sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Samernas utbildningscentrum anser att möjligheterna till tvåspråksundervisning i svenska och samiska måste klargöras och om sådan undervisning pågår i t.ex. Sameskolan eller samisk integrering så bör verksamheten noga följas och utvärderas. Samernas utbildningscentrum vill i samverkan med gymnasieskolan anordna gymnasieutbildning på samiska för gymnasieelever i hela Sápmi. Remissinstanser som avstyrker: , , kommun, konstaterar att utredningens förslag inom utbildningsområdet innebär ungefär femton uppdrag explicit riktade till som statlig sektorsmyndig- het, samt ungefär lika många öppet formulerade uppdrag riktade till exempelvis huvudmän för verksamheterna. Uppdragen riktade till skulle innebära en ansenlig arbetsinsats och omfattande omprioriteringar för verkets del. Vid en framtida behandling av kommitténs förslag måste man ta i beaktande att de kommer att beröra två myndigheter. avstyrker det första förslaget av två skäl. För det första anser verket inte att det är befogat att speciellt fokusera som företeelse. planerar istället att följa och analysera hur skolor arbetar med att utveckla språket som verktyg mer generellt, utifrån olika förutsättningar och metoder. För det andra konstaterar att antalet skolor som arbetar med är ganska lågt och rimligheten att studera just dessa kan ifrågasättas. avstyrker det andra förslaget med motiveringen att det inte finns anledning att reglera en begränsad verksamhet som till innehåll och utformning ser olika ut skolor emellan, avseende såväl metoder som mål. avstyrker det tredje förslaget. Verket vill framhålla att individens språkutveckling i svenska inte enbart sker inom ramen för ämnet svenska. Språkutveckling sker kontinuerligt och det är viktigt att arbeta för en syn på språkutveckling där fler lärare än språklärare känner sig delaktiga. har alltid aktivt förespråkat att ämnet svenska bör förekomma under samtliga tre gymnasieår. Men att ändra regelverket är inte, enligt verkets mening, ett riktigt sätt att försöka förmå skolor att inte komprimera kurser i svenska. Det skulle innebära ett intrång i valfriheten och bryta mot principen för lokala beslut. vill inte tillstyrka förslaget till förändrat regelverk för gymnasieskolan. Förslag till förändringar i gymnasieprogrammens struktur och innehåll skulle presenteras av , efter att remissinstanserna till lämnat sina svar. Det vore, enligt , inte lämpligt att föregripa dess arbete. Det måste även tydligt deklareras att undervisning i svenska inte enbart sker på de lektioner som har denna beteckning på schemat. All undervisning som bedrivs på svenska bidrar till elevernas förkovran i detta språk. Angående förslagen om anser att verksamhet skall utvärderas fortlöpande, men att det kan finnas pedagogiska skäl att särskilt inrikta forskningsresurser på och liknande utvecklingsprojekt. Däremot anser inte kommunen, med hänvisning till ännu inte fullständiga forsknings- resultat, att det inte är aktuellt att reglera dessa former av utvecklingsprojekt. Skolorna bör även fortsättningsvis få fortsätta utvecklingsarbetet inom språk- området efter de mål och riktlinjer som de enskilda skolorna ger uttryck för i sina arbetsplaner. kommun avvisar förslaget att svenska ska bli obligatoriskt av gymnasieundervisningen. Det är en detaljreglering som strider mot den mål- och kvalitetsstyrning som genomförts i den moderna skolan. Det är också möjligt att åtgärden innebär att ytterligare resurser måste tillföras gymnasieskolan eftersom förslaget kan innebära hinder för en rationell resursplanering. avvisar förslaget att möjligheterna att bedriva skall regleras och att skolor som avser bedriva i större omfattning än vad dessa regler medger skall ansöka om dispens hos . Förbundet avvisar även att det skall införas bestämmelser som medför att det blir obligatoriskt för gymnasie- skolan att ge undervisning i ämnet svenska under alla gymnasieår. Förbundet anser att båda förslagen har karaktären