sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Det har gjorts mot bakgrund av den rätt omfattande kritik av nationalräkenska- perna som framkom i utredningens kartläggning av användarnas syn på den ekonomiska statistiken, de positiva erfarenheter av främst () när det gäller att skapa förtroende för särskilt betydelsefull ekonomisk statistik och att nämnder av detta slag förekommer i andra länder, t.ex. . Som en bakgrund till utredningens överväganden och förslag redovisas i detta avsnitt hur två liknande nämnder vid SCB är upp- byggda, vilka uppgifter de har och erfarenheterna av deras verksam- het. SCB har två nämnder: () respektive . Nämnderna skall behandla frågor av principiell natur rörande metoderna för beräkningar för respektive index och främja en utveckling av metoderna. Nämn- derna, deras uppgifter, sammansättning m.m. står inskrivna i SCB:s instruktion, se appendix. har en ordförande och sju ledamöter. Nämn- den för byggnadsindex har förutom ordföranden nio ledamöter. För varje ledamot finns en ersättare. Ordförande, ledamöter och ersät- tare förordnas på högst . I utser regeringen en ledamot. Övriga ledamöter utses av SCB, varav en efter förslag från , en efter förslag från samt en efter förslag från och . ger och sju intresseorganisa- tioner förslag på ledamöter. Ledamöterna beslutar om ärenden efter föredragning. Besluten kan inte överklagas. träffas och byggnadsindexnämnden en till . Nämnderna är en faktor som ger ökad kvalitet i statistikprodukterna. De bidrar till att statistiken får acceptans och förtroende. an- vänds även som rådgivande organ för andra prisindex, t.ex. produ- centprisindex. Frågorna i dagordningen delas upp efter huruvida nämnden skall besluta, diskutera eller informeras. Nämnden disku- terar även arbetsplaner på respektive område. Även om nämnden har beslutsrätt så kan bristande resurser göra att införandet av be- sluten måste skjutas . Erfarenheterna av nämnderna och deras verksamhet är mycket positiva. Utredningen om konsumentprisindex1 menade att fungerar väl. övergick nämnden från att vara en partssammansatt nämnd till att vara en expertnämnd. På förslag från utredningen om konsumentprisindex tillsattes en extra ledamot på förslag av och . En svaghet med nämnderna är att oenighet om metoderna ibland försenar utvecklingen av index. Nämnderna har av tradition strävat efter enighet för att få så stor tilltro till indexberäkningarna som möjligt, vilket i principiella frågor där det finns olika uppfattningar ibland har lett till att man inte har kunnat fatta beslut om ändringar i metoderna. Vidare kan konstruktionen med en nämnd som har beslutande- rätt över en myndighet vara tveksam ur formell synvinkel. Denna fråga har bl.a. diskuterats med företrädare för Internationella valu- tafonden (IMF) vid deras granskning av svensk ekonomisk stati- stik, dock utan att det resulterade i någon skriftlig kommentar i deras slutrapport. Statistics har en rådgivande , där de viktigaste användarna är represente- rade. 1 SOU 1999:124 Konsumentprisindex. 6.10Övriga förbättringar av nationalräkenskaperna Utöver de områden utredningen fått i uppdrag att se över och de områden som utredningen funnit särskilt angelägna att förbättra, har utredningen under arbetets gång funnit ett antal övriga behov av förbättringar som rör nationalräkenskaperna. Det handlar exempel- vis om hur samarbetet mellan primärstatistiken och national- räkenskaperna organiseras, om samordning av statistik om produk- tion, löner och sysselsättning, om ökad samordning mellan NR och finansräkenskaperna m.m. Utredningen noterar att SCB redan in- lett arbete med förbättringar som rör nationalräkenskaperna, som redovisas i följande avsnitt. Därutöver redovisas behov av ytterliga- re förbättringar på angränsande områden. Behov av ökad samordning av statistik I utredningens första betänkande (SOU 2001:34) pekar många an- vändare på behovet av förbättrad jämförbarhet och konsistens mel- lan statistikprodukter. Flera anser