sou · GQB396 · 2003-01-01 00:00:00 — borgarna till olika aktörer som ansvarar för, eller engagerar sig i, en EU-relaterad fråga. Den blir därmed också en viktig resurs för dem som arbetar med att förmedla information t.ex. representanter för media, lärare och bibliotekarier. Allmänhetens EU-upplysning ska utveckla sin service- och informationsverksamhet genom bl.a. kontakter med myndigheter och organisationer. I arbetet med att ge allsidig och saklig information anser utredningen att Allmänhetens EU-upplysning bör ha en nära kontakt med där alla riksdagspartier finns representerade. Dagens EU-upplysning informerar bl.a. om behandlingen av EU-frågor i hela den svenska beslutsprocessen. be- handling av EU-frågor presenteras på ett förtjänstfullt sätt. Utredningen föreslår att denna höga ambitionsnivå också ska gälla för hela beslutsprocessen i och inom EU. EU-upplysningen av strukturerar, bearbetar, behovs- anpassar och presenterar sakinformation som gör det möjligt för medborgarna att förstå och tillgodogöra sig informationen. Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upplysning fortsätter med den servicen, men i mer begränsad omfattning än . Därmed ges utrymme för att utveckla andra delar av verksamheten såsom vägvisar-/lotsfunktionen. beslutade om EU-upplysningens arbetsuppgifter. I beslutet sägs bl.a. att ett nätverk av vidare- informatörer ska utvecklas. Efter att varit EU-medlem har de EU-relaterade frågorna blivit en integrerad del i hela det svenska samhällslivet. Enligt utredningens uppfattning är det därmed inte en statlig uppgift att bygga upp ett eget nätverk av vidareinformatörer för att sprida informationsmaterial om EU och EU-relaterade frågor till allmänheten. I den svenska demokratiska traditionen är det de politiska partierna, bildningsförbunden, intresseorganisationerna och andra som deltar i opinionsbildning och folkbildningsarbete som, utifrån sina utgångspunkter, verkar för att medborgarna ska ha kunskap om samhällsfrågorna och delta i den demokratiska processen. Att tjänstemännen på Allmänhetens EU-upplysning skulle fun- gera som vägvisare betydligt oftare skulle exempelvis betyda att hon/han vid komplicerade frågor hänvisar till relevanta aktörer, istället för att själv ta kontakt med berörd myndighet eller motsvarande och därefter återkomma till den som sökt infor- mation. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning Det motsvarar arbetssättet för EU-oplysning. Den danska policyn är att bidra till att det vid en förfrågan blir så kort väg som möjligt mellan frågeställaren och den som har kunskap att svara. 3.3.1Egen webbplats som kompletteras med telefonjour Förslag: För att kunna erbjuda en mer användarvänlig och till EU-frågorna mer anpassad och logiskt uppbyggd webbplats förordar utredningen att Allmänhetens EU-upplysning får en egen webbadress. Det skulle även göra det lättare för Allmänhetens EU-upplysning att skapa en egen identitet och att kunna marknadsföra sin service till allmänheten. Betydande investeringar i webbutveckling krävs oavsett om den är en del av huvudmannens webbplats eller ligger utanför densamma. Relevant, användbar och omfattande information i elektronisk form presenteras på EU-upplysningens webbplats. Dessutom sker en utveckling genom t ex ett publiceringsverktyg för EU- ärenden som bl.a. gör det möjligt att följa var i beslutsprocessen ett visst EU-direktiv finns. Utredningen anser att det är angeläget att Allmänhetens EU-upplysning bygger vidare på och utvecklar detta system för att skapa den avsedda överblicken av var olika ärenden befinner sig i beslutsprocessen. Genom att webbplatsen för Allmänhetens EU-upplysning har länkar till webbplatser för de svenska aktörer som har EU-relaterad information och till EU:s institutioner ska den vara en naturlig ingång för dem som söker informationen över Internet. En egen webbadress och webbplats skulle väsentligt underlätta för Allmän- hetens EU-upplysning att skapa en egen identitet och att kunna marknadsföra sin service till