sou · GQB3121d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Partsbehörigheten innefattar normalt framför allt en rätt att initiera ett mål eller ärende och att under handläggningen härav behandlas som part samt en rätt att överklaga myndighetens eller domstolens beslut. En annan term av betydelse i sammanhanget är processbehörig- het. Med det uttrycket avses behörigheten att för egen räkning väcka talan och vidta andra processuella åtgärder. Inte alla som har partsbehörighet, dvs. kan vara part i mål eller ärende, är process- behöriga. Om en part saknar processbehörighet, förs partens talan av en legal ställföreträdare. Vårdnadshavaren är ställföreträdare för underårig part om ej annat följer av särskild lagstiftning. Uttrycket processbehörighet används framför allt då det gäller möjligheten att själv föra sin talan vid domstol. Om man i sammanhanget även Elevernas inflytande och rättssäkerhet talar om rätten att föra sin egen talan i ärenden hos myndigheter används i allmänhet uttrycket talerätt. Såvitt gäller möjligheten att själv föra sin talan och överklaga beslut saknar en underårig som regel denna rättighet. Som exempel kan nämnas att en underårigs överklagande enligt kommunallagen inte tagits upp till prövning. Inom vissa områden föreligger dock sådan rätt. Inom socialtjänstområdet har funnits en lagfäst rätt för den som fyllt att själv föra sin talan. Härvid gäller att även vårdnadshavaren har rätt att föra egen talan. Vidare kan nämnas att en underårig, som fyllt , har rätt att i viss utsträckning själv sluta arbetsavtal. 9.5.3Talerättens utformning på skolområdet Vid ansökningar om intagning till gymnasieutbildning använder kommunerna en blankett där såväl vårdnadshavare som elev under- tecknar ansökan. Vid överklagande hos Skolväsendets överklagande- nämnd godtar nämnden, enligt vad som har upplysts, att överkla- gandet endast har undertecknats av den underåriga eleven. Då det gäller möjligheten att initiera ett ärende hos myndighet torde inte alltid föreligga en lika skarp gräns, även om det även här följer av bestämmelser att vårdnadshavaren för den underåriges talan. Sålunda har JO t.ex. ansett att en underårig som uppnått erforderlig ålder och mognad kan ha rätt att ta del av allmänna handlingar vilket också då innefattar rätt att initiera ett sådant ärende. Skolförfattningarna är i detta hänseende långt ifrån entydiga. På grundskolenivå anges vanligen att det är vårdnadshavaren som gör ansökningar och har rätt att överklaga beslut. I vissa fall anges dock att det är eleven eller dennes ställföreträdare. Inte heller föreskrif- terna som gäller gymnasieutbildningen är entydiga. Här talas bl.a. om den som söker utbildningen och eleven eller dennes ställ- företrädare. Huruvida härmed avses att rätten att ansöka och över- klaga tillkommer eleven ensam eller vårdnadshavaren i egenskap av legal ställföreträdare eller båda var för sig framstår som oklart. Elevernas inflytande och rättssäkerhet Enligt direktiven skall översynen av skollagsstiftningen bl.a. syfta till att stärka elevernas rättssäkerhet. En viktig fråga är i vilken utsträckning en underårig elev, som uppnått i sammanhanget erfor- derlig ålder, skall själv kunna föra sin talan i ärenden som regleras av skolförfattningar. I fråga om utbildning upp till gymnasienivå är eleverna i allmän- het i den åldern att det får anses naturligt att de företräds av vård- nadshavaren. Såvitt gäller vuxenundervisningen har eleverna upp- nått myndig ålder. Den nu aktuella frågeställningen gäller därför i praktiken huvudsakligen beslut rörande gymnasieutbildningen, där ansökan görs och överklagande sker med stöd av föreskrifter i skol- författningarna. Vad i det följande sägs om gymnasieutbildning avser även gymnasiesärskolan. Den som påbörjar gymnasieutbildning har uppnått en ålder som ligger nära myndighetsgränsen och då utbildningen avslutas har ele- ven regelmässigt uppnått denna åldersgräns. Det förefaller därför naturligt att eleven själv får föra sin talan beträffande ansökningar och överklaganden som gäller beslut rörande gymnasieutbildningen även om han eller hon inte har uppnått myndig ålder. Intet hindrar naturligtvis att eleven ber vårdnadshavaren att uppträda som om- bud. Om man inför en regel om