sou · GQB347d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Remissammanställning över betänkandet Våra Skatter? (SOU 2002:47) Sammanfattning av remissammanställning............................................ Allmän och övergripande inställning till betänkandet ........................ Utredningens uppdrag, avgränsningar, m.m. ...................................... Internationalisering, migration m.m. ................................................... 9.1 Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt .............................................. Skatteadministration, skattekontroll, m.m........................................ En liten men viktig skattereform ....................................................... Följande remissinstanser har yttrat sig: , , vid , , , , , , Företagarna, , , , , , , vid , , , , , , Hovrätten för , , Riksbank, Brottsförebyggande Rådet, Statskontoret, , , , , , , , , , , , Verket för näringslivsutveckling, Föreningen , , , , , , , , , , , , , . har inhämtat yttranden från skattemyndigheterna i , , och . åberopar, Fastighetsägarna hänvisar till, och instämmer i yttrandet från Näringslivets skattedelegation. Yttrande har dessutom inkommit från Föreningen i , , Turistdelegationen, , , Svenskt Flyg, och Tidskrifter, , Sltf, Hotell- och Restaurangföretagare , , , , och . Syftet med denna kortfattade sammanfattning är att ge en överblick över instansernas inställning till de mer konkreta förslag som läggs fram i betänkandet. Fokus ligger på komponenterna i den lilla men viktiga skattereform som utredningen föreslår. En del remissinstanser anser sig inte ha kunnat ta ställning (pga. bristande analys, oprecisa förslag, etc.) till vissa av förslagen och finns av den anledningen inte heller med i sam- manfattningen. Många instanser har dessutom svarat endast i för dem relaterade frågor. Sammanfattningen skall alltså inte uppfattas som uttömmande, utan är endast tänkt som en första, mycket grov, överblick. Varje enskild remissinstans mening framkommer av remissammanställ- ningen i övrigt. För att hålla remissammanställningen så kompakt och läsvänlig som möjligt har dock mer omfattande och längre resonemang kortats ner. För fullständiga versioner hänvisas direkt till remissyttran- dena. Bolagsskatt, Periodiseringsfond och nedsättning av arbetsgivaravgift Utredningen föreslår att bör ha en beredskap att sänka bolags- skatten om viktiga EU-länder skulle sänka skatten. Periodiseringsfonden och nedsättningen av arbetsgivaravgifterna med viss inriktning på mindre företag anser utredningen utgöra skatteavvikelser som saknar påtagliga tillväxteffekter, och som därför bör slopas. Följande remissinstanser ställer sig positiva till sänkt bolagsskatt och slopade periodiseringsfonder: , , , , . Följande ställer sig negativa till förslaget: , Turistorganisationerna1, Aktiespararna, Företagarna, , . Följande ställer sig tveksamma till förslaget: LO, Näringslivets skattedelegation, , vid . Följande remissinstanser ställer sig positiva till förslaget om slopad nedsättning av arbetsgivaravgifterna: , , , , , , , (), vid , . Följande ställer sig negativa till förslaget: , Företagarna, , , Turistorganisationerna. Följande ställer sig tveksamma till förslaget: Näringslivets skattedelegation. 1 Remissinstanserna inom turismbranschen. Utredningen menar att skatteavvikelserna för pensionsavsättningar (lägre avkastningsskatt och avdragsmöjligheter) är en av de främsta kandidaterna att avskaffas. Följande remissinstanser ställer sig positiva till förslaget om att minska skatteavvikelserna för pensionsavsättningar: , , . Följande ställer sig negativa till förslaget: , , , , Näringslivets skattedelegation, Aktiespararna, , , . Skattskyldighet för schablonbeskattning vid fondsparande och för avkastningsskatt Utredningen anför att det raka sättet att uppnå eftersträvad likformighet både mellan direkt och indirekt sparande och mellan svenska och utländska fonder vore att skattebelägga hushållen istället för fonderna. Följande remissinstanser ställer sig positiva till förslaget: LO, RSV, . Följande ställer sig negativa till förslaget: Fondbolagen, , Aktiespararna. Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt Utredningen föreslår ett slopande av arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 och en breddning av basen för förmögenhetsskatten i kom- bination med sänkt skattesats. Om detta inte är möjligt föreslås ett slopande av förmögenhetsskatten. Alla remissinstanser som inkommit med yttrande i dessa frågor stödjer förslagen, med undantag för LO som vill behålla förmögenhetsskatten. Tilläggas kan att de allra flesta instanser anser att ett breddande av förmögenhetsskattebasen inte är möjligt varför de förordar ett slopande av skatten. Många instanser vill även slopa arvs- och gåvoskatten för skatteklass 2 och 3. En liten men viktig skattereform Utredningen föreslår en skattereform som i stora drag går ut på att minska de skatteavvikelser som pensionsavsättningar, periodiseringsfond och nedsättning av arbetsgivaravgifterna medför, och istället slopa förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt, höja taken i socialförsäkrings- systemen och höja barnbidraget. En eventuell sänkning av bolagsskatten och den statliga inkomstskatten skulle också kunna ingå i reformpaketet. Bland de remissinstanser som kommenterat detta reformförslag är , , och positiva. Andra remissinstanser, såsom exempelvis LRF och Företagarna, menar att det finns viktigare prioriteringar än att sänka bolagsskatter och slopa perio- diseringsfonder (exempelvis sänkt arbetsgivaravgift och reformerade 3:12 regler). Utredningen menar att det saknas tillräckligt starka ekonomiskt rationella argument för en differentierad mervärdesskattesats. En likformig skattesats förordas (förslagsvis ). Följande remissinstanser ställer sig positiva till förslaget om en likformig mervärdesskatt: LO, Statskontoret, , , , , , , , . Följande ställer sig negativa till förslaget: , , Turistorganisationerna, Företag och organisationer inom resebranschen, , , , . Följande ställer sig tveksamma till förslaget: Näringslivets Skattedelegation, . Allmän och övergripande inställning till betänkandet och delar i stort de slutsatser som utredaren kommit fram till, men befarar att omvärlds- utvecklingen kommer att leda till ett annat behov av anpassningar än de som betänkandet anger samt att problemet med olikheter i skatteuttag (beroende på olika skattesystem) mellan EU-länderna har underskattats. Vidare menar förbunden att beskattningen bör stimulera (åtminstone inte inverka negativt på) sysselsättningen eftersom det endast är genom fler antal arbetade timmar som en gemensam välfärd kan finansieras. Förbunden är i princip nöjda med skattebaserna, men en breddning vore önskvärd (exempelvis genom att grundavdragen omvandlas till skatte- reduktion så att beroendet av statsbidrag minskar). motsätter sig förslaget att frågorna om skattesystem och skatteuttag skall ses över av en parlamentarisk kommitté, då det skulle ta . instämmer i huvudsak i bedömningen att det i tidsperspektivet är möjligt att förena ett skatteuttag motsva- rande av BNP med en relativt god samhällsekonomisk utveckling. Den successiva anpassningen av skatteuttaget med hänsyn tagen till internationaliseringen medför ett lägre uttag på internationellt rörliga baser (t.ex. bolagsvinster) och ett högre uttag på mindre rörliga baser (t.ex. fastigheter). Institutet instämmer i bedömningen att det av såväl effektivitets- som fördelningsskäl är angeläget att skattesystemet allmänt präglas av så låga skattesatser som möjligt och därmed så breda skattebaser som möjligt. Många av de undantag och nedsättningar som finns i nuvarande skatteregler har inte tillräckliga motiv ur samhällseko- nomisk synvinkel och skulle med fördel kunna elimineras tillsammans med en motsvarande sänkning av skattesatserna. Vad gäller de mer lång- siktiga återverkningarna av successivt ökande internationalisering på framtida samhällsekonomiskt väl avvägda