemsländer (Intrastat) från (anslagsöverföring till SCB). I budgetpropositionerna har angetts hur de öka- de anslagen till SCB har finansierats genom neddragningar av andra anslag. Vid förbättringar av arbetsmarknadsstatistiken har andra anslag på område dragits ner och vid förbättringar av välfärdsstatistiken har andra anslag på Socialdepar- tementets område dragits ner. I detta sammanhang bör också nämnas att SCB liksom andra myndigheter är ålagda att rationalisera sin verksamhet. Kravet tar sig uttryck i att den pris- och löneomräkning som sker av anslagen inte motsvarar kostnadsökningarna. För perioden –2002 erhöll SCB exempelvis en pris- och löneomräkning med i genomsnitt medan de sammanvägda kostnaderna per enhet (timme, kvadratmeter och volymenhet inköp) i den anslagsfinan- sierade verksamheten ökade med . Mellanskill- naden har klarats genom att produktiviteten har ökat. SCB har också inskrivet i regleringsbreven att produktiviteten skall öka med . Denna rationalisering av verksamheten har – 2002 frigjort resurser motsvarande ca . De har emel- lertid inte kunnat utnyttjas för förbättringar av statistiken utan har dragits in till statskassan. SCB har tidigare föreslagit att de genom produktivitetsökningar frigjorda resurserna skulle få behållas av SCB för att öka statistikens kvalitet. Möjligheterna att finansiera förbättringarna genom ompriorite- ringar inom SCB är starkt begränsade. Det sammanhänger med att de rationaliseringar som görs inte kan användas för förbättringar av statistiken utan dras in till statskassan. En prövning av dessa möj- ligheter kommer att göras av SCB . Anslagen till SCB har å ena sidan ökats med för vissa specifika förbättringar, å andra sidan minskats med bland annat för att åstadkomma en neddragning av statlig verksamhet som ett led i budgetpolitiken. SCB har internt tagit fram förslag till nedlägg- ningar och neddragningar motsvarande detta belopp och diskuterar dessa förslag med användarna. Mot denna bakgrund finns det ett antal finansieringsalternativ. Det med utgångspunkt från samhällets statistikförsörjning mest förmånliga alternativet är naturligtvis om en rejäl satsning på att gradera upp den ekonomiska statistiken kunde ske inom ramen för reformutrymmet för nya satsningar inom statsbudgeten. Skälen för att göra det är främst att statistiken måste anpassas till samhällets förändringar (näringslivet utvecklas, den privata tjänstesektorn be- tyder allt mer, har kommit med i EU etc.), vilket inte har varit möjligt på grund av att resurserna för den officiella statistiken har pressats tillbaka. Även i ett internationellt pers- pektiv satsas i förhållandevis lite på officiell statistik. Till- komsten av föreliggande utredning är också uttryck för att de nu- varande bristerna i den ekonomiska statistiken har oroat regering- en. Om inte denna möjlighet står till buds bör omprioriteringar ske inom de berörda departementens anslag. Det är det sätt på vilket förbättringar har finansierats . Utredningen saknar emellertid den överblick över de berörda departementens anslag och den kunskap om möjligheterna att ändra på dem, som krävs för att komma med ett väl underbyggt förslag till vilka anslag som skulle kunna beröras. Den frågan måste avgöras inom i den fortsatta beredningen av utredningens betänkanden. Resurser till SCB kan tillföras i olika former. Det sätt som är enklast och bäst är att öka SCB:s ramanslag. Det ger en långsiktig- het och stabilitet som är bra för statistikens utveckling och kvalitet. Det skapar också minst problem med över- och underskridanden av anslagen vid tillfälliga variationer i resursåtgången på enskilda områden, eftersom dessa variationer tenderar att ta ut varandra på mer aggregerad nivå. Det finns emellertid också möjligheten att införa ett särskilt anslag för SCB på det sätt som Utbildningsdepar- tementet har gjort, att ge SCB i uppdrag att ta fram en viss statistik eller att ge en annan myndighet under berört departement i uppgift att med hjälp av SCB se till att statistiken kommer till stånd. De förslag rörande förbättringar av den ekonomiska statistiken, som innebär ny statistikinsamling, får till följd ökade kostnader för