att SCB borde arbeta mer med jämförelser och konsistensprövning samt göra mer för att förklara skillnader mellan statistikprodukter. Nationalräkenskaperna och primärstatistiken är ofta inte jämför- bara. Det är svårt för användare att veta vilken källa som har använts och vilka korrigeringar som har gjorts. Även mellan olika primärkällor, som i princip skall visa samma sak, råder bristande jämförbarhet. Därför är det angeläget att den avstämning som sker av national- räkenskaperna fungerar som en konsistensprövare med återrappor- tering till primärstatistiken. Det är ett problem att olika källor för variabler, som har ett nära samband, ändå ger olika resultat. Det gäller exempelvis sysselsätt- ning och löner. Sysselsättningen mäts både från arbetstagarsidan och arbetsgivarsidan. Mätningarna har visat stora skillnader, som användarna saknat förklaringar till skillnaderna. påpekar att vissa tjänstebranscher i national- räkenskaperna uppvisar en negativ produktivitetsutveckling, vilket inte verkar rimligt. Produktivitetsberäkningarna visar härmed teck- en på inkonsistens mellan produktion och sysselsättning. Företrädare för föreslår att SCB undersöker förändringar av arbetstider i olika sektorer, bl.a. för att få bättre mått på produktivitetsutvecklingen. Vidare föreslås att SCB gör systematiska jämförelser mellan lönesummestatistiken och produktivi- tetsutvecklingen. Det vore ett sätt att upptäcka eventuella inkonsis- tenser. Ett annat sätt vore att jämföra arbetade timmar enligt arbets- kraftsundersökningarna, antal sysselsatta enligt den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken samt arbetade timmar enligt den kortperio- diska lönestatistiken. Mot bakgrund av användarnas synpunkter startade avdelningen för ekonomisk statistik ett projekt, med syftet att studera relationen mellan produktions-, sysselsättnings- och löne- statistik med avseende på jämförbarhet. Projektet skall resultera i förslag på hur jämförbarheten skulle kunna förbättras. Dessutom skall effekter av skillnader i definitioner och mätmetoder beräknas och kvantifieras. Projektet skall särskilt prioritera frågor av bety- delse för användningen av de olika statistikkällorna i nationalräken- skaperna. Projektet beräknas pågå till slutet av 2003. Behov av ökad samordning på fler områden Det finns behov av ökad samordning och konsistensprövning på fler områden, exempelvis vad gäller finansräkenskaperna och natio- nalräkenskaperna. SCB startade därför ett projekt för att analysera konsistensproblem vad gäller beräkningarna av det finansiella sparandet. Projektet leds av vid avdelningen för ekonomisk statistik och dess analysfunktion. I nationalräkenskaperna beräknas det finansiella sparandet realt, som skillnaden mellan inkomster och utgifter, medan det i finans- räkenskaperna (FiR) beräknas som skillnaden mellan transaktioner i finansiella tillgångar och skulder. Beräkningarna görs för de insti- tutionella sektorerna i ekonomin i NR på årsbasis medan FiR gör både års- och kvartalsvisa beräkningar. Resultaten skiljer sig avsevärt från varandra. Skillnader finns i alla sektorer, men de är nu störst vad gäller det svenska finansiella sparandet mot utlandet, som återspeglar restposten i betalningsbalansstatistik. Problemet med bristande jämförbarhet mellan NR och FiR är inte nytt. Det har uppmärksammats och utretts under . Som orsaker till diskrepanserna brukar an- ges avregleringar och strukturomvandlingar i näringslivet och un- der senare år framför allt globaliseringen av näringslivet. Syftet med SCB:s nya projekt är att analysera vad diskrepanserna mellan NR: s och FiR:s beräkningar av finansiellt sparande kan Dessutom är målsättningen att försöka hitta lösningar för att minska diskrepanserna och öka samordningen mellan NR och FiR. En viktig del av arbetet är att öka samarbetet mellan FiR, NR och andra områden inom SCB, men även mellan dem och externa experter, exempelvis experter på betalningsbalansstatistik vid Riks- banken. Ett problem