skatter och utgifter är de större än vad som framkommer i utredningen. Detta gäller i synnerhet i ett än- nu längre perspektiv och för det fall att den internationella rörligheten skulle öka snabbare än vad som förutses. delar utredningens uppfattning att ett bra skattesystem bör präglas av legitimitet, ekonomisk rationalitet, enkelhet och kontrollerbarhet. LO menar att utredningen föreslår en mängd bra förslag på reformering av skatteuttagets administration. Utredningens syn att skattesystemet ständigt måste förändras för att möta förändringar i ekonomin är riktig. måste ett skattesystem bygga på grundläggande principer för att vara rationellt. LO ser inte internationaliseringen som det stora problemet lika lite som kapital- och egendomskatterna. Det viktiga är istället arbetsutbudet. Näringslivets skattedelegation menar att utredningen redovisar flera värdefulla insikter om en rad skatters skadliga inverkan på ekonomins funktionssätt och därmed förutsättningarna för en hög och uthållig ekonomisk tillväxt. Detta gäller bl.a. grundsynen att skatterna bör utformas så att snedvridningar i ekonomin minimeras, vilket bl.a. under- lättas om neutralitet och breda skattebaser eftersträvas. Den klara slutsatsen att förmögenhetsskatten är en orättfärdig och skadlig skatt är speciellt viktig. Vikten av incitament till arbete, inte minst med anledning av ogynnsam demografisk utveckling framöver, belyses förtjänstfullt av utredningen. Utredningens resonemang om att kapitalinkomstskatten - trots den internationella rörlighetens betydelse för hur hög denna skatt kan vara - inte skulle sänkas avvisas dock av delegationen, då resonemanget grundas på bristfällig analys av bl.a. hur företagens kapital- kostnader bestäms. Delegationens viktigaste övergripande synpunkt är att de värdefulla insikter utredningen redovisat inte bör hänföras till ytterligare utredningar. I stället behöver de utan vidare dröjsmål omsättas i praktisk politik. värdesätter den grundliga genomgång av den svenska skattelagstiftningen som utredningen företagit. Det har för- flutit skattereformen genomfördes, den reform som skulle präglas av enkelhet, rättvisa och likformighet. Omvärldsförhållandena har ändrats. Internationaliseringen av marknaderna gör att nya över- väganden måste till för att utformningen av den svenska skattelag- stiftningen inte skall medföra incitament för en stadigt krympande skattebas. Enligt föreningens uppfattning har utredningen tagit alltför liten hänsyn till internationella förhållanden vid framläggandet av sina förslag. Särskilt gäller detta kapitalbeskattningen. Föreningen har uppfattat att utredningen styrts av en önskan att åstadkomma likformig- het mellan olika skatter och skattesubjekt inom . Detta har enligt föreningen skett på bekostnad av vad som är eftersträvansvärt i ett inter- nationellt perspektiv för att behålla skattebaser och stimulera investeringar i . delar utredningens bedömning att en likformig beskattning minskar risken för snedvridning av bl. a. konkurrensen och att man så långt som möjligt bör undvika nedsättningar och undantag från beskattning. delar även utredningens bedömning att det är önskvärt med en fortsatt harmonisering av skattesystemen inom EU. () anser att utredningen har gjort en korrekt tolkning av de tidigare studier som ligger bakom beräkningar av den svarta sektorn i . Dessa studier bygger på disponibel- inkomstmetoden och BNP-metoden. En annan indirekt metod som beskrivs utförligt i utredningen är att uppskatta hushållens i statistiken icke registrerade tillgångar i utlandet med hjälp av finansräkenskaperna. SCB har i tidigare kontakter med utredningen varnat för den mycket stora statistiska osäkerhet som är förenad med den restpost som fram- kommer i finansräkenskaperna. Utredningen beskriver förtjänstfullt denna problematik och pekar också på sambandet mellan restposten i finansräkenskaperna och restposten i betalningsbalansstatistiken. I övrigt anför SCB att de har behov av att få tillgång till det registermaterial