sou · GQB374d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Vissa undantag från anmälningsskyldigheten finns, men enligt huvud- regeln gäller anmälningsplikten oavsett verksamhetens förväntade storlek. har enligt 3 kap. 4 § SBL möjlighet att förelägga den som inte fullgjort anmälningsskyldigheten att göra det. Ett föreläggande kan förenas med vite (23 kap. 2 § SBL). Den som är skattskyldig till mervärdesskatt skall normalt redovisa skatten i skattedeklaration (se 10 kap. 9 § 4 SBL). Skatte- deklaration lämnas för varje redovisningsperiod, som i huvudfallet omfattar en kalendermånad (10 kap. 13 och 14 §§ SBL). Tid- punkten för när skattedeklarationen skall ha kommit in till skatte- myndigheten beror på om beskattningsunderlagen är större eller . 1995/96:19. 9SOU 1994:88 s. 363 ff. Särskilda regler för små företag Vissa skattskyldiga är emellertid inte skyldiga att lämna skatte- deklaration utan skall i stället redovisa skatten i självdeklaration (10 kap. 31 § ML). Detta gäller om beskattningsunderlagen understiger , exklusive gemenskapsinterna förvärv och import. Vidare krävs att den skattskyldige inte är handelsbolag eller grupphuvudman, samt att skyldighet att lämna självdekla- ration föreligger. Innebörden av regeln blir att mervärdesskatten redovisas endast en gång i samband med att själv- deklaration lämnas in. Detta innebär dock inte att betalning av skatt endast sker en gång . Vid beräkning av preliminär skatt skall nämligen hänsyn tas även till mervärdesskatt (jfr 6 kap. 1 och 2 §§ SBL). I stället för att redovisa skatt i självdeklaration kan den skatt- skyldige begära att få redovisa skatten i skattedeklaration (10 kap. 11 § SBL). Det kan bli aktuellt t.ex. om den ingående skatten överstiger den utgående och den skattskyldige således har en fordran på staten. Om det finns särskilda skäl kan skatte- myndigheten även i övrigt besluta att redovisning skall ske i skattedeklaration. Ett beslut på begäran av den skattskyldige skall gälla under minst två på varandra följande beskattningsår. Skattskyldiga som inte är skyldiga att lämna självdeklaration måste oavsett omsättningens storlek redovisa skatten i skattedekla- ration. Detta gäller exempelvis handelsbolag, som inte är skatte- subjekt enligt inkomstskattelagen (IL). Eftersom handelsbolag är skattesubjekt enligt viss annan skattelagstiftning (t.ex. fastighetsskatt), har de uttryckligen undantagits från möjligheten till redovisning i självdeklaration. Även s.k. grupphuvudmän har undantagits. För skattskyldiga som inte lämnar självdeklaration har dock införts en möjlighet att lämna skattedeklaration endast en gång (10 kap. 15 § SBL). Regeln gäller bl.a. handelsbolag, och medger årlig redovisning om beskattningsunderlagen – exkl. gemenskapsinterna förvärv och import – uppgår till högst . För att få lämna skattedeklaration en gång krävs beslut av skattemyndigheten. Allmännyttiga ideella föreningar som är frikallade från skatt- skyldighet till inkomstskatt och som inte har några inkomster som skall beskattas lämnar inte självdeklaration. Deklarationsskyldighet för inkomst uppkommer först när föreningen har skattepliktiga inkomster som överstiger grundavdraget (63 kap. 11 § IL och 2 kap. 8 § 2 LSK). Eftersom skyldigheten att betala mer- Särskilda regler för små företag värdesskatt uppkommer från första kronan, kan en förening bli tvungen att redovisa mervärdesskatt i skattedeklaration. Skyldighet att lämna skattedeklaration kan även uppkomma av andra skäl, t.ex. att löner utbetalats till anställda. Möjligheten föreligger även för dessa subjekt att lämna skattedeklaration en gång . Den som är skattskyldig endast för gemenskapsinternt förvärv av nya transportmedel eller punktskattepliktiga varor skall enligt 10 kap. 32 § SBL redovisa skatten i särskild skattedeklaration som skall lämnas senast efter förvärvet. 