sou · GQB373 · 2003-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik och med utgångspunkt från dessa göra en bred genomlysning av tillståndet för statistiken och särskilt national- räkenskaperna. Med stöd av bemyndigandet förordnades generaldirektör som särskild utredare. Vidare förordnades som utredningens experter programchef , kansliråd , ekonom , kansliråd , professor , prognoschef och rådgivare . Programchef har adjunge- rats som expert till utredningen. Utredaren har i enlighet med direktiven även knutit internatio- nella experter till utredningen, nämligen Administrerende direktör , chef för i , Professor , tidigare chef för Statistics (ONS) i , och Director , chef för () i . Som huvudsekreterare anställdes ekonom och som sekreterare avdelningsdirektör . Vidare har utredningen till sitt sekretariat knutit rådgivare från riksbank och anlitat som assistent vid . Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Utredningen skall enligt direktiven bland annat belysa mät- och definitionsproblem i den ekonomiska fördelningsstatistiken, analy- sera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekono- miska fördelningsstatistiken samt belysa hur inkomstmåtten på ett rättvisande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. Utred- ningen har i denna del av uppdraget samarbetat med Statistiska cen- tralbyrån (SCB), , och samt haft nära kontakter med närmast berörda tjänstemän vid Finans- och Socialdepartementen. Avsnittet om hushållsbegreppet har huvudsakligen skrivits av vid SCB. Förslaget till ett förändrat inkomstbegrepp baseras på ett underlag utarbetat av och vid SCB. Jämförelsen av inkomstbegreppen i inkomststatistiken och nationalräkenskaperna har gjorts av , , och vid SCB. Arbetet med att ta fram en konsumtionsenhetsskala och de två konsumtionsnivåerna skälig levnadsnivå och baskonsumtionsnivån har gjorts i samarbete med de myndigheter och departement som använder konsumtionsenhetsskalor eller har stort intresse för hur den skall konstrueras. Det är , , , , och . och från , från , från samt , och från SCB har bidragit med underlag till kapitlet om konsumtionsenhetsskalor. Utredningen har också engagerat professor vid som har skrivit två bilagor till delbe- tänkandet. Den ena innehåller principiella synpunkter och exempel på konsumtionsenhetsskalor. Den andra är en undersökning utförd av SCB om allmänhetens åsikter om miniminivåer och konsum- tionsenhetsskalor. Utredningen ansvarar dock själv för de slutliga texterna i del- betänkandet (förutom bilagorna) och för de överväganden och för- slag som baseras på detta underlag. Härmed överlämnas utredningens delbetänkande Förbättrad statistik om hushållens inkomster (SOU 2002:73). Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster....... 2.1Delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU Hushållsbegrepp i nuvarande inkomststatistik ..................... Lägenhetsregister och folkbokföring på lägenhet................. Hushåll i nationalräkenskaperna ............................................ Disponibel inkomst i nuvarande statistik .............................. 4.2Jämförelse av inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna Jämförelse av disponibel inkomst i national - räkenskaperna och inkomststatistiken 1998 ......................... Disponibel inkomst och boendestandard i Utredningens ..........................överväganden och förslag Kostnader ..................................................och finansiering Bilaga 1 Kommittédirektiv ......................................................... Bilaga 2 Konsumtionsenhetsskalor – några principiella syn- punkter och exempel, PM författad av professor Bilaga 3 Allmänhetens åsikter om miniminivåer och konsumtionsenhetsskala – en empirisk studie, PM författad .....................av professor Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har bl.a. fått i uppdrag att belysa mät- och definitionsproblem i den eko- nomiska fördelningsstatistiken, att analysera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördelningsstatistiken samt att belysa hur inkomstmåtten på ett rättvisande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. Utredningen analyserar dessa frågor i föreliggande delbetänkande och lägger fram följande förslag till definitioner och ny statistik på dessa områden. Två nya inkomstbegrepp bör införas och användas som standard i den officiella inkomststatistiken. Det första är avsett främst för svensk användning och bör baseras på det s.k. inkomst- begrepp, vilket innebär att disponibel inkomst definieras som de inkomster hushållet kan konsumera vid bibehållen real förmögenhet. Det andra begreppet disponibel inkomst är av- sett främst för internationella jämförelser och bör