då det finansiella sparandet beräknas i NR:s s.k. sek- torräkenskaper, (som visar BNP fördelad på inkomstkomponenter och sektorer i löpande priser och transfereringar mellan sektorer), är att företagens finansiella sparande beräknas som en restpost. Detta görs för att sektorräkenskaperna skall visa samma nivå på BNP som NR redovisar BNP från den s.k. utgiftssidan. Det inne- bär bland annat att fel och ofullständigheter i de övriga sektorerna (offentlig sektor, hushåll, finansiella företag och utlandet) får ge- nomslag i företagssektorn. Det har medfört att företagsstatistiken inte utnyttjas på ett effektivt sätt för beräkningar av företagens fi- nansiella sparande. Med andra ord skrivs ofta primärdata från före- tagsstatistiken över i NR, för att få beräkningarna att gå ihop med BNP från utgiftssidan. Företagsstatistiken borde i stället kunna användas på ett bättre sätt, för en ökad samordning och konsi- stensprövning mellan NR och FiR. SCB har tagit fram ny företagsstatistik, som finns för åren 1997–2000, som skulle kunna användas på ett optimalare sätt i av- stämningen mellan NR och finansräkenskaperna. Den nya statistik- en täcker in alla icke-finansiella företag utom bostadsrättsföreningar.1 Vidare kan finansiellt sparande baserat på företagsekonomiska begrepp utifrån den nya företagsstatistiken beräknas från den reala och finansiella sidan utan diskrepanser. Det innebär bl.a. att man inte kan ändra uppgifter utan vidare. En revidering av exempelvis investeringarna måste åtföljas av en beloppsmässigt motsvarande korrigering på något annat ställe (i den reala eller finansiella beräk- ningen av finansiellt sparande), annars bryts sambandet mellan den reala och finansiella sidan. Det är alltså önskvärt att företagssektorn i NR och FiR i högre grad kunde baseras på företagsstatistiken. Därmed skulle ett stabi- lare och mer trovärdigt underlag skapas, bl.a. för analyser av före- tagssektorns utveckling totalt och på branschnivå i NR och FiR. SCB har inom ramen för den nya företagsstatistiken under sena- re år genomfört ett omfattande arbete med att ta fram s.k. nycklar 1 De finansiella företagen redovisas i finansinspektionens statistik. mellan den nya företagsstatistikens koder och NR:s motsvarande. Resultatet är årliga tabeller uppdelade efter företag. Därmed har SCB skapat en god grund för en sektorräkenskap för icke-finan- siella företag, dvs. där man kan följa gången från driftsöverskott, arbetskraftskostnader, förädlingsvärde, kapitalinkomster och trans- fereringar till sparande, investeringar och finansiella transaktioner. En konsekvens av de rudimentärt redovisade sektorräken- skaperna är att kapitalavkastning redovisas på en mycket aggrege- rad nivå i NR (kapitalinkomst, netto). Räntor och utdelningar är sammanslagna och för den icke-finansiella företagssektorn beräk- nas endast nettokostnad för räntor och utdelningar totalt. En mer detaljerad redovisning av kapitalavkastningen i nationalräkenska- perna skulle möjliggöra analyser av ränte- och utdelningsströmmar i den svenska ekonomin, dvs. hur räntor och utdelningar fördelar sig på olika sektorer i form av intäkter och kostnader. Det vore en fördel att kunna göra sådana analyser utifrån nationalräkenskaper- na, eftersom det skulle möjliggöra en analys av sambandet mellan ränte- och utdelningsutvecklingen och tillväxten i olika delar av ekonomin. Därtill skulle tillgång på information om implicitavkast- ningen i nationalräkenskaperna (avkastning i förhållande till inne- hav av olika tillgångar och skulder) också vara värdefull. Behov av ökat samarbete mellan NR och primärstatistiken Det finns en etablerad och löpande dialog mellan NR och repre- sentanter för den primärstatistik som produceras av SCB. Utred- ningen har emellertid funnit att det finns behov av utökade kon- takter mellan dem, vilket kommit fram under utredningens inter- vjuer med representanter från både NR och primärstatistiken. Ut- redningen har också sett exempel på hur motsvarande samarbete