av detaljregleringar som är svårförenliga med rådande ansvarsfördelning mellan stat och kommun på skolområdet. menar att den muntliga och skriftliga språkträningen i skolan måste vara en angelägenhet för samtliga lärare. Relevant fortbildning bör därför erbjudas de lärare som efterfrågar det. Svensklärarutbildningen bör stödjas och utvecklas på olika sätt. Ansträng- ningar bör göras för att forskningsanknyta lärarutbildningarna, som bör innehålla självständigt uppsatsarbete på hög nivå. kommun föreslår att initiativ skall tas av /till en riksomfattande insats för kompe- tensutveckling av förskollärare i förskola och förskoleklass samt lärare i grund- skolan när det gäller innehåll, uppbyggnad och didaktik i ämnet svenska. Syftet skall vara att skapa en helhetsbild av barnets språkutveckling och hur skolan och dess lärare i och med barnets/elevens ökande mognad kan stötta och utveckla eleven såväl i tal, skrift och läsförståelse. Utformningen av utvecklingsinsatsen skall vara sådan att lärarens fördjupade förståelse för den språkliga utvecklingen omsätts av lärarlagen i praktiskt arbete med eleverna. menar att det är angeläget att nå döva barn som inte har tillgång till teckenspråkig förskola med teckenspråkig stimulans i olika former. 2.1.2 Högre utbildning och forskning N Åtgärder skall vidtas för att främja parallell användning av engelska och svenska inom forskning och vetenskap. N I utbildning vid svenska universitet och högskolor skall ett mål vara att studenterna tillägnar sig förmåga att i både nationella och internationella sammanhang muntligt och skriftligt och för olika målgrupper utbyta kunskap inom sitt specialområde. N En genomgång skall göras av kraven för yrkesexamina vid högskolan. I relevanta fall skall införas krav på för yrket tillräckliga kunskaper i svenska i såväl tal som skrift. N Universitet och högskolor bör förstärka moment i utbildningen som förbättrar studenternas muntliga och skriftliga färdigheter i både svenska och engelska, samt i vissa fall höja förkunskapskraven i svenska. Engelska används i hög grad inom högre utbildning och forskning. Engelska är det dominerande vetenskapliga språket inom flera fält: de medicinska, naturveten- skapliga och tekniska fakulteterna. Inom dessa områden är det nödvändigt med ett utbrett användande av engelska. är detta problematiskt. Om vissa områden förloras helt för svenskan, upphör svenskan att utvecklas inom denna sfär. Kommittén anser därför att svenskans ställning bör stärkas inom universitets- och högskolevärlden. Men en diskussion av förhållandet mellan svenska och engelska inom svenskt universitetsväsen måste handla om ett både – och, inte ett antingen – eller. N kurser i vetenskaplig kommunikation bör införas, N moment av språkutbildning bör ingå i den frivilliga introduktionsterminen, N språkmoment bör ingå i collegeutbildning, N Svenska C skall vara obligatoriskt på naturvetenskapsprogrammet i gymnasieskolan, N Svenska C bör vara förkunskapskrav på flertalet teoretiska högskole- utbildningar, N genomgång av krav för yrkesexamina skall göras, N pedagogiskt utvecklingsarbete bör främjas, N språkliga färdigheter bör vara en del av målen för forskarutbildningen, N sammanfattning och abstract på svenska skall ingå i doktorsavhandlingar på annat språk, N publicering av populärvetenskapliga presentationer bör uppmuntras, N terminologiskt samarbete bör ske mellan universitet och högskolor och språkvården, N läromedel på svenska bör finnas inom alla delar av lärarutbildningen, N forskning bör ske om konsekvenserna av högskoleundervisning på engelska. Dessutom innebär det andra av kommitténs huvudförslag för detta område (angående målen för högskoleutbildningen) en ändring av högskolelagen 1 kap. 9 §. De flesta remissinstanser från universitets- och högskoleområdet som kommen- terat avsnittet stödjer kommitténs förslag helt eller i specifika delar. Invändningar reses främst mot kravet att använda svenska i olika sammanhang i högre utbild- ning, som man menar kan hämma det rika internationella forskarutbytet som svenska universitet och högskolor har med utlandet samt mot att införa Svenska C som ett förkunskapskrav inom den särskilda behörigheten för flertalet teoretiska högskoleutbildningar. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , Högskole- verket, Verket för högskoleservice, , , , , , , , , , , , , , , i moderna språk, Svenska biotermgruppen, , , , , , för informationsspecia- lister, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, kommun, , , Kungl. , i , , , , Svenska optiksäll- skapet, Föreningen ser allvarligt på att engelskan dominerar så kraftigt inom natur- vetenskap, teknik, medicin och farmakologi. Bristen på användbara svenska termer är redan uppenbar inom flera områden. Det förstärker avståndet ännu mer till allmänheten. Man anser att det är ett viktigt förslag att alla avhandlingar ska ha sammanfattning och abstract på svenska och tror att det kan få en positiv inverkan på högskolemiljön. Myndigheten stödjer även andra förslag som är avsedda att ge allmänheten möjligheter att på svenska ta del av ny forskning. Detta är viktigt för att sprida kunskaperna i samhället och för att ge allmänheten insyn i forskarverk- samheten. Det är ofta i samband med populärvetenskapliga presentationer som en begriplig svensk terminologi utvecklas. Beträffande utredningens bedömning på området skriver att bättre kunskaper i engelska kan motverka sociala skillnader genom att öka färdig- heterna i språket hos socialt svagare grupper. Att jämna ut språkskillnaderna i svenska mellan socialt starka och svaga grupper måste dock vara huvuduppgiften. ställer sig positivt till att universitet och högskolor får fortsatt stöd för att genom sin egen pedagogiska utveckling ytterligare utveckla formerna för parallell användning av svenska och engelska inom vetenskap och forskning. Det är viktigt att den parallella användningen av engelska och svenska uppmärksammas även på fördjupningskurser och inom forskarutbildningen. Det är angeläget att den språkliga färdighetsträningen under utbildningen organiseras på ett sådant sätt att studenterna utvecklar ett fungerande fackspråk på såväl svenska som engelska. Verket för högskoleservice instämmer i förslaget att stärka det svenska språket för studier vid svenska universitet och högskolor. har uppfattningen att det är rimligt att kräva en kort sam- manfattning på svenska av avhandlingar skrivna på främmande språk. påpekar att det är väsentligt att svenska forskare kan och bör producera vetenskapliga rapporter, uppsatser och avhandlingar på en välfungerande och korrekt engelska för att kunna delta och bli framgångsrika i det internationella forskningssamarbetet. För kommunikation inom landet är det däremot viktigt att forskare kan beskriva sin forskning såväl muntligt som skrift- ligt på svenska. KTH stödjer kommitténs förslag att avhandlingar på annat språk än svenska ska innehålla en sammanfattning på svenska och att abstract bör återges både på svenska och på engelska. KTH stödjer även förslaget att kurser för att förbättra muntlig och skriftlig språkfärdighet i svenska och engelska bör integreras i de skilda utbildningsprogrammen. Vidare välkomnar KTH förslagen att svenska C skall vara obligatoriskt på naturvetenskapsprogrammet i gymnasie- skolan och att svenska C bör vara förkunskapskrav på flertalet teoretiska hög- skoleutbildningar. Dessa åtgärder skulle förbättra elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig högre utbildning. ser positivt på utredningens bedömningar och förslag när det gäller åtgärder för att främja parallell användning av svenska och engelska inom forskning och vetenskap. Användningen av engelska bör förbehållas de samman- hang där det är motiverat. Svenska bör vara huvudspråk i de vetenskapliga sammanhang där det är möjligt. En forskningsinsats på området maskinöversätt- ning vore motiverad för att lösa problem med konferenser som vänder sig till det nordiska forskarsamhället, där