baseras på kom- mande EU-regleringar avseende den EU-harmoniserade Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). () bör vidareutveckla metoder och statistik för att mäta avkastning på kapital på ett sätt som överens- stämmer med den föreslagna principiella grunden för det först- nämnda inkomstbegreppet. SCB bör vidare vid införandet av det nya inkomstbegreppet redovisa långa tidsserier med de nya defini- tionerna. SCB bör även uppdatera och redovisa jämförelser mellan inkomstbegrepp i inkomststatistiken och nationalräken- skaperna. SCB bör också publicera särskilda rapporter om inkomst- fördelningen som komplement till den löpande officiella inkomst- statistiken. Den officiella statistiken bör kompletteras med en årlig för- mögenhetsstatistik och en snabbare preliminär inkomststatistik, vilken publiceras i augusti året efter inkomståret. ingår i det Budgetunderlag 2003–2005 för , som verket inlämnade till regeringen . Hushållssektorn i nationalräkenskaper bör i enlighet med det inom EU beslutade Europeiska Nationalräkenskapssystemet (ENS 95) delas upp i två sektorer, en för de egentliga hushållen och en för hushållens ideella organisationer. Hushållens ideella organisa- tioner bör föras upp som ett område i den officiella statistiken och en löpande statistik bör tas fram . Även detta förslag ingår i Budgetunderlag 2003-2005 för . Kosthushåll bör användas som standardbegrepp i den årliga undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) och i den kommande EU-harmoniserade urvalsundersökningen EU-SILC. Bostadshus- håll bör användas som standardbegrepp i den totalräknade in- komststatistiken om och när förslagen i rapporten hushålls- och bostadsstatistik i stället för FoB har genomförts. Jämförande studier bör genomföras av inkomststatistik baserad på kosthushåll respektive bostadshushåll och en översyn och sambe- arbetning bör göras av de två Meddelanden i samordningsfrågor (MIS) som behandlar hushåll och familj. En ny konsumtionsenhetsskala kallad Svensk konsumtions- enhetsskala bör införas och användas som standard i officiell inkomststatistik. Skalans vikter för olika typer av personer framgår av nedanstående tablå. Två konsumtionsnivåer, Skälig levnadsnivå och Baskonsumtionsnivå, vilka sammanhänger med konsumtions- enhetsskalan, bör definieras och användas vid beräkningen av vikterna i Svensk konsumtionsenhetsskala. Beräkningar av kon- sumtionsenhetsskalan och de båda nivåerna bör genomföras och redovisas av SCB i samarbete med , och . Vikter för olika typer av personer Ensamstående med delat boende De årliga kostnaderna för tre av utredningens förslag, vilka har tagits upp i SCB:s budgetunderlag för –2005, uppgår sammanlagt till De har redan tagits upp i SCB:s budgetunderlag för –2005. Därtill kommer vissa kostnader av löpande och en- gångskaraktär. Utredningen återkommer till kostnader och finansie- ring i sitt slutbetänkande. The Commission on the Review of Economic Statistics has been charged with identifying measurement and definition problems in income statistics, analysing income concepts in national accounts and income statistics, and determining how income measures can be correctly adjusted for household composition. The Commission analyses these issues in this progress report and presents a number of proposals. Two new income concepts should be introduced and used as standards in official income statistics. The first is mainly intended for Swedish use and should be based on the income concept, where disposable income is defined as the income a household can consume during a given period of time while maintaining the level of wealth in real terms. The other concept disposable income is mainly intended for international comparisons and should be based on coming EU regulations regarding the EU-harmonised Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). Statistics should further develop methods and statistics for measuring returns to capital in a way that agrees with the fundamental principles of the first income concept mentioned above. Long time series should also be presented according to the new income concepts. Statistics should also annually update and report comparisons between income concepts in income statistics and national accounts. Furthermore, Statistics should publish special reports on the income distribution, as a complement to the official income statistics. Official statistics should be supplemented with annual wealth statistics and more timely preliminary income statistics, which should be published in after the income year in question. These two proposals are included in the 2003-2005 Budget Request for Statistics , which Statistics submitted to the government in February 2002. In accordance with