fungerar i andra länder, som resulterat i ett fruktbart utbyte av kunskap och information mellan nationalräkenskaper och primär- statistik. Mot bakgrund av behoven av ett ökat samarbete startade SCB:s avdelning för ekonomisk statistik ett nytt projekt om statistikens samanvändbarhet inom ramen för NR. Syftet med pro- jektet är att NR skall avlastas i arbetet med bearbetningar av pri- märstatistiken. Det skall göras genom en bättre anpassning av pri- märstatistiken till NR:s behov. Därmed behöver NR och primär- statistiken diskutera och klargöra hur NR-behoven på ett bättre sätt skall mötas. Primärstatistiken behöver i det sammanhanget få en klarare bild av hur deras statistik används i NR. Arbetet är upp- lagt så att enskilda ämnesområden skall diskuteras för sig, exempel- vis energi, bostäder, handelsmarginaler, sysselsättning och löner, produktion och export. Utredningen ser emellertid ytterligare behov av ett ökat sam- arbete mellan NR och primärstatistiken, som skulle underlätta i NR:s löpande beräkningar av BNP. I de nuvarande kvartalsvisa BNP-beräkningarna görs inom natio- nalräkenskaperna en bedömning av hur väl statistikunderlaget möter räkenskapernas definitioner och täckning. Den som är beräknings- ansvarig för ett område gör den första analysen av de grunddata som skall användas i beräkningen. Förklaringar söks till avvikelser från erfarenhetsmässigt rimliga förändringstal. Det görs om möj- ligt i samarbete med dem som är ansvariga för primärstatistiken. Kontakter med uppgiftslämnare, branschorganisationer eller lik- nande tas också i vissa fall. Kvartalsberäkningarna sker emellertid under stark tidspress och det finns ett begränsat utrymme för diskussioner med primärstati- stikansvariga m.fl. Den fullständiga bedömningen av BNP-beräk- ningen görs inte förrän alla delar har beräknats. Den slutliga bedöm- ningen måste därför ofta göras under loppet av , ibland . Några fördjupade undersökningar och diskussioner hinns alltså knappast med i slutskedet, utan besluten måste fattas utifrån den kunskap som finns om statistikunderlaget och kunskap om relationen mellan preliminär och slutlig statistik. Tiden för den här typen av analys är alltså mycket kort, i bästa fall kan det röra sig . Den första analysen är en sorts granskning av indata. Därefter fattar den beräkningsansva- rige beslut om vilka data som skall användas vidare i beräkningarna. I denna bedömning skulle nationalräkenskaperna kunna få mer hjälp från primärstatistiken, om mer tid ägnades för detta. Det finns exempel från andra länder där representanter från pri- märstatistiken på olika sätt deltar mer aktivt i NR:s rutiner då nya nationalräkenskaper tas fram. Nedan nämns två länder där sam- arbetet är särskilt väl utvecklat, nämligen och . Vid statistikbyrå, SSB, träffar NR företrädare för primär- statistiken samt forskningsavdelningen under arbetet med att ta fram ett nytt BNP-kvartal. (Forskningsavdelningen arbetar bl.a. med säsongrensning, granskning av primärstatistik, konsistens- prövning, modellutveckling och prognosarbete). då ett nytt BNP-kvartal beräknas är åtta för- möten med olika s.k. sektioner för primärstatistiken inbokade. Två till tre personer från respektive sektion brukar delta. På dessa möt- en går man igenom statistikunderlaget och preliminära körningar av för att upptäcka eventuella fel, inkonsistenser e.d. Olika problem med statistiken kan tas upp och man försöker hitta förklaringar till problemen. före publicering träffar NR samtliga sektioner för primärstatistiken samt generaldirektör , på ett godkänningsmöte, då de kommer överens om det slutliga underlaget för BNP-utfallet. Primärstatistiken och forskningsavdelningen deltar härmed i konsistensprövningen av statistiken, som behövs för avstämningen mellan tillgång och användning för beräkningarna av BNP. Detalje- rade input-output-tabeller används i diskussionerna. NR gör också en konsistensprövning tillsammans med forskningsavdelningen vid ett särskilt möte i slutskedet