uppgiftslämnarna. Utredningen har i samråd med SCB genomfört en konsekvensanalys av utredningens närmare 30 förslag som kan få konsekvenser för uppgiftslämnandet för företag, organisationer och myndigheter. Totalt ökar uppgiftslämnandet med ca för de förslag där tidsåtgången kan beräk- nas, se tabell 8.6. Tidsåtgången för uppgiftslämnandet för företag, organisationer och myndigheter i sin helhet beräknades . Intrastatundersökningen (export och import inom EU) svarar ensam för av uppgiftslämnarkostna- derna. Om man antar att timkostnaden för uppgiftslämnandet är så uppgår den totala uppgiftslämnandekostnaden för utredningens förslag till ca . De förslag som har störst inverkan på uppgiftslämnarkostnaden är att ta med nya belöningsslag i kon- junkturlönestatistiken med stort urval och månatliga undersök- ningar. Uppgiftslämnarkostnaden för det förslaget uppgår till ca . Korttidsindikatorer för tjänstebranscherna svarar för en nästan lika stor del av ökningen av uppgiftslämnarkostnaden, . Införandet av nya undersökningar för att förbätt- ra input-output-statistiken beräknas uppgå till , där den största delen, , uppkommer vid undersökningar av handelsmarginaler. Beräkningarna av uppgiftslämnarkostnaderna är behäftade med stor osäkerhet. Det gäller inte minst på grund av att flera av försla- gen innebär utredningar av hur olika undersökningar skall läggas upp. Flera förslag saknar av den anledningen beräkning av uppgifts- lämnarkostnaderna. De beräkningar som redovisas här får ses som en första uppskattning av kostnaderna för uppgiftslämnandet. Ök- ningen av uppgiftslämnarkostnaderna med avser i huvudsak en årlig ökning, men en del av förslagen innebär att un- dersökningar skall genomföras intermittent. Andra förslag, t.ex. ökade resurser för att snabba upp införandet av fler tjänstepris- index, innebär att uppgiftslämnarbördan ökar . Det finns emellertid också förslag som innebär minskade upp- giftslämnarkostnader. Förslagen om förbättringar av KPI innebär bl.a. införandet av handdatorer för intervjuarna och skannerdata. Dessa förslag innebär minskade uppgiftslämnarkostnader . Utredningen föreslår vidare att SCB bör överväga att samla data- insamlingen till en avdelning, utöka resurserna för kontakter med stora företag och utveckla former för elektronisk inrapportering. Dessa förbättringar syftar till att underlätta uppgiftslämnandet och öka kvaliteten i insamlade data. Förslaget om förbättrat urval i pro- ducentprisindex, PPI, innebär inte bara ett utökat urval utan också fördjupade och utökade kontakter med användare. Detta leder visserligen i första ledet till ökat uppgiftslämnande i timmar räknat, men också till att uppgiftslämnandet underlättas. Förslag som ger ökade uppgiftslämnarkostnader Tusental kronor Urvalet i producentprisindex (PPI) Anpassa PPP och HIKP till EU-förordningar kan ej bedömas än Priser för utrikeshandel med tjänster kan ej bedömas än Insatsförbrukning för privata tjänster kan ej bedömas än Hushålls o företags IT-användning kan ej bedömas än kan ej bedömas än Volymmått för offentlig sektor kan ej bedömas än Produktivitetsutveckling i statliga myndigheter kan ej bedömas än Årliga rapporter om produktivitetsutvecklingen kan ej bedömas än Databas för produktivitetsutveckling i offentlig sektor kan ej bedömas än Underlag för statlig konsumtion i NR kan ej bedömas än Den svarta ekonomin i NR kan ej bedömas än kan ej bedömas än Kortperiodisk statistik för fastighetspriser kan ej bedömas än Konjunkturlönestatistik med nya belöningsslag Numren i första kolumnen är desamma som i bilaga 2. Utredningen föreslår sammanfattningsvis att de tidigare redovisade förbättringarna av den ekonomiska statistiken bör genomföras suc- cessivt –2006. Kostnaderna för förslagen uppgår till ca . Kostnadsökningen fördelar sig över tiden med ca , ca och ca . Förbättringarna bör i första hand finansieras genom ett till- skott inom ramen för reformutrymmet för nya satsningar inom statsbudgeten och i andra hand genom omprioriteringar inom när- mast berörda departements anslag. Förslagen innebär ökade insatser motsvarande 80–90 helårsper- soner, varav ca 20 helårspersoner skulle vara mer direkt knutna till framtagande och