the EU decision on System of National Accounts (95), the household sector in the national accounts should be divided up into two sectors, one for actual households and one for non-profit institutions serving households. Non-profit institutions serving households should be a separate area in official statistics and periodical statistics in this area should be published starting in 2003. This proposal is also included in the 2003-2005 Budget Request for Statistics . The housekeeping household should be the standard concept used in the annual survey Households Economy and in the coming EU-harmonised sample survey EU-SILC. A household definition based on the dwelling household should be the standard concept used in register based income statistics if and when the recommendations in the report Improved household and dwelling statistics instead of a census have been implemented. Comparable studies should be conducted on income statistics based on the housekeeping household and the dwelling household, and the two Reports on Statistical Co-ordination for the Official Statistics of regarding definitions of household and family should be reviewed and revised. A new equivalence scale called the Swedish equivalence scale should be introduced and used as the standard in official income statistics. The scales weights for different types of individuals are presented in the table below. Two basic consumption levels, which are connected with the equivalence scale, should be defined and used in calculating the weights in the Swedish equivalence scale. The equivalence scale and both consumption levels should be calculated and reported annually by Statistics in cooperation with the , , and , and Planning. The Swedish equivalence scale Weights for different types of individuals Adults living alone with shared living quarters The Commissions proposals, which are discussed in the 2003-2005 Budget Request for Statistics , will cost approximately million annually. In addition to these costs, there will be some other recurring and one-time costs. The commission will readdress the issues of costs and financing in its final report. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2001:99) om den officiella statistiken skall ha följande lydelse. Sådana stiftelser, ideella för- Sådana stiftelser, ideella för- eningar och registrerade tros- eningar och registrerade tros- samfund som inte bedriver nä- samfund som inte bedriver nä- ringsverksamhet skall för den ringsverksamhet skall för den officiella statistiken lämna upp- officiella statistiken lämna upp- gifter som avses i 7 § 1 och 4. gifter som avses i 7 § 1, 2, 3, 4, 6, 9, 10 och 12. Denna lag träder i kraft den Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken Härigenom föreskrivs att bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken skall ha följande lydelse. Denna förordning träder i kraft den Den särskilde utredare, som har tillkallats för att göra en översyn av den ekonomiska statistiken, skall enligt direktiven bl.a. belysa mät- och definitionsproblem i den ekonomiska fördelningsstatisti- ken, analysera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördelningsstatistiken samt belysa hur inkomstmåtten på ett rättvisande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. Dessa frågor behandlas i föreliggande delbetänkande. Bakgrunden till uppdraget är att det finns problem som rör den ekonomiska fördelningsstatistiken och som försvårar utvärde- ringen av den ekonomiska politiken och dess konsekvenser för medborgarna. Det finns brister såväl i nuvarande mätmetoder och definitioner som i tillgången till data. Det senare gäller bl.a. data som ökar insikten om vad som påverkar inkomsternas fördelning och hur hushållens resurser fördelas över livscykeln. Exempel på problem är att hushållens disponibla inkomster har skilda definitioner i inkomststatistiken och i nationalräkenskaperna och att det därmed är svårt att få en entydig bild av inkomst- utvecklingen, att inkomstmåtten är svåra att justera för hushållens olika sammansättning samt att inkomstbegreppet, som främst baseras på taxeringsregister, inte alltid mäts på ett i ekonomisk mening rimligt sätt. Betänkandet inleds med en redovisning av den kartläggning utredningen har gjort av användarnas syn på statistik om hushållens inkomster. Den är huvudsakligen hämtad från utredningens delbe- tänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34). I kapitel 3 redovisas de hushållsbegrepp som används och tänkbara följder för användningen av hushållsbegreppet i inkomststatistiken vid ett eventuellt införande av ett lägenhetsregister och folkbok- föring på lägenhet. Där finns också ett avsnitt om hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Kapitel 