sou · GQB3121d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Särskild undervisning skall inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Undervisning får anord- nas i elevens hem endast om elevens vårdnadshavare medger det. 7 § Barn som är synskadade eller gravt språkstörda får fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Utbildningen skall med nödvän- diga avvikelser motsvara utbildningen i respektive grundsärskolan. Staten är huvudman för utbildning vid sådana resurscenter. Hemkommunen skall betala ersättning till staten för vissa kost- nader för den som fullgör sin skolplikt vid ett särskilt resurscenter. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om verksamheten vid sådana resurscenter samt meddela föreskrifter om undantag från bestämmelsen i tredje stycket och om ersättningens storlek. 8 § Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilt ungdomshem) skall skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan full- göra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Sådan utbildning skall anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i eller i förekom- mande fall grundsärskolan eller specialskolan. Den som är skolpliktig och vistas i ett hem som avses i första stycket och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt skall genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i kompletterande utbildning på grundskolenivå eller motsva- rande eller i utbildning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om utbildningens närmare innehåll och dess organisation. Annat sätt för att fullgöra skolplikten 9 § Ett skolpliktigt barn skall medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag, om det framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag. Behov av insyn i verksamheten skall kunna tillgodoses. Medgivande kan lämnas för upp till i sänder. Under dess giltighetstid skall prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet skall återkallas med omedelbar verkan, om nödvändig insyn i verk- samheten inte ges eller om det av annat skäl kan antas att det inte längre föreligger förutsättningar för ett medgivande. Frågor enligt första stycket prövas av barnets hemkommun eller, om barnet har sådant funktionshinder som enligt 4 kap. 3 § 3 kan vara grund för att fullgöra skolplikten i specialskolan, Specialskole- myndigheten. 10 § Skolplikt får fullgöras i en enskild skola som anordnas vid sidan av skolväsendet (fristående skola), om skolan är godkänd av . Om inte annat följer av tredje stycket får barn som avses i 4 kap. 3 § 1 fullgöra sin skolplikt i en fristående skola endast om skolan motsvarar . Barn som avses i 4 kap. 3 § 2 och 3 får full- göra sin skolplikt i en fristående skola endast om skolan motsvarar grundsärskolan respektive specialskolan. Barn som endast är bosatta i landet eller som har andra skäl att få en utbildning med internationell inriktning får fullgöra sin skolplikt i en sådan fristående skola som avses i 11 § 2. 11 § Godkännande enligt 10 § skall lämnas om huvudmannen för skolan kan antas komma att uppfylla följande krav: 1.Skolan skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som grund- skolan, grundsärskolan eller specialskolan skall förmedla. 2.Om skolan har en annan internationell inriktning än den som får finnas i eller i en fristående skola som motsvarar (internationell skola) krävs i stället för vad som anges i 1 att skolans utbildning som helhet betraktad skall vara likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper och färdig- heter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som eleverna behöver. 3.Föreskrifterna om övergripande mål m.m. i 1 kap. 3–6 §§, om registerkontroll i 2 kap. 19–21 §§ och om tystnadsplikt i 21 kap. 9 § första stycket skall tillämpas vid skolan. 1 § svarar för nationell uppföljning och utvärdering av skolväsendet och sådan utbildning som regleras i 17 kap. 2 § utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag, före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen och bestämmelser för utbildningen som kan finnas i annan författning. tillsyn omfattar dock inte sådan utbildning som anges i 5 §. 3 § har rätt att inspektera sådan verksamhet som står under dess tillsyn och får inhämta upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Den vars verksamhet inspekteras är skyldig att lämna den hjälp som behövs vid inspektionen. 