sou · GQB334 · 2003-01-01 00:00:00 — Årsöversyner (ÅÖ) och avhjälpande underhåll (AU) har med några få undantag utförts vid det varv som legat närmast den marinbas som fartyget tillhör. Vid Marinbas har man således gått till och vid Marinbas har man gått till Muskö- varvet. Marinens motiv för nuvarande ordning har varit att man genom att välja det närmaste varvet får korta gångtider och lägre resekostnader för den personal, som måste följa med ubåtarna och utföra visst underhåll som led i utbildningen. Vidare har marinen hävdat att det är angeläget att ha varvsresurser i nära anslutning till övningsområdena, så att man vid haverier på fartygen snabbt kan genomföra reparationer och så att därmed dyrbar utbildningstid inte går förlorad. Även om det i sig finns fog för dessa argument måste den kostandsbesparing som närhet till ett varv ger, vägas mot att bristen på konkurrens kan leda till ineffektiviteter i planering och genomförandet av underhållsarbetena. Vi anser att det är ange- läget att ett ökat inslag av konkurrens bör införas inom denna del av marinens fartygsunderhåll. Vi föreslår att av den totala volymen årsöversyner och avhjäl- pande underhåll bör huvuddelen, liksom genom riktad upp- handling läggas vid det varv som finns vid den marinbas som farty- get tillhör. En viss del av arbetena – förslagsvis – bör dock upphandlas i konkurrens mellan och Muskövar- vet. Upphandlingen bör ske affärsmässigt, men lagen om offentlig upphandling behöver inte följas fullt ut. Av försvars- och säker- hetspolitiska skäl och med tanke på att den totala volymen underhållsarbeten beräknas minska något – Vår analys och bedömning 2006, bör endast och Muskövarvet komma i fråga då det gäller att delta i anbudstävlan om kvalificerat fartygsunderhåll. Om man tillämpar den föreslagna åttioprocentsregeln skulle det innebära att –2006 kommer att få totalt i form av riktade beställningar av årsöversyner och avhjälpande underhåll. Muskövarvet skulle få . Allt kvalificerat fartygsunderhåll föreslås ske i anbudskonkurrens med tillämpning om lagen om offentlig upphandling. Även utländska varv bör kunna få lämna anbud. Vid prövningen av inkomna anbud bör inte enbart lägsta pris beaktas utan hänsyn bör även ta tillkvaliteten och de extrakostnader som uppkommer till följd av längre gångtider. Det okvalificerade underhållet har av Försvarsmakten beräknats uppgå (Analys av utredningsuppdrag Behov av materielunderhåll på lång sikt- grundvärden; FHS/MTI, , ). Marinen har en stor mängd fartyg och båtar av olika typ. Succes- sivt sker en avveckling av äldre fartyg och de moderna fartyg, t.ex. amfibieregementets stridsbåtar, kräver i allmänhet mindre under- håll. Värdet kan därför vara en överskattning. 6.5Konsekvenserna av vårt förslag till fördelning av fartygsunderhållet Förslaget skulle innebära att – 2006 skulle få en produktionsvolym motsvarande totalt 1 i form av riktad upphandling (HTM och 252 000 ÅÖ + AU). Muskövarvet skulle få en motsva- rande garanterad produktionsvolym på totalt (GÖ på Gotlandsubåtarna och 437 000 ÅÖ + AU). I genomsnitt får således ca och ca , utan att behöva konkurrera om uppdragen. Härutöver tillkommer en volym på ca för GÖ och för ÅÖ och AU, som de två örlogsvarven får tävla om inbördes. Vidare tillkommer ca för okvalificerat underhåll som Karlskrona- Vår analys och bedömning varvet och Muskövarvet får tävla om med andra varv. Dessutom tillkommer MTU-underhåll , som i princip bör kunna vara öppet för konkurrens, men där sannolikt arbetena liksom har varit fallet kommer att gå till Muskövarvet. har som mål att klara en produktionsvolym inkl. nybyggnation på för att lång- siktigt få en lönsamhet. ligger man över den lång- siktigt förväntande nivån. För slutet av perioden –2006, då produktionen av korvetterna till den svenska marinen minskar, har dock inte tillräckligt med inneliggande order för att klara den uppställda kapacitetsnivån . Muskövarvet har i olika tidigare utförda utredningar bedömts behöva en produktionsvolym om ca debiterbar