av arbetet med att ta fram ett BNP- kvartal. Forskningsavdelningen brukar kunna upptäcka orimlighe- ter utifrån deras bild av den ekonomiska utvecklingen. Deras syn- punkter kan leda till att man går tillbaka till primärstatistiken för att hitta eventuella fel. Nationalräkenskaperna anordnar även semi- narier utöver de s.k. förmötena med sektionerna, då exempelvis avstämningsproblem kan tas upp. På dessa möten deltar sektions- chefer och deras medarbetare. är ett annat exempel på hur samarbetet mellan NR och primärstatistiken kan gå till. Där förs en löpande och även formaliserad diskussion mellan NR och primärstatistiken vad gäller statistikunderlag etc. En del av arbetet är att gemensamt diskutera statistikens kvalitet och behov av förbättringar. innan publicering av både primärstatistik och NR hålls s.k. prerelease meetings. Syftet med dessa möten är att gå igenom resultaten och vilka reaktioner de kan få bland användare, för att vara väl för- beredda på vilka frågor som kan bli aktuella. De tittar också på vänte- värden från användare (olika typer av prognosmakare). Om de skiljer sig betydligt från det utfall som kommer att publiceras är det bra att vara beredd på att kunna förklara varför i samband med pub- liceringen. För konsistensprövning och avstämning i NR är de s.k. förpubli- ceringsmötena betydelsefulla. De ger viktig information om pri- märstatistiken, som kan ge förklaringar till inkonsistenser. Even- tuella fel kan också upptäckas med hjälp av säsongrensningen. Den särskilda grupp, som ansvarar för säsongrensningen, Analytical Support, diskuterar rutinmässigt resultaten av den nya säsongrens- ningen av de kvartalsvisa NR inför varje publicering. Om de hittar något fel denna väg har de normalt på sig att gå tillbaka till primärstatistiken för att söka efter felkällan och göra korrigeringar. NR håller även i s.k. debrief meetings, dvs. möten med både NR- personal och representanter från primärstatistiken, ca efter att ett nytt BNP-kvartal publicerats. Omkring 20 personer brukar delta i mötet, som vanligen tar . Syftet med dessa möten är att diskutera hur arbetet löpte då togs fram, vad som gick bra respektive mindre bra, vad som kan göras bättre till nästa kvartal o.d. Dessutom diskuteras upptäckta inkonsistenser i statistiken etc. Vidare blickar de framåt på vad som kan väntas , dvs. kända händel- ser som bör komma att påverka BNP. Det kan gälla rent statistiska förändringar, som t.ex. omklassificeringar, men även händelser i omvärlden. De följer även konjunkturrapporter från olika prognos- makare, för att ha en bild av vad som förväntas ske i både den inhemska ekonomin och världsekonomin. Till ovan nämnda debrief meeting inbjuds även användare av NR, som kan delta under valda delar av dessa möten. Det gäller främst nyckelanvändarna, exempelvis , Arbetsmark- nadsdepartementet, och forskningsinstitut. Utdrag ur Förordning (1988:137) med instruktion för rörande nämnderna för byggnadsindex och konsumentprisindex 14 § Till centralbyrån är knutna en och en . 15 § skall handlägga frågor om beräk- ningar av byggnadsindex och därvid avgöra frågor av principiell na- tur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäk- ningarna samt främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av byggnadsindex. 16 § består av en ordförande och tio andra ledamöter. Nämnden utser inom sig en vice ordförande. För varje ledamot finns en ersättare. Förordning (2002:656). 17 § skall handlägga frågor om beräkningar av konsumentprisindex och därvid avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna samt främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av konsumentprisindex. 18 § består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Nämnden utser inom sig en vice ordförande. För varje ledamot finns en ersättare. Förordning (2002:656). 19 § Nämnderna är beslutföra när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 20 § Ärenden i nämnderna avgörs efter föredragning. 