4 § Har en huvudman åsidosatt sina skyldigheter som huvudman för verksamhet som står under tillsyn och avhjälps inte bristerna efter påpekande för huvudmannen får , om missförhållandena kan leda till påtagliga negativa effekter för utbildningen eller för eleverna, förelägga huvudmannen att fullgöra sina åligganden. Föreläggandet får förenas med vite. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som anser nödvändiga för att de påtalade missförhållandena skall avhjälpas. 5 § Kommunen utövar tillsyn över sådan verksamhet som kommunen godkänt enligt 2 kap. 5 § andra stycket. Kommunen har rätt att inspektera verksamheten och får inhämta de upplys- ningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Om det förekommer missförhållande i verksamheten får kommunen förelägga huvudmannen att avhjälpa missförhållandet. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder som kommunen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet skall kunna avhjälpas. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla godkännandet. Detsamma gäller om huvudmannen utökar verksamheten utöver vad som anges i godkännandet. 6 § har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid –Rh-anpassad utbildning, –viss annan utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elev- hemsboende som avses i första stycket och får då inspektera verk- samheten. 7 § Har en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, får regeringen meddela de föreskrifter för kommunen eller, på kommunens bekostnad, vidta de åtgärder som behövs för att avhjälpa bristen. Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd av första stycket, får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalt ut till kommunen. 8 § Om en huvudman för en enskild skola inte följer föreläggande enligt 4 § och missförhållandena är allvarliga, får Skol- verket återkalla godkännandet. Detsamma gäller om huvudmannen för en enskild skola inom skolväsendet utökar verksamheten utöver vad som anges i godkännandet. 1 § För prövning av överklaganden av vissa beslut på skolväsendets område skall det finnas en särskild överklagandenämnd, Skolväsen- dets överklagandenämnd. Nämnden skall bestå av en ordförande och fem andra ledamöter, av vilka en skall vara ersättare för ordföranden. Ordföranden och ersättaren för ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Ledamöterna i nämnden utses av regeringen för en period om . 2 § skall hålla muntlig förhand- ling om klaganden begär det och det inte är obehövligt. Muntliga förhandlingar enligt första stycket skall vara offentliga. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken gäller sekretess enligt sekretesslagen (1980:100) får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhand- lingen skall hållas inom stängda dörrar. 3 § En enskild part, som inställt sig till muntlig förhandling, får tillerkännas ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om nämnden finner att han skäligen bör ersättas för sin inställelse. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmare bestämmelser om ersättning och förskott meddelas av regeringen Överklagande till allmän förvaltningsdomstol 1 § Ett beslut av får överklagas till allmän förvaltnings- domstol om verket meddelat beslut i fråga om 1. godkännande som huvudman för en enskild skola enligt 2 kap. 5 § första stycket, 2.godkännande som huvudman för en fristående skola enligt 17 kap. 11 §, 3.föreläggande enligt 18 kap. 4 § eller 4.återkallande av godkännande som huvudman för enskild skola enligt 18 kap. 8 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 3 och 4 gäller omedel- bart om inte annat beslutas. 2 § Ett beslut av kommunen får överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol om kommunen meddelat beslut i fråga om 1.godkännande som huvudman för enskild skola enligt 2 kap. 5 § andra stycket, 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 §, 3. skolskjuts enligt 7 kap. 13 § första stycket eller 8 kap. 11 § första stycket, 4.medgivande och återkallande av medgivande enligt 17 kap. 9 § att fullgöra skolplikten på annat sätt, 5.föreläggande enligt 18 kap. 5 § eller 6.återkallande av godkännande som huvudman för enskild skola enligt 18 kap. 5 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 2, 4, 5 och 6 gäller om inte annat beslutas. 3 § Ett beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om myndigheten meddelat beslut i fråga om 1.kostnadsfria resor enligt 9 kap. 7 § första stycket, 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 § eller 3.medgivande och återkallande av medgivande enligt 17 kap. 9 § att fullgöra skolplikt på annat sätt. Beslut i frågor som avses i första stycket 2 och 3 gäller omedel- bart om inte annat beslutas. 