tid för att vara lönsamt. är också ungefär den produktionsvolym som man kommit upp till inklusive vapenunderhållet, som har uppgått till ca . I konkurrensen med och civila varv har Muskövarvet vissa nackdelar. Till följd av varvet utgör en försvarsanläggning har man hög hyra och andra fasta kostnader som följer av att varvet ligger insprängt i berget och inte går att flytta till en fastighet med lägre hyra. Man har även höga driftkostnader på grund av långa förflyttningsavstånd mellan de olika delarna av anläggningen. Att Muskövarvet ligger insprängt i berget innebär att man också tvingas göra omlastning av inkommande gods och materiel till elektriskt drivna fordon. Eftersom varvets dockor och under- jordiska verkstäder är sammanbundet med långa tunnlar krävs enligt 43 § räddningstjänstlagen en särskild industribrandkår med en insatsstyrka om fem man i ständig beredskap. Kostnaderna för räddningstjänsten uppgår till , kostnader som varvet måste bidra till att täcka. Att dockorna är smala och låga gör det också svårt att hitta kunder på den civila marknaden. Fartyg inom handelsflottan är vanligen för breda och höga för att kunna gå in i bergstunnlarna till dockorna. Att Marinbas fartyg ligger på , 40 minuters bilfärd från Muskövarvet, och inte som i är integrerat med , gör situationen inte lättare att hitta nya kunder och att finna verksamheter som kan komplettera den produktionen. Vår analys och bedömning 6.6Vår bedömning av möjligheterna att sälja varvet om inga beställningsgarantier ges Den beställningsgaranti för Muskövarvet som föreslagits under punkt 2 ovan innehåller ingen subvention till en ny ägare. Priset för den första sexårsöversynen av ubåtarna i Gotlandsserien kommer att bestämmas innan den nye ägaren tillträtt. Priset för sexårsöver- syn på de följande två ubåtarna bör relateras till den självkostnad som Försvarsmakten får för översynen av ubåten . Intres- senterna har dock varit angelägna om att få sexårsöversynerna på ubåtarna i Gotlandsserien för att härigenom få en bas för den verksamheten och möjligheter att utnyttja den spetskom- petens som finns inom Muskövarvet inom andra verksamhetsom- råden. Med vårt förslag till Allocated Programme bedömer vi att både och Muskövarvet har möjlighet att bedriva en lönsam verksamhet, förutsatt att man kan komplettera nuvarande arbeten med civil produktion. skulle man då kunna få tillstånd en effektiv konkurrens vad gäller alla typer av marint fartygsunderhåll. I regeringens proposition om det framtida fartygsunderhållet (2000/01:53) angavs att delar av upphandlingen av fartygsunderhåll har sådan effekt på de sjöoperativa förbandens behov av långsiktig materielförsörjning att riktad upphandling bör övervägas. Vid överläggningar med företrädare för Försvarsdepartementet har framkommit att med sådan riktad upphandling avses beställnings- garantier till och att det i ett avtal om försäljning av Muskövarvet inte får ingå någon beställningsgaranti på under- hållet av ubåtarna. Ubåtsunderhållet är av stor vikt för Muskövarvets ekonomi och för möjligheterna att utveckla nya verksamheter. De företag som har varit intresserade att förvärva Muskövarvet har utgått från att Muskövarvet skulle komma att få beställningar av 5–och att och att beställningsgarantien skulle innefatta sex- årsöversyner på de ubåtar som tillhör Marinbas . Om Muskövarvet inte får sexårsöversynerna på de tre ubåtarna i Gotlandsklasen, finns det inte några andra underhållarbeten av motsvarande omfattning som skulle kunna riktas till Muskövarvet. De tre företag – förutom – som vi bedömt har förutsättningar att bedriva fortsatt marint fartygsunderhåll vid Muskövarvet och utveckla verksamheten, Vår analys och bedömning ställer mer omfattande krav på beställningsgarantier än vi har upp- fattat att vi har mandat att lämna. Vi har därför bedömt att det inte är meningsfullt att inleda förhandlingar med något av dessa företag. Av den totala hyreskostnaden för Musköanläggningen på betalar Muskövarvet . Av den totala hyreskostnaden