sou · GQB328 · 2003-01-01 00:00:00 — I andra hand skall framställan prövas enligt socialtjänstlagen. Om kommunerna ändrar tidigare beslut enligt socialtjänstlagen till beslut enligt LSS är detta således ett närmande till de ursprungliga intentionerna med LSS. Genom att följa intentionerna i olika hög grad kan kommunerna påverka såväl volymen som kostnaderna för verksamheten, och därmed även utfallet i ett utjämningssystem. () hämtar in kostnadsuppgifter från kommunerna, det s.k. räkenskapssammandraget. Det är av stor vikt att underlaget är av god kvalitet och att kommunerna kan lämna erforderliga uppgifter. Kostnaderna för enskilda kommuner avseende LSS-verksamhet varierar mellan åren enligt dessa upp- gifter. Detta kan t.ex. bero på att ett fåtal funktionshindrade med stora vårdbehov har tillkommit, men även att vissa kommuner har haft problem med att redovisa olika insatser. Möjligheterna för en kommun att lämna ut information till en myndighet avseende enskildas personliga förhållanden begränsas bl.a. av bestämmelser i sekretesslagen (1980:100). Enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen gäller sekretess inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Sekretessen avgränsas med ett omvänt skaderekvisit. Uppgifter får därmed inte lämnas ut om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Presumtionen är med andra ord för sekretess. Sekretessen gäller även mellan myndigheter. har haft problem med att få in information från kommuner avseende sådana uppgifter som behövs för beräkning av de tillfälliga statsbidrag som skall lämnas . Detta sammanhänger med möjligheterna att få nödvändig informa- tion från kommunerna samt att sekretess inte kan garanteras för uppgifterna hos . Det finns enligt nu gällande lag- stiftningen ingen uppgiftsskyldighet för kommunerna som skulle begränsa sekretess i detta fall. I sammanhanget finns även anledning att nämna att sekretess inte kan garanteras för uppgifterna hos enligt sek- retesslagen. I personuppgiftslagen (1998:204) finns även vissa be- stämmelser om skydd för den personliga integriteten vid behand- ling av personuppgifter. Särskilt stränga regler gäller bl.a. för be- handling av personuppgifter som rör hälsa. Personer med särskilda behov och höga kostnader Enligt rapporten till utjämning mellan kommuner av kost- nader för LSS-verksamhet (Ds 1999:72) kan en generell modell inte omfatta alla faktorer. Orsaken är att varje individ förutsätts kosta lika mycket, men för en kommun med många personer med stora vårdbehov och höga kostnader så kompenseras inte kommunen i tillräcklig omfattning. För speciell verksamhet för grupper med särskilda eller kompli- cerade funktionshinder och som är särskilt kostnadskrävande kan en mer generellt baserad modell inte omfatta alla kostnadsskillna- der. För att kunna garantera en god vård m.m. åt alla oavsett funk- tionshinder är det därför nödvändigt att hitta ett komplement för kommuner med stora kostnader på individnivå. är enligt regering och riksdag den myndighet som bör ha ansvaret för att administrera ett statsbidrag till kommuner med stora kostnader på individnivå. har kompetensen att kunna göra be- dömningar av om kostnaderna är rimliga och om insatserna är av god kvalitet. Kostnaderna för verksamheten är ojämnt fördelade mellan kom- munerna. Det finns bl.a. historiska orsaker till dessa kostnadsskill- nader. När landstingen var huvudmän för den tidigare omsorgs- lagens personkrets, dvs. utvecklingsstörda samt personer med barndomspsykos, skedde i vissa fall en koncentration av verksam- heten till vissa kommuner. För att övergångsvis mildra effekterna av kostnadsskillnaderna har, som tidigare nämnts, olika system för mellankommunal ut- jämning av kostnaderna skapats i varje län. Regeringens bedömning är att ifall en nationell utjämning införs är det en fråga för kommu- nerna i respektive län hur de vill förfara med de mellankommunala utjämningssystemen. Regeringens statsbidragssystem som gäller åren 2001–2002 är en övergångslösning