det gemensamma språket ofta är engelska och den språkliga kvaliteten och precisionen därmed blir lidande. UU menar att det är väsentligt att stödja språkliga basämnen som nordiska språk, lingvistik, litteraturvetenskap och svenska i form av forskarskolor och projekt inom grundutbildningen. Men även unga akademiska ämnen som retorik bör stödjas i form av ämnesutveckling, forskarutveckling och till utveckling av forskarutbildning samt inrättande av högre lärar- och forskarbefattningar. ställer sig positiva till de två första förslagen, men är tveksam till det tredje förslaget, att formulera krav på för yrket tillräckliga kun- skaper i svenska för vissa yrkesexamina vid högskolan. Högskolan ser det inte som sin uppgift att formulera yrkeslivets krav på de framtida yrkesverksamma. sympatiserar med utredningens förslag att åtgärder bör vidtas för att främja parallell användning av svenska och engelska inom forskning och veten- skap. vill dock påpeka att främst inom naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning och forskarutbildning finns många forskare och forskar- studerande som inte har kunskaper i svenska och rimligen heller inte behöver ha det. Att införa obligatoriska krav på svenskkunskaper skulle kunna motverka det internationella forskarutbytet. På samma sätt skulle ett krav på kunskaper i svenska för studenter i det internationella studentutbytet starkt hämma utbytets omfattning. tillstyrker att avhandlingar skall göras tillgängliga både för en bred allmänhet och för de vetenskapligt intresserade från hela vetenskapssamhället genom att en översättning till svenska görs av sammanfattningen av avhandlingen. påpekar att det är väsentligt att utforma den nya regeln så att den även behandlar hur man skall förfara med avhandlingar av sammanläggnings- karaktär. tillstyrker det andra av avsnittets huvudförslag och förslagen om att en sammanfattning och abstract på svenska skall ingå i doktorsavhandlingar på annat språk samt att publicering av populärvetenskapliga presentationer bör uppmuntras. menar att det är angeläget att svenska och engelska på ett planässigt och pedagogiskt överlagt sätt nyttjas parallellt inom hela utbildnings- området så att de studerandes kompetens i båda språken avsevärt kan förstärkas. stödjer kommitténs förslag om att kurser i vetenskaplig kommunikation bör införas. Men de kommunikativa inslagen i universitetens samlade kursutbud måste även få en tydlig förstärkning genom att integreras i existerande kurser. Vidare instämmer med kommitténs förslag om att gymnasie- skolans kurs Svenska C bör vara obligatorisk inom naturvetarprogrammet och delar uppfattningen att godkänt betyg i Svenska C bör bli behörighetskrav inom den särskilda behörigheten för flertalet teoretiska högskoleutbildningar. Universi- tetet anser dessutom att den nya läroplanskommittén bör pröva möjligheterna och analysera konsekvenserna av att göra Svenska C obligatoriskt inom samtliga gymnasieprogram. Bland målen för samtliga forskarutbildningar bör kraven på hög språklig kompetens och god kommunikativ förmåga på såväl svenska som engelska klart framgå. För utländska doktorander som studerar vid svenska universitet får dessa krav anpassas till en rimlig nivå. bör resurser avsättas för denna stude- randekategori till språkkurser som underlättar för dem att förkovra sig i svenska språket . Till avhandlingar som avfattas på främmande språk ska fogas en kort sammanfattning på svenska. En språkpedagogisk kompetens borde komma alla blivande grundskole- och gymnasielärare, inte bara språklärare, till del, lämpligen inom ramen för de 60 poäng som ingår i den nya lärarutbildningens allmänna utbildningsområde. stödjer förslaget att Högskoleförordningen bör ändras så att krav på för yrket relevanta språkkunskaper kan införas som en del av examensfordringarna. Här ser högskolan behov av en precisering av ansvar och arbetsgång. Regeringen bör i examensordningen införa som tillägg till examens- beskrivningarna för vissa