analys av nationalräkenskaperna och övriga syssel- satta med underlag till nationalräkenskaperna eller andra delar av den ekonomiska statistiken. Som andel av BNP är ökningen av anslagen mer blygsam. Ansla- gen till den officiella statistiken uppgick till ca , vilket motsvarar av BNP. Med en ökning av anslagen med skulle andelen av BNP öka med till bortsett från alla andra förändringar. I ett internationellt perspektiv skulle de resurser satsar på officiell statistik fort- farande te sig som relativt små. Uppgiftslämnarkostnaderna är svåra att beräkna på nuvarande stadium, eftersom de kommer att vara beroende av undersökning- arnas uppläggning. De beräkningar som har gjorts tyder på att kost- naderna för uppgiftslämnandet kan komma att öka i samma stor- leksordning som anslagen. pågår ett arbete vid SCB för att underlätta och minska kostnaderna för uppgiftslämnandet, vilket kommer att verka i andra riktningen. Flertalet av utredning- ens förslag påverkar inte uppgiftslämnandet. De föreslagna förbättringarna skulle leda till ett nivålyft för den ekonomiska statistiken. En ökning av anslagen till SCB med motsvarar av SCB:s totala intäkter och ca 15 pro- cent av anslagen. För området ekonomisk politik skulle emellertid förslagen, för vilka kostnaderna uppgår till ca , innebära en ökning av anslagsintäkterna med . SCB har som vision att bli ledande i världen på att utveckla, pro- ducera och sprida statistik. Ett genomförande av förslagen skulle öka möjligheterna att uppnå denna vision. , 1995, 1996. , Final report on the agenda of the meeting of the Working Party on National Accounts, , . 9/1999/A4/11, Proposal for a Satellite Account of . , Action Plan on EMU Statistical Requirements, European Commission . ,Handbook on Price and Volume Measurements in National Accounts, 2001. Friends of the on key EU/EMU Short-term Statis- tics. Second Progress Report. CPS 2002/46/8/EN. Förslag till 2002/03:RR7, revisorers förslag angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar. (), – Report on the Obser- vance of Standards and Codes, . Förbättrad hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB. ITPS och SCB, Elektronikindustri och , 2001. , tredje upp- lagan. Utgiven av Prof. , D., universi- tet, Dipl.-Volkswirt Lützel, H., vicepresident för Statistischen Bundesamtes i , R. , 2002. , Avtalsrörelsen och lönebildningen 2001, Medlings- institutets årsrapport . , , Volume 2002/9. ONS, Pritchard, A., Measuring productivity in the provision of public services, Economic Trends, no 570, . 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. 1999/2000:143 Ändringar i jämställdhetslagen m.m. 2001/02:100. 2002/03:1 Budgetpropositionen . Rydenstam, K. och Wadeskog, A., A on household Production and Consumption. ciation, 1995:4. SCB, Appendix 2 till Nationalräkenskaper 1980-1994, N 10 . SCB, IT i hem och företag, 2000. SCB, Offentlig och privat verksamhet. Statistik om anordnare av väl- färdstjänster. Bakgrundsfakta till ekonomisk statistik, 2001:1. SCB, – intern slutrapport, . SCB, Redeby, J., NR-PM 2001:20. SCB, Att spegla det nya i ekonomin, 2001. SCB, Förbättrade prisindex i konsument- och producentled och Aktions- planer för prisstatistik i konsument- och producentled, . SCB, Budgetunderlag 2003-2005 för , 22 feb- ruari 2002. , Rapport 2001:5, IKT-statistik. Förslag till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikationsteknik, 2001. , Informations- och kommunikationsteknik i , 2002. SOU 1993:107, Statistik över finansiella marknader. SOU 1994:1, Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken. SOU 1998:141, Medling och lönebildning. Slutbetänkande från ut- redningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut. SOU 1999:124, Konsumentprisindex. Betänkande från utredningen om översyn av konsumentprisindex. SOU 2001:34, Behovet av ekonomisk statistik. Betänkande av Utred- ningen om översyn av den ekonomiska statistiken. SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. Kommittén Välfärds- bokslut. SOU 2002:73, Förbättrad statistik om hushållens inkomster. Betän- kande av Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Task Force on Benchmarking in Infra-Annual Economic