4 § Ett beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om styrelsen meddelat beslut i fråga om 1.kostnadsfria resor enligt 10 kap. 6 § första stycket eller 2.föreläggande för vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter enligt 4 kap. 16 §. Beslut i frågor som avses i första stycket 2 gäller om inte annat beslutas. 5 § Ett beslut av rektor får överklagas till allmän förvaltningsdom- stol om rektor meddelat beslut i fråga om befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i verksamheten enligt 4 kap. 12 §. 6 § Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten av beslut enligt 1–5 §§. 7 § En beslut av kommunen får överklagas till Skolväsendets över- klagandenämnd om kommunen meddelat beslut i fråga om 1.ett barn skall gå i grundsärskolan enligt 4 kap. 3 § 2, 2.ett barn skall få börja fullgöra skolplikten först det kalenderår barnet fyller enligt 4 kap. 6 § andra stycket, 3.skolpliktens upphörande enligt 4 kap. 8 § andra stycket, 4.rätten enligt 4 kap. 9 § andra stycket att fullfölja utbildningen i , grundsärskolan och specialskolan efter skolpliktens upphörande, 5.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 6 kap. 6 § första stycket, 7 kap. 8 § första stycket eller 8 kap. 6 §, 6.åtgärder enligt 7 kap. 11 § tredje stycket för elever som inte bor hemma eller 7.placering på annan skolenhet än den vårdnadshavaren önskar på grund av särskilda skäl enligt 6 kap. 8 § 3, 7 kap. 12 § 3 eller 8 kap. 10 § 3. Beslut som avses i 5 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. 8 § Ett beslut av får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd om myndigheten meddelat beslut i fråga om 1. ett barn skall gå i specialskolan enligt 4 kap. 3 § 3, 2.skolpliktens upphörande enligt 4 kap. 8 § andra stycket eller 3.åtgärder enligt 9 kap. 7 § andra stycket för elever som inte bor hemma. Beslut som avses i 1 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. 9 § Ett beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos Skolväsen- dets överklagandenämnd om styrelsen meddelat beslut i fråga om 1.ett barn får gå i sameskolan enligt 4 kap. 3 § 4 eller 2.åtgärder enligt 10 kap. 6 § andra stycket för elever som inte bor hemma. Beslut som avses i 1 får överklagas endast av eleven eller elevens vårdnadshavare. 10 § Ett beslut av rektor i fråga om åtgärdsprogram enligt 3 kap. 13 § får överklagas till . Vid prövning av ett överklagande skall nämnden antingen fastställa eller upphäva beslutet. 11 § Ett beslut av med anled- ning av ett överklagande dit får inte överklagas. 21 kap. Övriga föreskrifter 1 § Med bosatt i landet avses i denna lag den som skall vara folk- bokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Med bosatt i landet likställs vid tillämpningen av denna lag barn och ungdomar som inte är folkbokförda här men som 1.avses i 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., 2.har rätt till utbildning, familjedaghem, öppen förskola eller öppen fritidsverksamhet till följd av EG-rätten, avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer eller 3.avses i 5 § folkbokföringslagen (1991:481). 2 § Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun där han eller hon är folkbokförd. För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd avses med hemkommun den kommun där han eller hon stadigvarande vistas eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun där han eller hon för tillfället uppehåller sig. Detsamma gäller den som är kvarskriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). 3 § Det som i lagen sägs om utvecklingsstörda gäller även dem som har fått ett betydande och bestående begåvningsmässigt funk- tionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med autism eller autismliknande tillstånd. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade finns bestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning. 4 § I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild enligt denna lag skall tillämpas följande bestämmelser i förvalt- ningslagen (1986:223) –14 § första stycket om parts rätt att meddela sig muntligen, –15 § om anteckning av uppgifter, –16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, –20 § om motivering av beslut, –21 § om underrättelse av beslut och –26 § om rättelse av skrivfel eller liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i förskola. Vad som sägs i första stycket gäller inte vid betygsättning. I fråga om betyg gäller föreskrifterna i 3 kap. 21 och 22 §§ denna lag. 5 § I ärenden som överklagas enligt 20 kap. tillämpas utöver vad som följer av 4 § också 23–25 §§ och 30 § förvaltningslagen (1986:223). 