6.4Regler för små företag i andra EU-länder Utredningen har genom en skriftlig förfrågan fått uppgifter från övriga medlemsländer om vilka regler som respektive land infört för små företag. Samtliga länder som besvarat förfrågan har infört någon form av förenkling för små företag. Den vanligaste formen av förenkling är befrielse från mervärdesbeskattning för företag med liten omsättning. Sådana regler finns i , , , , , och . Om- sättningsgränsens storlek varierar kraftigt. Således uppgår den i till , medan den i uppgår till . I tillämpas ett lättnads- system som baseras på skattens storlek i stället för omsättningen. Vissa länder har andra slag av lättnader än en beloppsgräns. Detta gäller och i viss mån . En mera utförlig redogörelse för de svar som erhållits finns i bilaga 4. Särskilda regler för små företag 6.5.1Behov av förenkling för små företag finns Utredningens bedömning: Förslaget att slopa det särskilda undantaget från mervärdesbeskattning för ideella föreningar och registrerade trossamfund i 4 kap. 8 § ML medför att ytterligare ett antal subjekt kommer att omfattas av mervärdesbeskattning. För att minska den administrativa bördan för både myndig- heterna och de berörda subjekten föreligger behov av att införa någon form av undantag eller förenkling för små företag. Utgångspunkt med anledning av utredningens tidigare förslag Utredningen föreslår i kapitel 3 att den svenska mervärdesskatte- lagstiftningen skall anpassas till vad gäller vissa centrala begrepp. Sålunda föreslås att i ML införs de gemenskapsrättsliga begreppen beskattningsbar person och ekonomisk aktivitet. De nya begreppen ersätter bl.a. begreppen skattskyldig, närings- idkare och yrkesmässig verksamhet i ML. De föreslagna för- ändringarna innebär att de särskilda reglerna om yrkesmässig verk- samhet i 4 kap. ML inte kan behållas. Detta gäller även den särskilda regeln i 4 kap. 8 § ML som i stor utsträckning befriar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund från beskattning. Denna regel saknar motsvarighet i EG:s regelsystem och medför effekter som inte stämmer överens med de gemen- samma reglerna. Utredningens förslag medför att allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund kommer att be- traktas som beskattningsbara personer i den mån de utför eko- nomiska aktiviteter av något slag. De kan därigenom komma att omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskatt. Utredningen föreslår emellertid också att det i ML införs ytterligare undantag från skatteplikten som berör ideella aktiviteter och som utgör motsvarigheter till vissa undantag i sjätte mer- värdesskattedirektivet (se kapitel 4). De föreslagna undantagen avser liksom övriga undantag i artikel 13 särskilt angivna tillhanda- hållanden. En förändring av reglerna på angivet sätt medför att de undantag som är tillämpliga på ideell verksamhet blir mindre omfattande än enligt nuvarande regler. Ett antal allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund, som för när- Särskilda regler för små företag varande inte omfattas av mervärdesskattesystemet, kan till följd härav bli beskattningsbara personer och skyldiga att debitera och redovisa mervärdesskatt för i vart fall en del av sina aktiviteter. Antalet föreningar och trossamfund som kan komma att om- fattas av mervärdesskattesystemet Det totala antalet ideella föreningar i brukar uppskattas till minst 100 000. Arbetsgruppen om den sociala ekonomin anger i sin slutrapport att antalet ideella föreningar kan uppgå till 150 00010. Ett mera exakt antal är inte möjligt att ange, eftersom det inte finns någon obligatorisk registrering av ideella föreningar och många föreningar inte är skattskyldiga och inte betalar ut löner. Antalet föreningar som är registrerade i RSV:s basregister uppgår till omkring 108 000 (). Registrering i basregistret sker för att föreningen skall få ett organisationsnummer. Antalet ideella föreningar som är registrerade till mervärdesskatt uppgick till drygt 3 000. För uppgick den totala omsättningen för ideella föreningar som var registrerade till mervärdesskatt till knappt 8 mdkr. Netto betalades