allmänheten. Att bygga upp en ny webbplats torde kräva en investering på i storleksordningen . Om möjligt ska denna webbplats skötas av huvudmannens ordinarie IT-verksamhet. Om det inte är praktiskt möjligt menar utredningen att Allmänhetens EU-upplysning ska ges resurser att driva en egen webbplats hos en extern leverantör. Driften hos en sådan leverantör beräknas kosta 300 . Oavsett om driften sköts av huvudmannen eller en extern leverantör krävs dessutom fortlöpande investeringar i webbutveckling, då tekniken ständigt Förslag om Allmänhetens EU-upplysning förändras och webbplatsen snabbt blir föråldrad. Eftersom denna kostnad kan komma att variera över tiden har utredningen valt att inte närmare precisera utvecklingskostnaderna. 3.3.2I framtiden bör webbportal för EU-relaterade områden utvecklas Det vore önskvärt med en webbportal från vilken dokument från 50 100 EU-relevanta webbplatser skulle vara åtkomliga. Utred- ningen har låtit undersöka de tekniska förutsättningarna för en sådan webbportal där den informationssökande skulle komma direkt till det/de specifika dokument som är betydelsefulla för det som efterfrågas, dvs. inte bara få en länk till dem som behandlar frågan på sina respektive webbplatser. Utredningen anser att det inte är aktuellt att starta en EU-portal då träffsäkerheten anges vara så låg som 50 . Det skulle betyda att omkring en tredjedel av sökningarna inte gav tillfredsställande resultat. Dessutom kräver den teknik som i dags- läget skulle kunna vara aktuell mycket stora personella resurser. (Se bilaga 6). Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upplysning för en dialog med Statskontoret och andra organisationer som arbetar med utvecklingen av nya söksystem. Utredningen föreslår att en uttalad beredskap bör finnas hos huvudmannen för att så snabbt som möjligt ordna finansiering för att skapa en webbportal. Detta när de tekniska förutsättningarna är tillräckligt utvecklade och kostnaden blir ekonomiskt försvarbar. 3.3.3Telefonservice för ökad tillgänglighet Utredningen anser att telefonservicen är ett mycket viktigt komplement till den information som ges i elektronisk form. Sär- skilt för dem som inte har tillgång till Internet är denna service en nödvändighet. För personer med särskilda behov kan telefonservice i många fall vara den enda tillgängliga kanalen för att få den information man efterfrågar. Utredningen anser att man bör över- väga att förlänga öppettiderna för att därmed öka tillgängligheten till denna service. För dem som har tillgång till Internet kan Förslag om Allmänhetens EU-upplysning telefonservicen erbjuda hjälp/handledning hur man söker infor- mation. 3.3.4Erbjud viss basinformation och ha beredskap för högaktuellt ämne Allmänheten har fortfarande visst behov av basinformation om EU såsom information om EU:s institutioner, deras formella besluts- processer och kompetens. Erfarenheterna från EU-upplysningens verksamhet visar dock att behovet successivt minskat alltsedan blivit EU-medlem. Istället har frågor av mer komplex och individinriktad karaktär ökat. Det finns klara önskemål från exempelvis lärare och represen- tanter för media om att Allmänhetens EU-upplysning snabbt bör kunna ta fram bakgrundsinformation och fakta om ett aktuellt ämne. Sammanställd information av detta slag anses fylla en viktig funktion, just då en aktuell debatt eller motsvarande pågår i t.ex. media. presenteras och publiceras aktuella ämnen på webbplatsen. För bl.a. undervisningsändamål finns behov av basinformation som kan anpassas till elever på olika stadier. Därför föreslår utredningen att Allmänhetens EU-upplysning även i fortsättningen dels ska erbjuda viss basinformation dels snabbt kunna sammanställa information om ett högaktuellt ämne om detta efterfrågas. För att undvika dubbelarbete är det angeläget att ta hänsyn till informationsutbudet från andra aktörer. Inrikt- ningen är att Allmänhetens EU-upplysning endast ska producera egna informationstexter då komplettering visar sig nödvändig. Även om Allmänhetens