i avvaktan på en mer permanent lösning. I takt med att de mellankommunala utjämningssystemen avtrappas kommer kostnadsskillnaderna att öka och behovet av ett utjäm- ningssystem att öka. Det finns således ett behov av utjämning av kostnader för verk- samhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. De båda statsbidrag som införs 2001 och 2002 är tillfälliga. Därefter bör ett nytt system för utjämning för kostnads- skillnader i verksamhet enligt LSS införas. Det nya systemet bör träda i kraft . utredningar har baserat sina förslag antingen på skillnader i faktiska kostnader eller på behov av stöd och service. Om möjligt bör en utjämning för kostnadsskillnader baseras på behov av stöd och service. Vad gäller den tekniska konstruktionen av en utjämning, så finns det två huvudalternativ som skall utredas. Det ena alternativet är att utjämningen sker genom en nationell omfördelning mellan kom- munerna, enligt samma principer som för det kommunala kost- nadsutjämningssystemet enligt lagen (1995:1515) om utjämnings- bidrag till kommuner och landsting och lagen (1995:1516) om ut- jämningsavgift för kommuner och landsting. En sådan utjämning för kostnadsskillnader avseende LSS-verksamhet kan antingen in- ordnas i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet, eller göras vid sidan av detta system. Det andra alternativet är att utjämning sker genom ett riktat statsbidrag, dvs. staten betalar ut medel till de kommuner som uppfyller vissa kriterier. Ett sådant bidrag bör kon- strueras så att det kan rymmas inom en på förhand bestämd eko- nomisk ram. Kommittén skall överväga en lämplig modell för utjämning för kostnadsskillnader mellan kommuner i första hand utifrån ovan- stående alternativ. Som ett led i detta bör kommittén analysera hur de tillfälliga bidragen fungerar. Kommittén skall även – mot bakgrund av reglerna om sekretess – överväga behovet av författningsändringar som ger kommunerna möjlighet att lämna ut sådan information som erfordras för de för- slag som kommittén lämnar. Kommittén skall beakta de krav som personuppgiftslagen ställer på behandling av personuppgifter. Kommittén skall vidare lämna förslag till hur påverkbarheten från enskilda kommuner av utfallet i ett utjämningssystem skall kunna minskas eller elimineras. Kommittén skall också bedöma kvaliteten i det statistiska underlag som behövs för en utjämnings av kostnadsskillnader för verksamhet enligt LSS och, om så krävs, lämna förslag till hur en god kvalitet skall kunna säkerställas. Dessutom skall kommittén analysera hur köp av boendeplatser fungerar och vilka effekter och samband det har med frågan om utjämning av kostnader för verksamhet enligt LSS. Kommittén skall även redovisa kostnadsberäkningar av sina för- slag, förslag till finansiering och lagförslag. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (Fi 2001:04) Beslut vid regeringssammanträde . utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentarisk kommitté (dir. 2000:99) för att utreda hur utjämning skall ske för kostnadsskillnader mellan kommuner avseende verk- samhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS). Behovet av ett tilläggsdirektiv Kommitténs uppdrag är att lämna förslag om en nationell utjäm- ning av verksamhetskostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Uppdraget är mycket om- fattande. Ett viktigt underlag för kommittén är den kartläggning som genomför av köp av boendeplatser. Kartläggningen kommer dock inte att vara klar förrän . Vidare kommer den analys som kommittén skall göra av det tillfälliga statsbidrags- systemet för åren 2001–2002 inte att kunna genomföras inom den tid som kommittén har fått till förfogande. Kommittén har med anledning av detta begärt att regeringen förlänger kommitténs utredningstid. Kommittén skall redovisa sitt slutbetänkande . Kommittén skall dock rapportera till regeringen om dels den allmänna inriktningen på ut- redningens arbete, dels om förbättringar i det nuvarande tillfälliga statsbidragssystemet.