4 beskriver inkomstbegreppet i dagens inkomststatistik och tänkbara vägar att vidareutveckla det. Kapitel 5 beskriver metoder för att justera inkomstmåtten för hus- hållens sammansättning och hur en ny konsumtionsenhetsskala skulle kunna konstrueras och beräknas. Utredningens förslag och överväganden finns i kapitel 6. I bilagor redovisas direktiven och två PM författade av professor . Den första ger en bakgrund till konsumtions- enhetsskalan och den andra ger en bild av allmänhetens uppfattning om socialbidragsnivåer m.m. 2Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster I utredningens första delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) redovisades en kartläggning av användar- nas synpunkter på den ekonomiska statistiken. I detta avsnitt återges först i avsnitt 2.1 de synpunkter på statistiken om hus- hållens inkomster, vilka redovisades i detta första delbetänkande. De i avsnitt 2.1 redovisade synpunkterna baseras på dels intervjuer med tjänstemän vid berörda organisationer, dels skrivelser från några av dem, se vidare det första delbetänkandet. Därefter redovisas i avsnitt 2.2 vissa kompletterande synpunkter, som har kommit utredningen till del efter det att det första delbetänkandet publicerades. 2.1Delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) Statistiken över hushållens ekonomi kan förbättras på många om- råden. Den är delvis svårtolkad och osäker och det är svårt att jämföra inkomster i hushållsstatistiken och i nationalräken- skaperna. Inkomstbegreppet behöver ses över som det behövs bättre metoder för att analysera inkomstfördelningen, dels mellan hushåll, dels över tiden. Statistiken över hushållens in- komster har också för lång eftersläpning när den publiceras. Mer och bättre longitudinella data efterfrågas också för att bättre kunna analysera orsaker till förändringar i inkomstfördelningen. Nu- varande metoder att justera inkomster för att hushållen har olika sammansättning, s.k. ekvivalensskalor, behöver också förbättras. Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster Synpunkter på inkomst- och fördelningsstatistiken Den officiella statistiken över hushållens ekonomiska förhållanden är delvis svårtolkad och statistiskt osäker. Det menar och andra användare bl.a. vid . menar att nuvarande mätmetoder visar mycket stora variationer i inkomstojämnheten mellan olika år. Inkomsterna mäts på ett i ekonomisk mening rimligt sätt eftersom inkomststatistiken främst baseras på taxeringsregister. Det gäller inkomst av eget hem, reala eller nominella räntor, ränte- inkomster och ränteutgifter (som behandlas olika), periodiserade eller icke periodiserade realisationsvinster, inbetalningar av pen- sionsförsäkringspremier respektive utbetalningar av pensionsför- säkringar samt förhållandet mellan inkomster och förmögenhet. tycker att det finns betydande brister i underlaget för fördelningsanalyser. Det som framför allt saknas är longitudinella data med brett innehåll och av god kvalitet. Inkomstspridning och ekonomisk fattigdom kan inte beskrivas tillräckligt väl med tvärsnittsdata . Tillgången till registerbaserade longitudinella data har ökat , vilket har förbättrat möjligheterna att beskriva fördelningen av ekono- miska resurser, exempelvis risken för permanent fattigdom och inkomströrlighet. Registerdata ger emellertid begränsade möjlig- heter att analysera vad som orsakar förändringarna. En longitudi- nell och integrerad hushållsstatistik om inkomster, sparande, konsumtion och förmögenhet, inklusive uppgifter om den offent- liga konsumtionen, behöver därför utvecklas. Även uppgifter om arbetstid och lön samt information om hushållens värderingar bör finnas med. Registerdata måste därför kompletteras med enkäter eller intervjuer. tycker vidare att statistiken inte gör någon skillnad mellan välbeställda personer och personer med tillfälligt höga inkomster. Som fattiga räknas både personer med varaktigt svag ekonomi och de som tillfälligt har låga inkomster. Social- departementets utredare vill ha en bättre redovisning av gruppen fattiga i inkomststatistiken. Vissa grupper borde utgå till förmån för andra som borde ingå. företrädare påpekar vidare att inkomststatistiken behöver förbättras och ge en bättre redovisning av gruppen fattiga och den lägsta decilen i inkomst- statistiken. ger denna statistik en felaktig bild av fattigdomen i eftersom den inte täcker in vissa grupper som bör finnas med, exempelvis hemlösa. Å andra sidan kommer det med grupper Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster som inte bör ingå, sådana som har en låg inkomst av andra skäl än att de är fattiga (invandrare som flyttat hem, unga som reser utomlands, överteckning av personnummer). Vid intervjuerna