EU-upplysning, till skillnad från t.ex. , inte ska ha ansvar för att stimulera debatt i olika aktuella EU-frågor, så finns anledning för Allmänhetens EU- upplysning att ha beredskap för att möta ett ökat intresse från allmänheten i samband med förändringar inom EU. När olika EU-frågor kommer högt på den politiska dagord- ningen leder detta till en generell efterfrågeökning på information om EU. Det visar såväl erfarenheter från det svenska ordförande- skapet som folkomröstningskampanjerna i . Det är ytter- ligare en anledning att Allmänhetens EU-upplysning bör få resurser att aktivt gå ut till allmänheten och informera om den service som ges. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.3.5Erbjuda hjälp med att klargöra innebörden av vissa dokument Allmänhetens EU-upplysning bör bidra till att hjälpa medborgarna med att klargöra den faktiska betydelsen av ett dokument i en EU- relaterad fråga. Det handlar i enklare fall om att en medborgare som önskar ta del av ett dokument erbjuds hjälp med att förstå innebörden av en text. I andra fall bör Allmänhetens EU-upplys- ning hänvisa till ansvarig myndighet och till de organisationer som är engagerade i frågan, för att få hjälp med tolkning av innebörden. Allmänhetens EU-upplysning kommer att kunna tillhandahålla så kvalificerade informationstjänster att den blir en värdefull resurs för förtroendevalda och för dem som i sitt yrke har att informera om EU-relaterade frågor t.ex. informatörer i kommuner, landsting och organisationer Detta gäller också tjänstemän inom , och myndigheter. Det kan synas effek- tivt att utnyttja den kompetens som EU-informatörerna har för utbildningsändamål. De resurser som föreslås för Allmänhetens EU-upplysning är dimensionerade för att den ska kunna tillhandahålla kvalificerade informationstjänster via den egna webbplatsen och telefonservice. Utredningen anser därför att det är olyckligt om resurserna splittras genom att tillföra arbetsuppgifter som ligger utanför det egentliga uppdraget. Utredningen anser att Allmänhetens EU-upplysning, av såväl principiella som resursskäl, inte ska arbeta med att sprida eget producerat informationsmaterial om EU-relaterade frågor genom att bygga upp ett nätverk av vidareinformatörer. En väl känd efterfrågestyrd informationsservice är enligt utredningens uppfattning den effektivaste vägen att öka medbor- garnas kunskap om och intresse för EU-relaterade frågor. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.4Öka kunskapen om Allmänhetens EU-upplysning Knappt en procent av befolkning känner till dagens EU- upplysning (se bilaga 5). Utredningen föreslår därför att Allmän- hetens EU-upplysning får ett extra anslag för att informera om sina tjänster till allmänheten. För att bli bättre känd bland allmänheten och bland exempelvis representanter för media, skolor och folkbibliotek behövs en genomtänkt insats under ett flertal år. Utredningen föreslår en extra budget för marknadsföring med år ett, år två och år tre. För att klargöra verksamhetens inriktning anser utredningen att det finns skäl att ändra namnet på verksamheten till Allmänhetens EU-upplysning. kallas ibland verksamheten felaktigt för EU-upplysning. har EU-upplysningen använt sig av begreppet neutral information när de har marknadsfört sina tjänster till allmänheten. Möjligen bottnar begreppet neutral information i att EU- upplysningen enligt (1994/95:KU36) ska erbjuda partipolitisk neutral information. Det kan finnas olika uppfattningar om vad som avses med begreppet neutral. Därför föreslår utredningen att Allmänhetens EU-upplysning ska beskriva sin verksamhet som allsidig och saklig. EU-upplysningen har starkt begränsade resurser och har därför inte fullt ut kunnat leva upp till sitt uppdrag. Utredningen ser utvecklingsområden och ökande behov av insatser, som utredningen anser att verksamheten inte kraftigt ska byggas ut. Utredningen anser därför att en viss resursförstärkning behövs med en nedprioritering av vissa delar av verksamheten. De resurser som utredningen föreslår förutsätter en prioritering mellan olika, var för sig angelägna, informationsinsatser. Utred- ningen föreslår att rollen som vägvisare sätts i första rummet. Därav följer att Allmänhetens EU-upplysning i mindre omfattning själv ska utreda sakförhållanden för att kunna ge svar på ställda frågor. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning Utredningens uppfattning är att den egna bearbetade sakinfor- mationen i första hand ska publiceras på webbplatsen. När den som frågar inte har tillgång till IT kan svar ges genom att materialet på webbplatsen skrivs ut och översänds per post. Det är angeläget att Allmänhetens EU-upplysning, som ett led i de egna marknadsföringsinsatserna, presenterar sin verksamhet i tryckt form. Detta är viktigt för att bibliotekarier, lärare och andra som aktivt informerar om olika vägar att nå samhällsinformation ska kunna bidra till att göra verksamheten känd. Utredningen föreslår en personalstyrka på 12 fasta tjänster vid Allmänhetens EU-upplysning. Det kan jämföras med dagens 8,5 fasta tjänster och 1,5 projektanställningar. Denna förstärkning föreslås för att klara det utökade uppdraget med webbplatsen och möta den ökade efterfrågan på service som följer av en aktivare marknadsföring. Förstärkningen föreslås också för att utveckla den kontaktskapande verksamheten med riksdags- partierna, tjänstemän, EU-parlamentarikerna, arbetsmarknadens parter m.fl., samt för att snabbt sammanställa information om högaktuella frågor. 3.6Riksdagen huvudman för Allmänhetens EU- upplysning Frågan om huvudmannaskapet för allmänhetens EU-upplysning utreddes ingående 1995. beslutade (1994/95:KU36) enligt förslag från SOU 1995:127 om att placera den vid . För en placering vid talar nu liksom då den saklighet och opartiskhet i verksamheten som ytterst garante- ras av parlamentariskt sammansatta riksdagsstyrelse (tidigare förvaltningsstyrelse). Utredningen har inte funnit anled- ning att ifrågasätta beslutet om huvudmannaskap. 3.6.1Statligt åtagande och organisationsform Frågor som berör EU är en integrerad del av svensk politik. Riksdag, regering och myndigheter har ansvar för att medborgarna har tillgång till information när en fråga hanteras i statsförvalt- ningen. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning Utredningen ser det som en statlig uppgift att underlätta för medborgarna att ta del av information om EU-relaterade frågor. Därför har utredningen föreslagit ett statligt huvudmannaskap för Allmänhetens EU-upplysning. Svenska statliga organ och andra aktörer har olika roller i EU- samarbetet vilket präglar deras informationsverksamhet. Detta är huvudskälet till att utredningen inte förordar ett för den svenska staten och Europeiska kommissionen gemensamt informations- center motsvarande de som finns i och . I propositionen Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd (1995/96:61) skrev regeringen att det kunde vara motiverat att överväga att låta en statlig uppgift utföras i en privaträttslig verksamhetsform. Sådana överväganden kunde vara aktuella då det finns statsfinansiella eller andra skäl för staten att samverka med någon annan. Även i vissa andra fall då staten själv finansierar och driver verksamhet kan behovet av en självständig framtoning för verksamheten utgöra skäl för att utnyttja en privat- rättslig verksamhetsform. Ställningstagandena i propositionen innebär bland annat att när staten, tillsammans med annan part, engagerar sig i verksamhet som är beroende av statligt stöd bör detta främst ske genom ett aktie- bolag eller en ideell förening. Regeringen fann att enkla bolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag och stiftelser var olämpliga organisationsformer. Enligt utredningens förslag är de verksamhetsformer som an- givits för verksamheter med delat huvudmannaskap inte aktuella. Allmänhetens EU-upplysning föreslås få en självständig roll. Det har därför funnits anledning att överväga aktiebolag som organisa- tionsform. Det som talar emot aktiebolagsformen