Statistics. Report of the Task Force on Benchmarking in Infra-Annual Eco- nomic Statistics to the SPC, CPS 2001/42/8/EN. , B., Nationalregnskabet, Handelshøjskolens Forlag, 2000. The ICT Sector in the Nordic Countries 1995–2000, de nordiska sta- tistikbyråerna, utgiven av statistik, . Översyn av den ekonomiska statistiken Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för den ekonomiska politiken både i och i EU. Kraven på dess kvalitet har ökat som förutsättningarna att mäta den eko- nomiska utvecklingen förändrats. En utredare tillkallas med uppdrag att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik och med ut- gångspunkt från dessa göra en bred genomlysning av tillståndet för statistiken och särskilt nationalräkenskaperna. Utredaren skall även redovisa erfarenheter från och lösningar att ta fram ekonomisk statistik i andra länder. Utredaren skall lämna förslag till föränd- ringar av den svenska ekonomiska statistiken och ange behov av fortsatta utvecklingsinsatser. Behovet av en översyn Den ekonomiska statistiken i allmänhet, och nationalräkenskaperna i synnerhet, har ökat i betydelse . En viktig orsak till detta är att ekonomisk-politiska mål i allt större utsträckning anges i kvantitativa termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande, sysselsättning och arbetslöshet stäms av mot kalkyler som kräver en solid statistisk grund. Även penningpolitiken, som styrs utifrån ett inflationsmål, kräver en till- förlitlig bild av den ekonomiska utvecklingen. En annan orsak är EU:s allt större beroende av jämförbar ekonomisk statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificerings- krav för EMU. Därtill reagerar aktörerna på de finansiella mark- naderna kraftigt när ekonomisk statistik publiceras, med förändringar i marknadsräntor och växelkurser som följd. Kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade be- tydelse. Det gäller såväl uppgifternas tillförlitlighet som aktualitet. Både användare i och användare inom EU är bero- ende av snabba och säkra indikatorer på den ekonomiska utveck- lingen. Precisionen i de kvartalsvisa nationalräkenskaperna är väsentlig i detta sammanhang eftersom dessa är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. Till detta kommer att nationalräken- skaperna spelar en viktig roll även för att bedöma den ekonomiska utvecklingen på . som behoven har ökat har förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Ett konkret exempel är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken i samband med medlem- skapet i EU. När tulldeklarationerna med uppgifter om handeln mellan medlemsländerna försvann och ersattes med en begränsad uppgiftsinsamling från företagen (det s.k. Intrastat-systemet) för- sämrades statistikens kvalitet betydligt. Samma problem redovisas i de flesta medlemsländer och diskussioner pågår om hur ett fram- tida statistiksystem skall utvecklas. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, globaliseringen, kon- kurrensfrämjande avregleringar på ett flertal områden och struktur- förändringar inom näringslivet är andra faktorer som försvårar den statistiska mätningen. Till exempel introduceras nya varor och tjänster och kombinationer av varor och tjänster relaterade till in- formationsteknologin i snabb takt som kvalitets- och prisförändringarna i många fall är svåra att särskilja. Även vad gäller verksamhetsformer sker förändringar, både inom och mellan näringsgrenar och samhällssektorer. Om statistiken inte förmår att spegla detta skapas en missvisande bild av den ekonomiska utveck- lingen. Globaliseringen av näringslivet och de snabba förändringar- na av strukturen mellan och inom företag innebär att företagen har svårt att lämna underlag enligt statistikens avgränsningar och defi- nitioner. Bortfall är också ett stort och växande problem på vissa områden. Sådana mätproblem i den ekonomiska statistiken är inter- nationellt kända. Informationssamhället erbjuder emellertid också nya möjligheter när det gäller uppgiftsinhämtande och kvalitetskontroll. Informa- tionstekniken kan användas för att underlätta uppgiftslämnandet för företagen och därigenom förbättra uppgifternas kvalitet och an- vändbarhet.