medicinska, tekniska och lärarutbildningar att respektive högskola får bestämma att krav på för yrket relevanta språkkunskaper tas med i den lokala examensbeskrivningen. Högskolan stödjer även explicit det andra av avsnittets huvudförslag och utredningens bedömning samt förslagen att Svenska C bör vara ett förkunskapskrav för alla teoretiska högskoleutbildningar och att abstracts på svenska ska bifogas avhandlingar som skrivs på främmande språk. stödjer helt förslagen om att stärka svenska språkets ställning inom all utbildning. Särskilt trycker man på att avhandlingar ska ha en sammanfattning på svenska för vetenskapliga alster skrivna på främmande språk, men vill betona vikten av att svenska och engelska måste användas parallellt inom svenskt universitetsväsen. Det vore också mycket önskvärt om även franska och tyska kunde förekomma på högskolornas litteraturlistor. För att detta ska kunna bli verklighet behövs dock insatser på tidigare nivåer i utbildningen. Högskolan anser att det är av stor vikt att man ger studenterna möjlighet att själva utveckla en medvetenhet om sina språkliga brister och förtjänster . Denna medvetenhet kan utvecklas bl.a. genom en portfolio- modell som tillkommit på initiativ av , som innebär att studenten själv samlar en del av sina skriftliga alster från olika kurser i en portfölj . Detta bör givetvis kombineras med särskilda undervisnings- eller handledningsinsatser. En del studenter är dock i större behov av handledning än andra. Somliga har fått diagnosen dyslexi och är enligt definition av funktionsnedsättning berättigade till särskild hjälp. Detta förhållande borde bli föremål för mer uppmärksamhet från statsmakternas sida. Särskilda resurser till dessa studenter är nödvändiga. Högskolan anser att språkliga undervisningsmoment bör gå parallellt med andra kurser och i möjligaste mån integreras i dessa. Särskilda resurser måste avsättas för detta ändamål. Särskilt de nya högskolorna har relativt många studenter som kommer från studieovana miljöer. Även studenter med ett annat modersmål än svenska måste få särskilt tillrättalagd undervisning parallellt med den ordinarie undervisningen för att tillgodogöra sig högskoleutbildningen. För detta ändamål måste också särskilda resurser vikas. Högskolan rekommenderar att man beaktar portfolio-modellens potential i samband med språkinlärning inte minst vid invandrares utveckling av svenska språket. Högskolan anser att utbildningen i svenska språket för blivande lärare på alla stadier bör förstärkas. Vidare ansluter sig Högskolan till uppfattningen att Svenska C bör vara ett obligatoriskt förkunskapskrav på flertalet teoretiska högskoleutbildningar. Högskolan förordar även att speciella utbildningsinsatser görs för de naturvetenskapligt och tekniskt utbildade personer som konstruerar programvaror och manualer i kommunikations- och informationssamhället. stödjer både och-perspektivet angående parallell användning av svenska och engelska i högre utbildning. För övrigt för centrum ett resonemang om en satsning på undervisningen i invandrar- och minoritetsspråk på universitet och högskolor. Det är viktigt att miljöer där sådan undervisning bedrivs får reella möjligheter att bevaras och utvecklas. Vidare anser centrum att det vore önskvärt att de universitet som bedriver forskning i de nationella minoritetsspråken och/eller i de nationella minoritetskulturerna skulle få i uppgift att utforma en policy beträffande användningen av de nationella minoritetsspråken i vetenskapliga arbeten, t.ex. avhandling eller uppsats, eller i sammanfattningar och abstracts. förslaget att följa upp högre utbildning som ges på engelska vid svenska universitet och högskolor. Grund- regeln för högre utbildning bör vara att den ges på svenska med tanke på att svenska är det mest effektiva inlärningsspråket för svensktalande studenter, men det behövs kontrollerade inslag av engelska för att studenter ska förberedas för den internationella arenan. Riksantikvarieämbete stödjer förslagen