är att det höga kravet på trovärdighet förutsätter att verksamheten bedrivs i en tydlig offentlig och öppen form. Med tanke på behovet av att ge verksamheten en öppen och offentlig karaktär är det inte heller aktuellt att föreslå stiftelse- formen. Verksamheten vid Allmänhetens EU-upplysning kommer dessutom att vara beroende av återkommande statliga anslag och då godtas inte att en stiftelse bildas. (Stiftelselagen 1994:1220) Eftersom Allmänhetens EU-upplysning inte föreslås få myndig- hetsutövande uppgifter finns inte anledning föreslå att verksam- hetens skall bedrivas i myndighetsform. Regeringen har också intagit en principiellt restriktiv hållning när det gäller att inrätta nya myndigheter. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.6.2Riksdagen kontra som huvudman Utredningen 1995:127 Framtida central Europainformation föreslog som huvudman för EU-upplysningen vilket också blev beslut (1994/95:KU36). Skälen som den förra utredningen presenterade var följande: N En fördel med en tänkbar placering vid var närheten till fackdepartementens sakkunskap. Mot detta, menade man, talade regeringens uppgift att bereda politiska beslut vilket ansågs riskera att påverka verksamhetens tro- värdighet. Mot denna placering talade också att departementen, som beredningsorgan, inte skulle vara huvudmän för perma- nenta verksamheter. N För en placering vid talade erfarenheter av information till allmänheten och upparbetade kanaler till bibliotek, gymnasieskolor och högskolor. Ytterligare ett skäl som då framfördes var möjligheterna för EU-upplysningen att samverka med . Ett viktigt skäl som framfördes var att verksamhetens saklighet och opartiskhet ytterst garan- terades av parlamentariskt sammansatta förvalt- ningsstyrelse. Utredningen har övervägt de olika alternativen och funnit att det inte finns någon anledning att ifrågasätta den förra utredningens val av placering. Huvudskäl för en placering vid är just att verksamhetens saklighet och allsidighet garanteras av en parla- mentarisk sammansatt huvudman. 3.7Självständig och oberoende ställning för att synas Det är dock viktigt att Allmänhetens EU-upplysning ges en stark ställning med erforderliga resurser och ett tydligt mandat från riksdagsstyrelsen som gör det möjligt för den att leva upp till sitt uppdrag att verka i allmänhetens tjänst. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning Utredningen lägger inget konkret förslag om den organisatoriska placeringen i . Men en förutsättning för utredningens förslag om allmänhetens upplysningstjänst i EU-relaterade frågor är att ger den en sådan ställning i organisationen att den kan få en egen tydlig identitet och möjlighet att självständigt marknadsföra sig som Allmänhetens EU-upplysning. 4Överväganden kring information om EU-relaterade frågor Information om EU-relaterade arbete är en naturlig del av informationsarbete. bedriver ett omfattande informationsarbete om EU-relaterade frågor. Riks- dagsbiblioteket och informationsenheten medverkar aktivt till att informera allmänheten om EU-arbete. Enligt utredningens förslag har Allmänhetens EU-upplysning i uppdrag att informera medborgarna om hur EU-relaterade frågor hanteras i hela statsförvaltningen och av andra aktörer. Det betyder att har ansvar för att presentera sitt eget specifika EU- arbete. Utredningen vill inte förekomma riksdagsförvaltningens pågåen- de informationsutredning. Utredningen har av den orsaken valt att inte föreslå inriktning och omfattning av information till allmänheten om sitt EU-relaterade arbete. 