6 § Elever som har fyllt har rätt att själva föra sin talan i ären- den och överklaganden enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan och gymna- siesärskolan och överklagande av en sådan ansökan även om eleven inte uppnått . Information om elevs frånvaro 7 § Om en elev är frånvarande från skolarbetet i sådan utsträck- ning att det kan påverka en elevs rätt till studiehjälp skall skolan underrätta elevens föräldrar. Informationsskyldigheten gäller även om eleven fyllt . 8 § Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd eller stöd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 9 § Den som är eller har varit verksam vid en enskild skola får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i sekre- tesslagen (1980:100). /– – –/ 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmannen att lämna sådana sakuppgifter om skolverksamheten och sådan verksamhets- redovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verk- samheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmannen för en enskild skola att lämna ekonomisk redovisning över verksamheten samt sådan information som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i denna. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om vite för den som inte följer bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i första eller andra stycket. 11 § Med utlandssvensk elev avses i denna lag en elev vars vård- nadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Regeringen får meddela föreskrifter om att också annan skall räknas som utlandssvensk elev. Timplan för den offentliga Undervisningstid i timmar för ämnen, ämnes- grupper och annan verksamhet Svenska/Svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att göra en översyn av skollagstiftningen. Kommittén har antagit namnet skollagskommitté. Enligt kommitténs direktiv (Dir. 1999:15) består uppdraget främst av två delar. Den första är att se över lagstiftningens struk- tur för att åstadkomma logik i uppbyggnaden och föreslå hur den kan moderniseras genom att förenklas och förtydligas och bättre anpassas till ett målstyrt skolväsende och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun. Den andra delen av uppdraget består i att utreda och föreslå hur målstyrningen kan förtydligas och förstärkas. Kommittén skall också föreslå hur skollagen bör utformas för att tydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet. En utgångspunkt för kommitténs arbete är enligt direktiven att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ligger fast. Kommittén skall härutöver bl.a. utreda hur förskolan kan bilda det första steget i utbildningssystemet och om och hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. En viktig fråga för kommittén är även att utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas. Kommittén skall också göra en översyn och vid behov föreslå förändringar av gällande regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säker- het, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten. En ytterligare uppgift för kommittén är att utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Genom tilläggsdirektiv (Dir. 2002:9) har kommit- tén erhållit ytterligare uppgifter. Kommittén skall enligt dessa dels samverka med den tillsatta så att de förslag till författningsändringar som lämnar stämmer överens med strukturen på det förslag som Skol- lagskommittén lämnar, dels utreda och föreslå hur barn till utländs- ka beskickningsmedlemmar kan ges lika rätt till förskoleverksam- het, skolbarnsomsorg och utbildning som övriga barn och ung- domar bosatta i . Kommitténs direktiv finns i sin helhet i slutet av betänkandet. Kommittén har tagit del av utredningar och rapporter på området men har också själv genomfört eller uppdragit åt andra att genom- föra utredningar. I inledningen av sitt arbete har kommittén hållit ett seminarium om mål- och resultatstyrning till vilket särskilt inbjudits , områdesansvarig för , , professorn och professorn . Under arbetet har också olika studiebesök gjorts. Bland annat har ordföranden och sekretariatet besökt för att ta del av erfarenheter från den där bedrivna verksamheten med lokala sty- relser i skolan. Vidare har sekretariatet besökt för att med företrädare