utgör kapitalkostnader (avskrivningar plus ränta). För Muskövarvet uppgår kapitalkostnaden till ca . En nedskrivning av kapitalet och därmed sänkning av hyres- kostnaden, skulle således inte i någon högre grad påverka varvets lönsamhet. Eftersom en sådan nedskrivning enligt torde betraktas som ett otillåtet statligt stöd, anser vi att en ned- skrivning av Muskövarvets kapital inte är en framkomlig väg för att möjliggöra en försäljning av Muskövarvet. Genom tillsättandet av har det offentlig- gjorts att Muskövarvet är öppet för försäljning. I genomförandet av vårt utredningsuppdrag har vi inte gjort en liknade offentlig annon- sering, som gjordes vid försäljningen av Rindövarvet och där inga beställningsgarantier gavs. Vi har i stället valt att som ett första steg i försäljningsprocessen kontakta olika potentiella köpare och son- derat vilka krav de har för att överta och utveckla verksamheten vid Muskövarvet. Vår bedömning är att det utan beställnings-garantier eller en garanti i form av markförvärv inte går att sälja Muskö- varvet, så att man få tillstånd en effektiv konkurrens mellan Muskövarvet och . 7Annan verksamhetsform för Muskövarvet? 7.1Ett statligt ägt bolag är en tänkbar verksamhetsform Muskövarvet utgör en del av Försvarsmakten. Organisatoriskt är varvet inordnat i FM-LOG/Teknikdivisionen. Varvet bedrivs således i myndighetsform och enligt det regelverk som gäller för statliga myndigheter. Om Muskövarvet inte kan säljas till civil industri, är ett statligt ägt aktiebolag en tänkbar alternativ verk- samhetsform. En fördel med aktiebolagsformen är att man får en klar åtskill- nad mellan beställare och utförare. Om Muskövarvet omvandlas till ett statligt bolag innebär det att det blir lättare att sälja varvet genom att man då endast behöver överlåta aktier i bolaget. Ett statligt ägt bolag har även möjlighet att sälja tjänster till företag och myndigheter utanför Försvarsmakten. Frågan om att ombilda Muskövarvet till ett statligt ägt aktiebo- lag behandlades Musköutredning. I betänkandet Muskö- varvets framtid – en studie av marinens varvsfunktioner (SOU 1995:6) konstaterade utredningen att Muskövarvet inte lämpar sig för drift utanför försvarets ägo på grund av att verksamheten bedrivs inne i den komplexa Musköanläggningen och i nära sam- arbete med olika försvarsfunktioner. Utredningen bedömde att det inte är möjligt för ett aktiebolag att operera på ett marknadsmässigt och företagsmässigt sätt med de stora begränsningar som skulle gälla. Vi delar inte Musköutrednings uppfattning att Muskö- varvet inte kan bedrivas i bolagsform. Vapenverkstaden och Marintaktiska kommandot kan avgränsas och särskilt tillträdes- kontroll för dessa delar av anläggningen ordnas. Vi ser inga prin- cipiella hinder mot att omvandla Muskövarvet till ett aktiebolag, utan det är mer en pratisk och teknisk fråga vilken form som är lämpligast. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? 7.2Områden som måste regleras vid en bolagsbildning Mellan Muskövarvet och övriga delar av försvarsmakten finns det vissa överenskommelser. Genom att varvet tillhör samma juridiska person som FM har det dock inte varit nödvändigt att i avtal exakt reglera relationen mellan varvet och FM. Vid en bolagi- sering måste man dock klara ut bl.a. följande områden: A Väsentliga avtal för verksamheten De samarbetsöverenskommelse som finns mellan Muskövarvet och Marinbas om beställning av underhållsarbeten och om MTU- underhåll måste föras över till bolaget. Nuvarande överenskom- melse måste formaliseras i avtal. Pågående produktion där överens- kommelse träffats mellan Muskövarvet och kund bör definieras så att risker/garantier kan fördels mellan FM och det nya bolaget. Dessutom finns det ett antal överenskommelser med Marinbas om stöd och service. Vid en bodelning måste följande områden regleras i avtal med det nya bolaget. 