5Förslag om information om EU-relaterade frågor Förslag: Från departementens synpunkt är informations- ansvaret detsamma oavsett om en fråga har anknytning till EU eller inte. Det finns därför inga skäl att föreslå att infor- mationsuppgifterna om EU-relaterade frågor i ska samordnas på ett, från övriga frågor, särskilt sätt. Utred- ningen föreslår inga särskilda formella samordningsfunktioner. Det nu gällande arbetssättet täcker väl det behov av samordning som kan uppstå. Ett undantag är utredningens förslag om en för gemensam EU-webb. Här föreslås att ansvaret för verk- samheten läggs på UD:s press- och informationsenhet. Enheten ansvarar för vissa ytterligare samordningsuppgifter. Utred- ningen föreslår att så blir fallet också i fortsättningen. Handläggning och beslut i EU-relaterade frågor är en väl integrerad del i arbete. Samordningen av EU-frågor sker genom beslut i regeringen. I samordningsfrågor leds beredningen av Statsrådsberedningen. Vid Statsrådsberedningens överläggningar med departementen om EU-frågor samt vid möten mellan infor- mationscheferna respektive pressekreterarna i kan beslutsunderlag för såväl fortlöpande som särskilda informa- tionsinsatser i en EU-relaterad fråga diskuteras. Därmed skapas också förutsättningar för samordning av informationsansvaret då fler än ett departement berörs. Nationella förberedelser i projektform Utredningen föreslår att nationella förberedelser inför större särskilda händelser och ställningstaganden inom EU även i fort- sättningen drivs i projektform. Exempel på projektformen är Förslag om information om EU-relaterade frågor om regeringskonferensen om framtidsfrågor- na samt organisationen kring det svenska ordförandeskapet 2001. Regeringen har ansvar för att initiera en särskild informa- tionsinsats i en EU-relaterad fråga. Liksom är det även i fortsättningen naturligt att Statsrådsberedningen handlägger dessa regeringsärenden. Statsrådsberedningen förbereder det politiska beslutet om resurstilldelning och vem som ansvarar för en informa- tionsinsats. Det var fallet med och blir t.ex. aktuellt vid en aviserad folkomröstning om svenskt inträde i det europeiska valutasamarbetet. 5.1Regeringskansliets EU-webb skapar ökad öppenhet Förslag: webbplats för EU-frågor inrättas. Här ska löpande information om svenska ståndpunkter i EU- sammanhang, dagordningar för ministerrådet och andra doku- ment publiceras i likhet med vad som skedde under det svenska ordförandeskapet. EU-webb blir en naturlig ingång för de med- borgare som vill följa arbete med EU-frågor. Detta gäller också de yrkesgrupper som arbetar med EU-relaterade frågor, t.ex. journalister. Även tjänstemän inom riksdagsförvalt- ningen och likaväl som anställda inom stat och kommun skulle ha stor nytta av denna EU-webb. Den bör ha en hög ambitionsnivå vad gäller öppenhet och snabbhet att publicera dokumenten. Det handlar om att aktivera en vilande webbplats som redan har erforderliga applikationer. Webbredaktionen skulle förslagsvis bestå av tre tjänster. Att aktuell information snabbt publiceras på webbplatsen är avhängigt av att berörda tjänstemän på respektive departement, t.ex. handläggare, pressekreterare och informatörer har möjlighet att publicera direkt på webbplatsen. Det rör sig sannolikt om ett fyrtiotal tjänstemän. Naturligtvis kommer det att innebära vissa ökade arbetsinsatser. Att fungerade så bra under ordförandeskapet berodde bl.a. på att den politiska ledningen gav klart stöd. Förslag om information om EU-relaterade frågor förslag förutsätter att liknande stöd ges för arbetet med att publicera på EU-webben. Statsrådsberedningen har som nämnts samma samordnande roll i EU-frågor som i alla andra frågor. Antalet tjänstemän i Statsråds- beredningen är relativt sett få. Därför står det i arbetsordningar etc. att EU-enheten på UD biträder Statsrådsberedningen. Tillsammans kan man kalla dem samordningsfunktionen. Utredningen föreslår att webbplatsen om regeringens EU-arbete, handläggs av den informationsenhet som har samma organisatoriska hemvist som samordningsfunktionen för EU-frågor, dvs. UD:s press- och infor- mationsenhet. Även under ordförandeskapet ansvarade UD:s press- och informationsenhet för webbplatsen . finns vissa informationsuppgifter i EU- relaterade frågor som inte kan knytas till en specifik fråga eller ett visst departement. UD:s press och informationsenhet föreslås också fortsättningsvis ansvara för sådan sektorsöverskridande verk- samhet. Ett exempel är populärversionen av om EU.