som en av förstärkt utlandskontroll kan tänkas generera. Svensk Handels huvudinvändning mot utredningen är att den i stor utsträckning lämnar frågeställningar öppna och att den borde ha fokuserat mer på att åtgärda de skatter som är mest skadliga för tillväxten i den svenska ekonomin. Därmed anser att utredningen inte har uppfyllt sitt uppdrag. Statskontoret stödjer utredningens förslag om att en parlamentarisk kommitté skall se över kapitalbeskattningen. Huvudmålet bör vara att med hjälp av bredare baser, lägre marginalbeskattning och förenklingar åstadkomma ett ekonomiskt rationellare, robustare och mer rättvist skattesystem. Utredningen har i betänkandet övertygande visat att dessa principer till stora delar saknas inom kapitalbeskattningens område. delar utredningens syn att det är nödvändigt att reformera skattesystemet i de delar detta fungerar mindre bra och i vissa fall till och med uppmuntrar skatteundandragande. delar därför utred- ningens uppfattning att det finns behov av en parlamentarisk kommitté som ser över kapitalbeskattningen. En sådan kommitté bör ges möjlighet att se över systemet förutsättningslöst och bör ta hänsyn till utveck- lingen på näraliggande områden. anser att tiden är mogen att se över skattesystemet för att i möjligaste mån återskapa de kvaliteter som kännetecknade resultatet av den stora skattereformen . Utredningens betänk- ande ger en utmärkt grund för en sådan översyn, bl.a. genom sin analys av avvikelser från normerna för skattesystemet. I likhet med utredningen anser RSV att sådana avvikelser bör avskaffas, såvida de inte grundas på starka motiv. RSV vill särskilt framhålla vikten av att skattesystemet är funktionellt och betonar den stora fördel, för medborgarna och för skatteförvaltningen, som förenklingar av regelkomplexen innebär. RSV anser också, i likhet med utredningen, att kraftfulla åtgärder måste vidtas mot skattefelet, i synnerhet om vinsterna av skatteundandraganden hamnar i utlandet. Riksbank menar att det är angeläget att skattesystemet är utformat så att skatteintäkterna dras in så effektivt som möjligt, dvs utan att det snedvrider hushållens – och företagens – beslut mer än nöd- vändigt. Utredningen skriver att ett likformigt skattesystem kan tolkas som ett effektivt skattesystem. Denna tolkning beror dock på hur begreppet effektivitet definieras. Det är svårt att inom den ekonomiska litteraturen hitta stöd för att en likformig beskattning skulle vara Det finns dock andra argument som talar för att ett likformigt skattesystem har stora förtjänster. Önskemål om horisontell rättvisa och krav på att minimera skatteplanering samt det administrativa talar för att ett likformigt skattesystem kan vara att föredra. Dessa argument vägde tungt bakom 1990/skattereform. menar att 1990/stora svenska skattereform är ett viktigt landmärke för skattesystemets utformning i . Det är angeläget att de utmaningar som skattesystemet nu står inför hanteras på ett sätt så att de svagheter skattesystemet led av /skattereform inte återinförs. Utifrån skattereformens grundprincip om behovet av likformighet har utredningen utformat ett eget kompletterande synsätt som går ut på att inkomsten kan anses beskattas i tre stationer (produktionsledet, huhållsledet och konsumtionsledet) och att arbets- respektive kapital- inkomster bör beskattas likformigt i varje led. anser att utredningen inte visat varför det är angeläget att löner och vinster beskattas på samma sätt just i produktionsledet. Det viktiga för lik- formigheten – menar – är att hushållens arbets- och kapitalinkomster totalt sett beskattas på ett någorlunda likartat sätt. Vid en diskussion kring hur skatteintäkterna ska kunna upprätthållas delar utredningens uppfattning att det kan finnas skäl att kritiskt granska om det finns omotiverade skatteavvikelser i systemet. menar att en granskning av skatteavvikelser bör vara ett centralt inslag i en diskussion kring framtida skatteekonomiska prioriteringar. instämmer i skattebasutredningens