och finner även kommitténs övriga bedömningar i det här avsnittet kloka. instämmer i kommitténs förslag för att stärka svenskans ställning inom utbildningssystemet. Det är mycket angeläget att stödja pedagogiskt utvecklingsarbete för att främja parallell användning av svenska och engelska inom högskolan. Men en lika viktig pedagogisk uppgift är att utveckla språkstöd inom högskoleutbildningen till studenter som inte har svenska som modersmål. Viktigt är också att de språkligt inriktade inslagen verkligen är en integrerad del av utbildningen. tycker att det är utmärkt med obligatoriska svenskspråkiga sammanfattningar i doktorsavhandlingar och föreslår att dessa sammanfattningar görs lätt tillgängliga i en databas. En sådan kan även bli en stor tillgång för det utvidgade terminologiska samarbete mellan universitet och språkvård som kommittén föreslår. i moderna språk stödjer uttryckligen de två första huvud- förslagen i avsnittet. Svenska biotermgruppen tillstyrker utredningens förslag om att stärka svenskans ställning inom högre utbildning, och att utreda konsekvenserna av engelska som läroboks- och föreläsningsspråk inom högskoleutbildningen. Det är viktigt att inte sätta svenska och engelska som motsatspar – studenterna måste behärska sina ämnen på bägge språken efter avslutade studier. Biotermgruppen tillstyrker förslaget om att doktorsavhandlingar ska förses med sammanfattningar och abstracts på svenska, men vill påpeka att det inte är kostnadsneutralt. Biotermgruppen vill betona vikten av att sammanfattningen skrivs på samma vetenskapliga nivå som den engelska avhandlingstexten. Det ska alltså inte vara fråga om en populärvetenskaplig sammanfattning. välkomnar de åtgärder som föreslås för att främja använd- ningen av svenska i vetenskapliga sammanhang. Dessa skulle inte minst gagna den anknytning till forskning som krävs för all grundutbildning. stödjer förslaget att svenska och engelska skall användas parallellt på högskola och universitet. Likaså delar föreningen uppfatt- ningen att Svenska C bör vara obligatoriskt förkunskapskrav för högskoleutbild- ningar. Det är även angeläget att högskoleundervisning på engelska följs upp. instämmer i förslaget att språkliga färdigheter bör vara en del av forskarutbildningen. Det är viktigt att forskningsresultat blir tillgängliga både nationellt och internationellt och därför blir färdigheter i svenska och engelska viktiga. Likaså stödjer institutet att man bör tillfoga en sammanfattning på svenska för doktorsavhandlingar skrivna på ett annat språk än svenska och att abstracts ska återges i både svensk och engelsk version. ser det också som viktigt att populärvetenskapliga presentationer uppmuntras. ansluter sig till de bedömningar och förslag som redovisas. Det är angeläget att insatser görs för att främja utbildning i och använd- ning av såväl svenska som engelska vid universitet och högskolor. Att ambitioner- na utökas till att omfatta även andra stora internationella språk är lovvärt. anser att betänkandets förslag om ökat fokus på språkkun- skaper på högskolan är ytterst viktiga. En satsning på parallell användning av svenska och engelska inom forskning och högre utbildning bör vara högpriorite- rad och ändringar av målen i högskolelagen bör kunna understryka detta. TNC vill framhålla att om det ska bli obligatoriskt att skriva svenska sammanfattningar i doktorsavhandlingar, bör det uttryckligen sägas att det inte räcker med populärvetenskapliga sammanfattningar på avhandlingens baksida. TNC vill dock invända mot utredningens bedömning att kravet på svenska sammanfattningar inte skulle få finansiella konsekvenser. Det är av största vikt att de föreslagna kurserna i vetenskaplig kommunikation kommer till stånd, om vetenskapliga sammanfattningar alls skall kunna skrivas. Denna typ av kurser bör universitet och högskolor få ökade resurser för att genomföra. TNC instämmer i behovet av att terminologiskt samarbete mellan hög- skolorna och språkvården vidareutvecklas.