21 § Nämndernas beslut får inte överklagas. 22 § Överdirektören anställs genom beslut av regeringen. Andra anställningar beslutas av centralbyrån. Förordning (2000:552). 23 § har upphävts genom förordning (1996:722). 24 § Ordföranden och de andra ledamöterna i nämnderna förord- nas av centralbyrån för högst . I index förordnar dock regeringen en av de andra ledamöterna. Vad som har sagts om ledamöter gäller också deras ersättare. 25 § Åtta av ledamöterna i och deras ersättare förordnas efter förslag av respektive Hyresgästernas sparkasse- och byggnadsföreningars riksför- bund u.p.a., gemensamt med Svenska , Förordning (2001:996). 26 § Bland de åtta ledamöter i som utses av centralbyrån förordnas en efter förslag av , en efter förslag av och en efter förslag av och . Av de övriga ledamöter- na skall tre besitta sådan vetenskaplig skicklighet, att de samman- taget har kompetens inom områdena nationalekonomi och statis- tik. Vad som har sagts om ledamöter gäller också deras ersättare. Förordning (2002:656). 27 § har upphävts genom förordning (1994:1136). 7Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Detta kapitel tar upp övriga områden inom den ekonomiska statis- tiken där utredningen funnit att det finns särskilda behov av för- bättringar. En av de frågor som framkom tydligast i utredningens kartläggning av användarnas behov av ekonomisk statistik var bristen på IT- statistik, dvs. statistik om produktion och användning av informa- tionsteknik. I detta avsnitt diskuteras, som bakgrund till kapitlet om utredningens överväganden och förslag, behovet av IT-statistik, nuläget och föreliggande förslag på området samt IT-statistik i andra länder. Det är den snabba framväxten av IT i och i omvärlden , som har ökat betydelsen av att kunna beskriva denna sektor. Användarna behöver statistiken bl.a. för att kunna analysera betydelsen av vad som brukar kallas den nya ekonomin. Det gäller inte minst effekterna av IT på produktivitetsutvecklingen i ekonomin. För sådana analyser behövs uppgifter om bl.a. IT- investeringar i hård- och mjukvara samt kapitalstockar för IT. Dessutom behövs statistik avseende IT-sektorns produktion samt olika sektorers användning av IT, men också uppgifter om de syssel- sattas IT-kompetens och IT-relaterade arbete. För att kunna beräkna IT-sektorns bidrag till ekonomins tillväxt och produktivitetsutveckling är det nödvändigt att den avspeglas på ett korrekt sätt i de svenska nationalräkenskaperna. Det är därför viktigt att IT-sektorn definieras och att sektorns produktion och Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt sysselsättning täcks in och beräknas på ett korrekt sätt. Till detta hör att också beräkna IT-investeringar och kapitalstockar för IT inom nationalräkenskaperna, vilka är nödvändiga för att kunna be- räkna bidraget från IT-användningen till produktions- respektive produktivitetstillväxten. Ett grundläggande problem med IT-statistiken är att användarna har svårt att spåra vad som hör till IT, bl.a. i nationalräkenskaperna. Det är därför svårt för användare att själva ställa samman statistik över IT-branscher utifrån den statistik som finns. Det pågår ett arbete internationellt med att avgränsa vilka produkter som skall definieras som IT-produkter och det finns redan en gemensam OECD-avgränsning för vilka branscher som skall ingå i IT-sektorn. Det finns också en hygglig definition av IT-varor, men det saknas ännu en gemensam definition för IT-tjänster. Det finns med andra ord också behov av att möjliggöra för SCB att kunna redovisa vilka branscher respektive produkter som hör till IT-området, för att underlätta för användarna att analysera IT-sektorns betydelse för svensk ekonomi. Utöver behoven av IT-statistik i nationalräkenskaperna bör man även kunna göra en koppling mellan produktivitetsutvecklingen enligt nationalräkenskaperna och arbetskraftens utbildning och kompetens. Denna har visat sig ha stor betydelse för genomslaget av IT-användningen och påverkan på produktivitetstillväxten.