mervärdesskatt på till staten. Hur många av de föreningar som inte är registrerade men som kommer att omfattas av mervärdesskattesystemet om utred- ningens förslag genomförs är svårt att bedöma. Svaren på den av utredningen genomförda enkäten om ideella föreningars ekono- miska aktiviteter ger dock en möjlighet till vissa antaganden. En närmare redovisning av resultatet av enkäten och de slutsatser som kan dras av detta material finns i avsnitt 4.5.2. Resultatet av enkäten visar att ett stort antal föreningar har små eller mycket små inkomster. Av de föreningar som besvarade enkäten har totala intäkter som understiger . När det gäller intäkter som kan bli föremål för beskattning efter föreslagna förändringar, framgår det att av föreningarna hade sådana intäkter som överstiger . Med ledning av detta och med beaktande av antalet föreningar som är registre- rade till mervärdesskatt, kan det antas att ytterligare 10 000–24 000 föreningar kan bli skyldiga att registreras till mervärdesskatt om endast de vars sammanlagda omsättning överstiger 10 Social ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? Rapport från en arbetsgrupp (s. 51-52). Särskilda regler för små företag omfattas av systemet. Hur beräkningarna gjorts framgår av avsnitt 4.5.2. Som en jämförelse kan konstateras att av de föreningar och trossamfund som besvarade enkäten hade intäkter av sådant slag som, om utredningens förslag genomförs, skulle kunna medföra skyldighet att tillämpa mervärdesskattereglerna. Detta tyder på att mellan 37 000 och 75 000 föreningar kan komma att bli skyldiga att registreras till mervärdesskatt om inte en gräns för att omfattas av mervärdesskattesystemet införs. Innebörden av nuvarande regler Nuvarande bestämmelser i innehåller inte någon gräns för att bli mervärdesbeskattad. Föreningar som utför transaktioner som medför beskattning skulle därför, om någon förändring i detta avseende inte kommer till stånd, bli tvungna att registrera sig och att redovisa mervärdesskatt. I den mån dessa föreningar är frikallade från skyldigheten att betala inkomstskatt föreligger inte någon skyldighet att lämna självdeklaration. Mervärdesskatt måste därför redovisas i skattedeklaration. Det finns visserligen möjlighet att lämna sådan deklaration en gång om omsättningen uppgår till högst . Även om detta beaktas skulle det ökade antalet skattesubjekt emellertid innebära en ytterligare arbetsbelastning på skatteförvaltningen i form av registrering och hantering av deklarationer samt allt övrigt arbete som följer av ett inträde i mervärdesskattesystemet. Åtskilliga av de subjekt som avses har ingen anställd personal. Arbetsuppgifter som rör en förenings ekonomi utförs till stor del genom ideella insatser. Endast mycket stora föreningar torde ha anställd personal för att utföra sådana arbetsuppgifter. Ett inträde i mervärdesskatte- systemet skulle öka den administrativa arbetsbördan och i många fall också medföra ökade kostnader. I sammanhanget bör dock påpekas att ett stort antal ideella föreningar omfattas av bok- föringsskyldighet enligt bokföringslagen11. Om inga åtgärder vidtas kommer således ett stort antal för- eningar med liten eller mycket liten omsättning att bli tvungna att debitera och redovisa mervärdesskatt. Ett resultat härav skulle i och för sig kunna bli ökade skatteintäkter för staten. Detta skall dock vägas mot det ökade arbete och de ytterligare kostnader som det 11 Se Bokföringsnämndens rapport föreningar och bokföringsskyldigheten – en rapport om begreppet näringsverksamhet m.m. (beslutad ). Särskilda regler för små företag innebär för myndigheterna att registrera och hantera deklarationer från ett stort antal nya skattesubjekt. Även arbetsbelastningen och kostnaderna för föreningarna måste beaktas. Utredningen anser att den förändrade situationen medför att någon form av lättnad eller särordning för beskattningsbara personer med liten omsättning bör införas. I det följande övervägs först vilket slag av