2 500 kkr. ringar (dygnet runt, 10 000 kkr. med kort insatstid inkl. Tillgång till sporthall, 1 283 kkr. för anställd personal. Tillgång till läkartid på SOU 2002: Annan verksamhetsform för Muskövarvet? marinbasens/FM:s IT- pick-up, 1 minibuss. Inkl. service och under- för abonnemang/sam- Följande ej formellt avtalade förhållanden bör ingå i en komplettering: Nyttjande/förfoganderätt av kaj- Säkerställa att varvet kan prioritera behovet anläggning (del av) av att kunna lägga civil kunds fartyg vid kaj Nyttjande/förfoganderätt av upp- Avgränsad yta för uppställning av materiel, objekt i produktion etc. på planen ovan kaj Genom servitut säkra fri passage till/från varvets områden/lokaler. tillräcklig omfattning för varvets personal Stöd vid SUA- och registerkontroller. Telefonväxel utanför ordinarie arbetstid /Försörjning finns stödavtal med ned- anstående innehåll. Dessa avtal bör överföras till bolaget. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? Pga. risk för jäv ter, hänvisningar, Stöd i fråga om att () för stöd vid Tillgång till måltider, marketenteri, kiosk, hämta/lämna post i don, transporter, resor till/från arbete Annan verksamhetsform för Muskövarvet? En aktuell inventarieförteckning har tagits fram. Av denna framgår anskaffningsvärde och bokfört värde för alla inventarier med an- skaffningsvärde . Övrigt lösöre kan schablonberäk- nas. Det bokförda värdet av inventarierna uppgår till . Marknadsvärdet för inventarierna vid en överföring till bolaget (ej utskrotning) torde inte avsevärt skilja sig från det bokfört värdet, men vid en försäljning måste en närmare analys av marknadsvärdet göras. C Uthyrning av fastigheten har tagit fram uppgifter om kostnaderna för de olika delarna av Musköanläggningen med upp- delning på: N kostnader för drift och löpande underhåll N kostnad för planerat underhåll N kostnad för el, vatten m.m. (s.k. media). Härigenom har det blivit möjligt att göra en mer korrekt fördel- ning av hyreskostnaderna mellan Muskövarvet och Marinbas . Kostnaderna för media (vatten, ek m.m.) fördelas dock alltjämt enligt en schablonberäkning. Vid en bolagisering måste mätare för att beräkna varvets respektive marinbasens förbrukning av el, vatten m.m. installeras. Nuvarande hyresavtalet mellan Fortifika- tionsverket och Muskövarvet kan därefter föras över till bolaget. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? Tillståndspliktig verksamhet/tillstånd finns enligt följande: AIST 2002/308 512/533/00 Dnr: 59/497/01 dare för hantering av Dnr: 612/69/01 (BVKF), innefattar för Ubåt typ Gtd, Ct 8018/4. HKV men källan förvaras vid elverksta- den MVM Det pågår en analys för att utröna om fler områden kräver tillstånd, men sannolikt är ovanstående förteckning ganska komplett. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? E Tvister och garantier Det finns inga pågående eller förväntade tvister. En ettårig garanti har lämnats på utförda arbeten. Garanti/reklamationskostnader 1996–2001 framgår av nedanstående tabell nedan. Kostnad (kkr.) Muskövarvet har i likhet med de flesta andra statliga myndigheter inga försäkringar. Vid en omvandling av varvet till ett aktiebolag, måste därför bolaget teckna försäkringar. En förteckning över den personal som är anställd vid varvet har ta- gits fram. Av förteckningen framgår även vilka personer som har s.k. 58+ förmån. Enligt statsmakternas beslut skall vid bolagisering av en myndighet pensionsskulden normalt föras över till bolaget. Då det gällt konkurrensutsatta verksamheter har dock i flera fall, bl.a. vid bolagiseringen av SJ,avsteg från denna regel gjorts. Följande arbetstagarorganisationer finns representerade: , , och . Avtal och an- ställningsvillkor enligt de statliga avtal har tecknats på central och lokal nivå. (Se Statskalendern sid. 27–29). Driften av Deltalagret med kostnadsfördelning måste klarläggas. Kostnaderna för de åtgärder som behandlas i rapporten om Berganläggningens försvarsbetydelse (STRA H 14000:80133) måste beräknas. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? En utredning har gjorts om förekomsten av organiska föreningar och tungmetaller i och utanför dockorna. En analys av luften i an- läggningen skall genomföras . Underlag kommer därmed finnas för att beräkna FM:s s.k. miljöskuld. Det torde finnas ytterligare typer av stöd och tillgång till infra- struktur som behövs för att bedriva fortsatt verksamhet. Detta bör regleras i en generalklausul som medger att varvsverksamheten ska fortsätta som förut i fall att något förhållande inte detaljreglerats. Grundöverenskommelser bör gälla . Ett vanligt sätt att bolagisera en verksamhet är att man genom emission tillskjuter verksamhetens tillgångar minskat med skul- derna, s.k. apportemission. Enligt balansräkningen uppgick till- gångarnas sammanlagda värde till och skulderna till . Det egna kapitalet uppgick således till endast . Eftersom Muskövarvets omsättning uppgår till ca är det nödvändigt att vid en bolagisering tillföra kapital genom en nyemission. Bolagsbildningen förutsätter ett riks- dagsbeslut. Hur mycket kapital som behöver tillföras bestäms utifrån bola- gets affärsplan. I affärsplanen måste också ingå en budget och en ekonomisk plan för bl.a. investeringar. När denna finns kan kapi- talbehovet fastställas utifrån krav på soliditet. En ram följer nor- malt också från ägardirektivet. Det måste finnas tillräckligt med kapital så att bolaget kan genomföra sin affärsplan och så att åta- ganden gentemot kunder och andra intressenter kan fullföljas. En viktig faktor för bedömning av kapitalbehovet är vilka be- ställningsgarantier som bolaget kan få av FM. Ju lägre andel riktade beställningar som bolaget får och ju mer som måste upphandlas i konkurrens, desto större blir kapitalbehovet. Varvet behöver ha tillräckligt med kapital för att överleva om man t.ex. inte får vissa order som man lämnat anbud på. Syftet med en bolagisering är att Muskövarvet även skall åta sig arbeten på den civila markanden. Bolaget behöver då kapital för att bygga upp kompetens för marknadsföring, kalkylering m.m. samt investeringar i ny utrustning. Vi har studerat årsredovisningarna för Muskövarvet och Muskövarvets hittillsvarande beläggningen samt kapitalbehovet i de privatiserade brittiska varven. Annan verksamhetsform för Muskövarvet? dömning är att Muskövarvet, utöver apportegendomen, skulle be- höva tillföras ett kapital på i storleksordningen . Det är möjligt att bolagisera Muskövarvet, men det förutsätter en hel del administrativt arbete. Om Muskövarvet omvandlas till ett aktiebolag kommer en rent affärsmässig relation gälla mellan Försvarsmakten och bolaget. Arbetena skall enligt huvudregeln upphandlas i konkurrens. I föregående kapitel har konstaterats att vissa upphandlingar av fartygsunderhåll kommer att riktas till för att trygga en långsiktig materielförsörjning. Eftersom det inte går att få preciserat vilka underhållsarbeten som Muskövarvet kommer att ha möjlighet att konkurrera om, är det svårt att utarbeta en affärsplan. Vi bedömer att det är stor risk för att aktiebolaget kommer att gå med förlust. Muskövarvet drivet i form av ett stat- ligt bolag torde nämligen ha sämre möjligheter än ett privat bolag att utveckla nya marknader och verksamheter som kan ge en lång- siktig lönsamhet. Inom ett privat företag finns redan upparbetade kontakter med civila kunder och marknadsföringskompetens. Om verksamheten vid Muskövarvet går med förlust utöver vad som ryms inom det fria egna kapitalet erfordras ett kapitaltillskott för att undvika likvidationsplikt. Planeringen av kapitalbasen är därför viktig inte minst med tanke på den långa tid som det inom statsförvaltningen tar för att besluta om ett kapitaltillskott. Om inte sådana beställningsgarantier m.m. ges, så att det går sälja Muskövarvet till ett privat företag, anser vi att det inte är meningsfullt att omvandla Muskövarvet till ett statligt bolag. Vi anser att i sådana fall bör varvet bör drivas vidare som en resultat- enhet inom Försvarsmakten. Detta innebär att liksom kommer de kvalificerade underhållsarbetena normalt inte upphandlas i anbudskonkurrens, utan en viss mängd arbeten kommer att fördelas till för att