allmänna utgångspunkter, nämligen att fokus bör ligga på att bredda och vårda skattebaserna och därigenom skapa en lägre och mera likformig mar- ginalbeskattning. Målsättningen bör därvid vara att ge drivkrafter till förvärvsarbete och ökad produktivitet. Detta ger gynnsamma förutsätt- ningar för en ökad tillväxt, vilket i sin tur har en positiv effekt bl.a. på både pensionsnivåerna och den finansiella stabiliteten i pensionssy- stemet. vill rent allmänt stryka under att varje förenkling av skattesystemet är en fördel när det gäller att förebygga och beivra skatte- brott. Styrelsen framhåller att de principer som utredningen knäsätter ter sig kloka och progressiva. påpekar att det i det brottsförebyggande arbetet är av stor betydelse att skattesystemet är utformat så att det har accep- tans hos dem som omfattas av systemet. delar skattebasutredningens uppfattning att det finns behov av att förändra beskattningen på ett antal områden. Kontoret in- stämmer i att en breddning av skattebaserna i kombination med sänkta marginalskattesatser skulle effektivera skattesystemet. instämmer i utredningens analys av fördelarna med ett likformigt skattesystem och välkomnar en bred upprensning bland skatteavvikelserna, dvs. avsteg från likformighetsnormen. Dessa av- vikelser kan ta formen av en skattesubvention om en inkomst beskattas lägre än en angiven norm och en skattesanktion om en aktivitet beskattas högre än . Skatteavvikelser påverkar ekonomiska beslut och gör ofta att resurser allokeras på ett icke optimalt sätt. Det utrymme som en sådan upprensning resulterar i bör användas för att minska skattesy- stemets snedvridande effekter. Det finns även anledning att integrera rapporteringen av skatteavvikelserna i budgetprocessen. Detta för att undvika att utgiftstaket kringgås genom att utgifter byts ut mot minskade skatteinkomster. delar utredningens uppfattning att det finns flera starka skäl som talar för att breda skattebaser och låga marginalskattesatser bör vara den grundläggande inriktningen i ett väl fungerande skattesystem. Först och främst bidrar en stor likformighet till att minska de rent skattemässigt motiverade valen mellan olika typer av investeringar och konsumtion. Skatternas snedvridande effekt på aktörernas beteende hålls nere. Däri- genom används resurserna i en ekonomi effektivare. anser att utredningen förenar en väl utvecklad teoretisk ansats med en god insikt om de prak- tiska möjligheter och begränsningar som inverkar på utformningen av skattesystemet. Vi förstår att utredningen med sitt vida omfång inte kan gå in på detaljer inom varje område. Den översiktliga beskrivning som ges för transportområdet uppfattar ändå som i allt väsentligt rättvisande. vill uttrycka sitt stöd för uppfattningen att det är av stor vikt att skattesystemet utformas i enlighet med grund- läggande principer. Detta gäller i synnerhet ett system som det svenska med relativt stort skatteuttag. En annan förutsättning för att välfärds- samhället fortsatt ska kunna upprätthållas är villkoren för de mindre och medelstora företagen. Det är således en nödvändighet att villkoren för dessa företag är goda. Utredningen konstaterar att arbetsinkomster be- skattas progressivt vilket inte gäller för kapitalinkomster. Detta anges vara en olikformighet i systemet. Förbundet vill här erinra om motiven för den dualistiska beskattningsordningen vid skattereform. Sålunda motiveras den valda skattesatsen på för kapitalin- komster utifrån en antagen inflation på och en real ränta på Detta ger en beskattning som uppgår till av , dvs. av den nominella avkastningen och av den reala avkastningen på . Detta reala skatteuttag motsvarar ungefär skatte- och avgiftsuttaget på arbetsinkomster i det högsta marginal- skatteskiktet. Målet om likformighet vid beskattning ansågs alltså inte uppnås om skatteuttaget på nominell kapitalavkastning är detsamma som skatteuttaget på arbetsinkomster. Istället skulle skattens andel av den reala kapitalavkastningen vara likvärdig med