system som kan vara lämpligt att införa. Utredningens förslag: I ML införs bestämmelser som innebär att beskattningsbara personer vars sammanlagda intäkter av vissa transaktioner understiger kan befrias från skyldigheten att tillämpa mervärdesskattesystemet. Det sjätte mervärdesskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att införa olika slag av särordningar och förenklingar samt även befrielse från mervärdesbeskattning. De särskilda system som med- för en schablonmässig beräkning av skatten innebär visserligen förenklingar men är på grund av sin konstruktion mest lämpade för sektorer där stor enhetlighet råder, främst inom detaljhandeln. Redan på grund av det förefaller sådana system vara mindre läm- pade i detta sammanhang. Någon enhetlighet av detta slag finns knappast när det gäller allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Det krävs dessutom omfattande arbets- insatser för att fastställa de olika standardskattesatser som skall användas och att utforma reglerna. För skatteförvaltningens del kan det därför ifrågasättas om sådana system innebär några för- enklingar eller någon minskning av arbetsbördan. Eftersom sam- hället ständigt genomgår förändringar måste ett system av detta slag bevakas och följas upp kontinuerligt, t.ex. med bransch- statistik. Det krävs alltså relativt stora arbetsinsatser för att upp- rätthålla ett sådant system. Enligt direktivet får förenklingar i form av exempelvis schablon- mässig beräkning av skatten inte leda till en minskning av skatte- intäkterna. En positiv särbehandling får således ej avse själva skatte- uttaget utan endast andra förhållanden, såsom förenklad hantering Särskilda regler för små företag etc. Schablonmässig beräkning av skatten innebär därför inte heller att vissa skattesubjekt hålls utanför mervärdesskattesystemet. Utredningen anser att det vore en fördel om vissa av de allmän- nyttiga ideella föreningarna och registrerade trossamfunden hölls utanför mervärdesskattesystemet. Detta kan inte uppnås med regler som innebär en schablonmässig beräkning av skatten. Sammantaget kan det inte anses ändamålsenligt eller lämpligt att införa detta slag av förenklingsåtgärder. Ett annat system är s.k. equalization tax. I ett sådant system kan en överflyttning av skyldigheten att betala skatt sägas ske till det led som föregår det som omfattas av systemet. Jämfört med schablonbeskattning innebär detta betydande förenklingar både för den som omfattas av systemet och för skatteförvaltningen. De administrativa skyldigheter som normalt åvilar den som omfattas av systemet överförs i stället till föregående led. Å andra sidan innebär konstruktionen med en fast procentsats som skall appliceras på detaljistens inköp att systemet i praktiken endast kan tillämpas på försäljning av varor inom branscher eller delar av branscher med få aktörer och där vissa förhållanden, framför allt när det gäller vinst- marginaler, är mycket likartade. Inte heller sådana system förefaller därför lämpliga inom de nu aktuella områdena. Införande av en omsättningsgräns Den enda typ av förenklingsåtgärd som utredningen anser är prak- tiskt genomförbar och förhållandevis enkel att införa och tillämpa är ett system som innebär en befrielse från mervärdesbeskattning för beskattningsbara personer med liten omsättning. I enlighet med direktivet och anslutningsfördraget har rätt att befria beskattningsbara personer vars årliga omsättning understiger ett belopp motsvarande 10 000 ECU, beräknat på sätt som anges i avsnitt 6.2.2, från mervärdesbeskattning. Beloppet avser den maximala nivån, varför även en lägre nivå kan användas. Införande av regler om befrielse från mervärdesbeskattning för företag med liten omsättning kan antas medföra att konkurrensen gentemot andra företag påverkas. Den som omfattas av befrielsen Särskilda regler för små företag behöver inte debitera och redovisa mervärdesskatt och kan däri- genom ta ut ett lägre pris av sina kunder. Detta innebär en