trygga en lång- siktig materielförsörjning och resten kommer att gå till FM:s eget varv – Muskövarvet. utför Muskövarvet i princip bara arbeten åt FM. Vi anser att varvet mot bakgrund av att volymen beställ- ningar förväntas minska bör försöka att få civila beställningar. Framför allt då det gäller fartygsunderhåll åt andra statliga myndig- Annan verksamhetsform för Muskövarvet? heter såsom t.ex. , och , borde Muskövarvet kunna konkurrera om uppdrag. De civila myn- digheterna måste enligt reglerna i lagen om offentlig upphandling () upphandla alla sina arbeten i konkurrens. Enligt avgiftsförordningen krävs det ett beslut av regeringen för att Muskövarvet, som en del FM, skall få utföra och ta betalt för tjänster åt andra myndigheter eller åt företag. Vi anser att Muskö- varvet bör undersöka inom vilka områden som varvet har bäst förutsättningar att kunna tävla om civil produktion och därefter hos regeringen begära tillstånd att bedrivas ådan avgiftsfinansierad verksamhet. Först när den externa verksamheten bedöms få någon större omfattning anser vi att frågan om att omvandla Muskövarvet till ett statligt ägt bolag bör aktualiseras. För att möjliggöra för Muskövarvet att konkurrera med privat ägda varv, bör Muskö- varvet ges stor frihet att anställa personal och att agera affärs- mässigt. Som en enhet inom Försvarsmakten omfattas Muskövarvet av det statliga regelsystemet. För att kunna konkurrera med privata företag är det dock viktigt att den självständighet som Muskö- varvets haft bibehålls och att varvet ges stor frihet att anställa personal och att agera affärsmässigt. Liksom är fallet bör varvet vara en sammanhållen enhet med kompetens inom alla för företaget relevanta kompetenser. Uppdrag om överlåtelse av verksamheten vid örlogsvarv till civil industri m.m. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall pröva möjligheterna att överlåta verk- samheten vid örlogsvarv till civil industri. Om en sådan överlåtelse inte är möjlig skall utredaren pröva vilka andra verk- samhetsformer som är lämpliga. Regeringen framhåller i proposition 2000/01:53 bl.a. följande. Reduceringen av antalet ytstridsfartyg och ubåtar innebär ett ökat behov av att minska den tid som fartygen tas ur förbandspro- duktion för bl.a. underhållsåtgärder. Därmed har tillgången till varvsresurser i närheten till fartygens baseringar, och då särskilt möjligheten till torrsättning av flera fartyg , stor betydel- seför Försvarsmaktens förmåga att bedriva sjöoperativ verksamhet i enlighet med statsmakternas beslut. Det är vidare även i fortsätt- ningen viktigt att har tillgång till kompetens avseende ny- produktion av stridsfartyg samt kompetens avseende specifika svenska förhållanden för uppträdande i omgivande farvatten. Det är regeringens fortsatta inriktning att ansvaret för att genomföra det framtida fartygsunderhållet skall läggas på civil varvsindustri för att dessa kompetenser fortsatt skall kunna vidareutvecklas. örlogsvarv inte kan få en rationell verksamhet grundad en- bart på det fartygsunderhållet avser regeringen även pröva vilka ytterligare verksamheter som kan förläggas till Musköanlägg- ningen för att få en långsiktigt rationell verksamhet. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i propositionen att in- riktningen av Försvarsmaktens fartygsunderhåll skall vara att verk- samheten vid örlogsvarv överförs till i första hand civil industri och, om detta inte är möjligt, i andra hand till annan verk- samhetsform. Vidare föreslog regeringen att inriktningen skall vara att Försvarsmaktens upphandling av marint fartygsunderhåll så långt möjligt skall ske på affärsmässiga grunder. Hänsyn skall där- vid tas till behovet av att nyproduktionskompetens hos civil varvs- industri kan bibehållas och utvecklas samt av en rationell förbands- produktion. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2000/01:53, bet. 2000/O1:FöU3, rskr. 2000/01:180). har på regeringens uppdrag gjort en ny eko- nomisk värdering av Musköanläggningen (Fi2001/1513).