skatteuttaget för arbetsin- komster inklusive skattedelen av socialavgifter. Dagens beskattnings- ordning är således likformig och tar hänsyn till att kapitalinkomster, till skillnad från arbetsinkomster, vanligen inte i sin helhet utgör en reell inkomst utan delvis utgör ersättning för den minskning kapitalets realvärde undergått. (jfr SOU 1989:33 del 1 s. 145). Förbundet instämmer dock i bedömningen att vid ett skattesystem med skild nominell beskattning av arbets- respektive kapitalinkomster är det nödvändigt med särskilda regler i vissa avseenden. vid anser att ana- lysen av skattesystemet är väl genomförd och de delar i princip i allt väsentligt gjorda bedömningar och förslag. delar utredningens utgångspunkt att det krävs ett ökat arbetsutbud för att finansiera den gemensamma välfärden i fram- tiden utan påtagliga skattehöjningar. delar utredningens uppfattning att vård av skattebaserna innebär att det skapas bästa betingelser för förnyelse och tillväxt i ekonomi. Det innebär bland annat som utredningen framhåller att skatterna inte ska snedvrida incitamenten för hushållens konsumtionsbeslut och företagens produktionsbeslut. Utredningen behandlar naturligen endast skattesidan av den offentliga sektorn men ESV vill ändå påpeka vikten av att ha en effektiv offentlig sektor med god kontroll över utgifterna. Mot den bakgrunden är det viktigt att påpeka att det gäller att skattesystemet tillsammans med det regelstyrda transfereringssystemet skapar rimliga ekonomiska incitament. Målen för de olika transfereringarna kan ibland vara motstridiga, exempelvis för- sörjningsmål kontra incitament till arbetskraftsdeltagande. ESV delar utredningens uppfattning att det är önskvärt att kritiskt granska och ompröva olika skatteavvikelser. Avvikelserna gör skattesystemet svår- överskådligt och i ekonomisk mening mindre effektivt. torde ett direkt bidrag kunna fungera lika effektivt som stöd. Ett bidrag har fördelen att vara en mer transparent stödform än en skatteavvikelse. Utgiftstakets konstruktion innebär att skatteutgifter inte omfattas av utgiftstaket. ESV anser att en ökad användning av skatteavvikelser på så sätt underminerar budgetdisciplinen. påtalar att när man diskuterar begreppet optimal beskattning måste även frågan om vilken nivå på de totala skattein- täkterna som är optimal lyftas fram. Detta kan diskuteras dels utifrån frågan om storleken på de statliga utgifterna, dels huruvida de totala skatteintäkterna faktiskt ökar eller minskar vid en ökning av skattenivån. delar utredarens övergripande slutsats att det även är möjligt att upprätthålla en relativt hög skatteandel av BNP för att finansiera en omfattande produktion av olika offentliga tjänster och ett antal centrala trygghetssystem. Institutet delar också utredarens syn att de centrala skattebaserna alla är starkt BNP-an- knutna och det är därför nödvändigt att vårda BNP om man vill vårda skattebaserna. Tillväxtaspekterna blir därför centrala såväl i analysen som i utredarens förslag. Några entydigt negativa effekter av ett högt skatte- tryck på ett lands tillväxt har, som utredaren mycket riktigt anför, forsk- ningen inte kunnat belägga. Däremot är det av betydelse för tillväxten, hur skattesystemet utformas. Marginaleffekterna och skatte- kilarnas storlek påverkar individernas och företagens vilja till utveckling och förändring, och därmed tillväxten. Utredarens ambitioner att bredda underlaget för de olika skatterna för att kunna minska marginaleffek- terna är därför ett logiskt angreppssätt. Utredaren föreslår att vissa skatter som har en principiellt inkomstomfördelande effekt, men i prak- tiken nästan enbart ger negativa tillväxteffekter, skall avskaffas. Detta är en syn som ITPS delar. Det är dock synd att utredaren låser sina förslag vid idén att höginkomsttagarna skall betala sina egna skattesänkningar, liksom de fick göra vid skattereformen . Det inne- bär att den fördelning av skattetrycket på olika inkomstgrupper som råkade vara fallet kring 1990 kommer att bevaras .