för diskutera skollagens bestäm- melser i förhållande till bl.a. krav på rätt till domstolsprövning. Kommitténs ordförande och delar av sekre- tariatet har också gjort studiebesök i för att få närmare kunskap om och få ta del av erfarenheter från tillämpningen av det finska regelsystemet avseende omprövning och överklagande av betyg. Kommittén har i sitt arbete haft kontakt med olika utredningar som haft relevans för kommitténs uppdrag; bl.a. har hållits ett gemensamt sammanträde med Expertgruppen kring skolledarfrå- gor. Vidare har representanter för olika utredningar presenterat respektive utrednings arbete för kommittén. Det gäller bl.a. Elev- vårdsutredningen, , Expertgruppen kring skolledarfrågor, Expertgruppen för ökad måluppfyllelse och elever i behov av särskilt stöd och Utredningen om vägledningen i skol- väsendet. För kommittén har också redovisats erfarenheter från Skolver- kets projekt förskoleklass – grundskola – fritidshem respektive försöksverksamheterna med lokala styrelser i skolan. Vidare har redogjort för sina synpunk- ter bl.a. vad gäller frågan om elevers rättssäkerhet. En hearing om specialskolan har hållits med representanter bl.a. från och . Även företrädare för har inför kommittén framfört sina synpunkter rörande specialskolan. Vidare har kommitténs ordförande och/eller sekretariatet under arbetets gång sammanträffat med bl.a. myndigheter, intresseorgani- sationer och olika ansvariga inom skolverksamheten för att få information och få ta del av synpunkter på sådant som är av intresse för kommitténs arbete. Kommittén har yttrat sig över fyra betänkanden: Från dubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19), Kunskapsbygget – det livs- långa lärandet (SOU 2000:28), karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) samt Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). Elevorganisationernas medverkan i kommitténs arbete Kommittén beslutade vid sammanträdet att Elev- organisationen i och elevråd – skulle ges möjlighet att närvara vid kommitténs fortsatta sammanträden med var sin representant samt att dessa skulle få ta del av det material som tillställs kommitténs ledamöter och sakkunniga. har således representanter för dessa elevorganisationer deltagit i kommitténs sammanträden. Det lagförslag som här lämnar består i huvud- sak av två olika slag, dels kapitel som avses gälla alla de skolformer som omfattas av lagen, dels särskilda kapitel för varje skolform. Under arbetets gång har olika utredningar tillsatts som medfört att kommitténs förslag beträffande vissa skolformer inte är full- ständigt. tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté, (Dir. 2000:35), med uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud. Detta har inneburit att inte behandlar de delar av skollagen som särskilt avser gymnasieskolan. och sekretariat har haft fortlöpande kontakter under utredningsarbetet. tillsattes ytterligare en parlamentarisk kom- mitté för översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning, , (Dir. 2001:100). Denna kommitté arbetar med två parallella alternativ, nämligen att särskolan och särvux kvarstår alternativt upphör som egna skol- former. Uppdraget skall redovisas . lämnar endast förslag angående den obligato- riska särskolan, i förslaget benämnd grundsärskolan. Det har inte varit möjligt att lämna förslag angående gymnasiesärskolan efter- som utformningen av sådana bestämmelser är beroende av Gymna- siekommitténs förslag till reglering av gymnasieskolan. För en översyn av lagregleringen av det offentliga skolväsendet för vuxna tillsattes fr.o.m. en arbetsgrupp inom . sekretariat har haft kontakt med arbetsgruppens sekretariat. lämnar med hänvisning till denna grupps arbete inga förslag avseende de kapitel i skollagen som särskilt rör vuxenutbildningen. 2Utvecklingen på skolområdet efter nuvarande skollags tillkomst Den skollag (1985:1100) som gäller trädde i kraft . Den var resultatet av en huvudsakligen författningsteknisk och språklig översyn av den dåvarande skollagen . Det finns dock föga spår av den diskussion om decentralisering och avreglering som förts och 1980-talets första hälft. Den har ändrats ett 70-tal gånger för att anpassas till det nya styrsystemet. Omfattande förändringar har också gjorts i de olika skolformsförordningarna. I och med införandet av skollagen överfördes regleringen av sär- skolan från omsorgslagen till skollagen. Huvudmannaskapet för särskolan flyttades första hälft över från landstingen till kommunerna.