konkurrensfördel gentemot andra företag. Eftersom avdragsrätt för ingående skatt inte föreligger, kommer påverkan på priset emellertid inte att vara lika stor som den utgående skatten. Gene- rellt kan sägas att i branscher med förhållandevis liten ingående skatt kommer fördelar från konkurrenssynpunkt av att undantas från beskattning att vara större än i branscher där den ingående skatten normalt är högre. Omsättningsgränsens storlek har givetvis betydelse för vilka effekter på konkurrenssituationen som införandet av en omsätt- ningsgräns leder till. Ju högre gränsen är desto fler beskatt- ningsbara personer kan komma att omfattas av undantaget, vilket i sin tur leder till större effekter i konkurrenshänseende. 10 000 ECU motsvarar enligt nu gällande kurs ca . Detta är enligt utredningens uppfattning ett förhållandevis lågt belopp som medför att effekterna i konkurrenshänseende blir så pass be- gränsade att fördelarna överväger nackdelarna. Den omständig- heten att beloppsgränsen avser en beskattningsbar persons samtliga aktiviteter innebär också en begränsning av snedvridningen av kon- kurrensen i förhållande till de som omfattas av mervärdesskatte- systemet. Utredningen anser att det maximalt tillåtna beloppet 10 000 ECU bör läggas till grund för de föreslagna reglerna om befrielse från mervärdesbeskattning. I anslutningsfördraget sägs inget om tillämplig kurs vid införandet av sådana regler. Den kurs som gällde bör dock kunna användas. Kursen var då och . Enligt artikel 31 tillåts en avrundning uppåt eller nedåt . Utredningen anser att beloppsgränsen bör fastställas till . Promemoria från (dnr Fi2001/3993) Av en promemoria som upprättats inom framgår att en befrielse från mervärdesbeskattning för företag med en omsättning på högst skulle underlätta skatteförvalt- ningens arbete genom att man slipper hantera alla små företag och företag som inte blir av. De företag som omfattas av en befrielse behöver inte vara insatta i alla regler. Detta innebär administrativa lättnader för dem. För skatteförvaltningens del innebär en befrielse för små företag att resurser inom förvaltningen frigörs för mer Särskilda regler för små företag Risken för kringgående genom bildande av nya bolag bedöms som liten med en beloppsgräns på . De positiva effekterna av en befrielse bedöms dock i rapporten minska om de små företagen skall ha rätt att begära inträde i mervärdes- skattesystemet. Detta skulle till och med kunna leda till en försämring på grund av den ökade administration som blir följden av en hantering av begäran om inträde i mervärdesskattesystemet. RSV har i en rapport lämnat en principskiss till ett förslag om schablonbeskattning vad gäller inkomstskatt för små företag. Systemet föreslås vara obligatoriskt och baserat på den genom- snittliga försörjningsförmågan. Vid beräkning av schablonen har man utgått från normallönen för den verksamme baserad på kollektivavtal. Systemet anges lämpa sig bäst för mindre tjänste- producerande företag. Med små företag avses i rapporten företag med högst fyra verksamma mätt i årsarbetskrafter. Såvitt gäller mervärdesskatt anger RSV att det enklaste är att de allra minsta företagen ligger helt utanför mervärdesskattesystemet. Frågan bör lösas generellt för alla företag oavsett bransch och kanske också oavsett företagsform. Samma skattskyldighet till mervärdesskatt bör föreligga oavsett om företaget inkomstbeskattas konventionellt eller schabloniserat. Av enkelhetsskäl förordas dock att även mervärdesskatten skall beräknas schablonmässigt upp till samma gräns som gäller för schablonbeskattningen till inkomstskatt. För en stor grupp små företag skulle detta innebära att både inkomstskatt och mervärdesskatt beräknas schablonmässigt. RSV diskuterar härefter utformningen av ett system för schablonmässig beräkning av mervärdesskatt. Effekter av att införa en omsättningsgräns Ett system med befrielse från mervärdesbeskattning för beskatt- ningsbara personer med liten omsättning kan antas