har vidare framkommit att menar att nuvarande metoder för hur man justerar inkomster för hushållens olika sammansättning, s.k. ekvivalensskalor, i den offici- ella statistiken har åtskilliga brister. Bland annat tas ingen hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med många barn och boende- kostnaden ingår inte i skalan. I internationell forskning används andra skalor. Hushållets storlek är av stor betydelse när man jämför ekonomisk standard för olika hushåll. I den officiella statistiken ges ett hushåll med en person samma vikt som ett hushåll med t.ex. fem personer1. menar vidare att en utläggning av disponibel inkomst per konsumtionsenhet på varje medlem i hushållet ger en bättre bild av ekonomisk standard för olika grupper som möjligheten att redovisa på individens ålder och kön förbättras. Bland annat blir inte endast hushållsföreståndarens uppgifter av- görande. I detta sammanhang bör man även beakta det totala antalet medlemmar i det s.k. kosthushållet, dvs. att även kvar- boende ungdomar och andra som sammanbor med gemensam hus- hållning och delar på vardagliga saker som tidning, TV m.m. bör integreras i ett hushåll. Ekonomerna vid menar att den diskussion som pågår om (växande) inkomstskillnader inte belyses särskilt bra i SCB:s statistik. Inkomststatistiken har alldeles för lång eftersläpning. Det anser användarna vid , , Social- styrelsen och FöreningsSparbanken. utredare påpekar att den årsvisa inkomststatistiken inte borde ta att publicera. Problemet skulle kunna lösas genom att använda inkomstuppgifter baserade på kontrolluppgifter i stället för slutligt granskade uppgifter för att göra en preliminär version och senare komma med en slutlig version. Hushållens disponibla inkomst, men även ett begrepp som löne- inkomst, har skilda definitioner i hushållsstatistiken och national- räkenskaperna, vilket ofta leder till missförstånd vid bedömningar 1 Med detta avses att man redovisar antal hushåll fördelade efter inkomst etc. utan att ta hänsyn till hur många personer som ingår i hushållet. Exempelvis kan ett fattigt hushåll bestå av en person, men det kan också vara fem fattiga personer. Ett alternativ är att ge större hushåll en högre vikt, vilket på ett bättre sätt skulle visa hur många personer som faller i respektive kategori. Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster Det menar användarna vid , , , och . Definitioner av hushåll m.m. avviker dessutom på flera punkter från gängse standard inom forskningen, enligt . Samordning, beslut om redovisningssystem och rutiner för avstäm- ning behöver ses över. vill ha en uppdelning av nationalräken- skapernas hushållssektor i de egentliga hushållen och de ideella organisationerna. I och med att kyrkan räknas in bland de ideella organisationerna ökar skillnaderna mellan de egentliga hushållen och hushållssektorn. Som en naturlig del i statistik- redovisningen skall det dessutom finnas en uppdelning på kön, dvs. kvinnors och mäns andel av de ekonomiska resurserna skall synlig- göras. Även här kan det dock diskuteras hur stor del av den disponibla inkomsten och de hushållsgemensamma bidragen som är att hänföra till respektive medlem i hushållet. har under arbetets gång pekat på behovet av för- bättrad statistik över omfattningen av kostnader för barn vars föräldrar inte bor tillsammans, s.k. umgängesbarn. Särskilt gäller det i samband med att man bygger upp konsumtionsenhetsskalor. En ofta förekommande form av umgänge med den förälder som barnet inte stadigvarande bor hos är och delar av skol- och sommarloven därtill. Den så kallade umgängesföräldern har viss rätt till bostadsbidrag för sitt/sina umgängesbarn. Vid behov av ekonomiskt bistånd tas även hänsyn till ev. umgängesbarn i hushållet. Vid längre vistelsetider hos umgängesföräldern reduce- ras även underhållsskyldigheten till vårdnadshavaren. Eftersom statistik om umgänget mellan barn och separerade för- äldrar saknas kan endast grova skattningar göras av omfattningen av denna typ av förhållanden. Det kan antas att det för en majoritet av de ensamstående hushållen med barn finns en umgängesförälder. Det fanns uppskattningsvis 234 000 ensamstående hushåll med barn.1 Därtill finns även många separerade s.k. boföräldrar som lever i nya parförhållanden. Detta talar för att antalet umgängesföräldrar uppgår till några 100 000-tal i antal. Statistiken om umgängesbarn är mycket bristfällig. Det saknas uppgifter om vilka föräldrar och barn som har sådana förhållanden. 1 Skattningen härrör från SCB och baseras på Arbetskraftsundersökningarna, . Användarnas syn på statistik om hushållens inkomster Uppgifter om underhållsbetalning finns enbart för barn och föräldrar som ingår i det underhållsstödssystem som administreras av .