leda till inkomstbortfall för staten. För att få en uppfattning om effekterna av en omsättningsgräns har utredningen inhämtat uppgifter avseende antalet registrerade till mervärdesskatt, fördelat efter dels omsättningsintervall, dels redovisad utgående och ingående mer- SOU 2002:74 Särskilda regler för små företag Uppgifterna har tillhandahållits av RSV. De intervall som använts är 1–, 30 000–, 60 000–samt . Såvitt gäller dem som redovisar mervärdes- skatt i inkomstdeklaration avser uppgifterna , medan uppgifterna för dem som redovisar skatten i skattedekla- ration avser . Av uppgifterna framgår föl- jande. Antalet registrerade till mervärdesskatt uppgår totalt i landet till ca 837 000. Av dessa redovisar omkring hälften skatten i skatte- deklaration. De flesta av dessa är juridiska personer. De som redo- visar skatten i inkomstdeklaration utgörs till största delen av fysiska personer (ca 376 000). För dem som redovisar skatten i skattedeklaration avser siffran endast dem som varit registrerade under hela det aktuella året, och alltså inte nyregistrerade eller avregistrerade företag. Av det totala antalet registrerade skattskyldiga hade (ca 388 000) en omsättning som understeg . Av dessa hade ca 289 000 en omsättning som understeg . Omkring 290 000 av dem som hade en omsättning redovisade skatten i inkomstdeklaration. Ca 270 000 av dem var fysiska personer. Omkring 212 000 av dem som redovisade skatten i inkomstdeklaration hade en omsättning som understeg . Av dessa var ca 198 000 fysiska personer. För dem som redovisar i skattedeklaration innefattar den totala omsättningen även transaktioner som är undantagna från skatte- plikt. Så är inte fallet för dem som redovisar i självdeklaration. När det gäller redovisad utgående och ingående skatt kan följande utläsas. Samtliga registrerade redovisade utgående skatt med totalt ca 986 mdkr. De som hade en omsättning som under- steg redovisade utgående skatt med ca 1,8 mdkr. Detta utgör knappt av den totala utgående skatten. Total ingående skatt uppgick till drygt 833 mdkr. De som hade en total omsättning som understeg redovisade ingående skatt med drygt 3,5 mdkr, dvs. med omkring av den totala ingående skatten. Det kan således konstateras att skattskyldiga med en omsättning som understiger totalt sett har högre ingående än ut- gående skatt. I omsättningsintervallet uppgick redovisad utgående skatt till och redovisad ingående skatt till . I detta intervall översteg således den ingående skatten Särskilda regler för små företag den utgående med . I intervallet 30 var den ingående skatten något högre än den utgående, medan det omvända förhållandet gällde i intervallet . Totalt finns det drygt 126 000 som är registrerade till mervärdes- skatt men som inte redovisar någon utgående mervärdesskatt. Av dessa är omkring hälften fysiska personer som redovisar mervärdesskatten i inkomstdeklaration. Införandet av regler om befrielse från mervärdesbeskattning för beskattningsbara personer vars sammanlagda omsättning under- stiger skulle alltså kunna medföra en ökning av statens inkomster. Hur stor denna blir beror på hur många som väljer att inträda i mervärdesskattesystemet. Ett antal av dem som har högre ingående än utgående skatt, kommer med all sannolikhet att vilja omfattas av det normala systemet. Det är dock svårt att uppskatta hur många de är. Detta medför i sin tur att de ekonomiska effek- terna av införandet av en omsättningsgräns är svåra att beräkna. I sammanhanget måste också beaktas att företag som väljer att stå utanför systemet inte skall debitera mervärdesskatt på sina omsättningar. Därmed uppkommer inte någon avdragsgill ingående skatt hos den som förvärvar en vara eller tjänst från ett sådant företag. Detta leder till en ytterligare ökning av statens inkomster. De ekonomiska konsekvenserna av ett undantag från beskattning på grund av liten omsättning berörs ytterligare i avsnitt 6.5.5. 6.5.3Utformningen av regler om befrielse från mervärdesbeskattning