underårig elevs talerätt är det onekli- gen från praktiska utgångspunkter enklast om denna knyts till gymnasieutbildningen. Den som handlägger ansökningar eller över- klaganden behöver då inte kontrollera elevens ålder och alla elever behandlas lika. En sådan regel, som således endast gäller gymnasie- utbildningen, kan då tas in i skollagens kapitel om sådan utbildning. Den ovan skisserade lösningen har dock den nackdelen att den inte omfattar elever i motsvarande ålder, som väljer att efter skol- pliktens upphörande fortsätta i grundskola, särskola, eller special- skola. Om en regel om underårigs talerätt även skall omfatta sådana elever är nödvändigt att i stället införa en åldersgräns. Denna kan då lämpligen knytas till 16-årsgränsen vilken utgör gränsen för skolpliktens upphörande och kommer att i huvudsak överensstämma med en bestämmelse om underårigs talerätt i fråga om ansökningar och överklaganden som gäller gymnasieutbildning- en. Ett tredje alternativ, som tillfredsställer de synpunkter som an- förts ovan, är att det i ett kapitel som inte är begränsat till en viss Elevernas inflytande och rättssäkerhet skolform införs en regel om rätt för elever som fyllt att själva föra sin talan i ärenden och överklaganden enligt skollagen. Denna rätt ges också elever, oavsett om de uppnått eller ej, när fråga är om ansökan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan och överklagande av sådana ärenden. Vid en avvägning av olika alternativ har kommittén funnit att detta är den mest tillfreds- ställande lösningen. En annan fråga som behöver övervägas är om vårdnadshavaren skall ha rätt att överklaga skolmyndighetens beslut om han eller hon har en mot eleven stridande uppfattning. I sammanhanget kan nämnas en sådan talerätt tillerkänns vårdnadshavaren i mål och ärenden som regleras i socialtjänstlagen. Kommittén anser att vård- nadshavaren bör ha en sådan möjlighet till överklagande. Kommittén vill vidare framhålla att det är angeläget att det av författningarna klart framgår vem som har rätt att överklaga skol- myndighetens beslut så att det inte uppstår någon tveksamhet till följd av att terminologin inte är enhetlig eller konsekvent. 9.6Skolans information till myndiga elevers föräldrar Kommitténs förslag: I skollagen föreskrivs en skyldighet för skolan att informera en elevs föräldrar om eleven är frånvarande i sådan utsträckning att det kan påverka rätten till studiehjälp. Informationsskyldigheten gäller även om eleven fyllt . Enligt Skollagskommitténs direktiv skall kommittén utreda beho- vet av en skyldighet för skolan att i vissa sammanhang informera myndiga elevers föräldrar, utan att lämna ut sekretesskyddade uppgifter, t.ex. då eleven utan giltig orsak är frånvarande i sådan omfattning att detta kan komma att påverka rätten till studiebidrag. Frågan om att reglera en rätt att underrätta föräldrar till myndiga elever om problem i skolan har aktualiserats i motioner varvid bl.a. framhållits att det är bekymmersamt att föräldrarna har försörj- ningsansvaret för elever till och med men inte en själv- klar rätt till information om elevernas uppförande i skolan. Elevernas inflytande och rättssäkerhet Enligt 7 kap. 1 § FB skall föräldrar svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräld- rarnas samlade ekonomiska förmåga. Underhållsskyldigheten upp- hör när barnet fyller . Går barnet i skolan efter denna tidpunkt är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången på- går, dock längst intill dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. Vårdnadshavares rätt till insyn Enligt 6 kap. 2 § FB har vårdnadshavaren ansvar för barnets person- liga förhållanden och har i enlighet därmed enligt 6 kap. 11 § sam- ma balk rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnet. De förpliktelser som innefattas i vårdnadsskyldigheten förutsätter att vårdnadshavaren har insyn i barnets personliga angelägenheter. Vårdnaden om barnet består till dess att barnet fyllt eller ingått äktenskap. Vårdnadshavaren skall emellertid i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Den uttunnade vårdnads- rätten innebär att det inte alltid kan göras gällande en rätt för vårdnadshavare att ta del av sekretesskyddade uppgifter rörande barnet då detta uppnått en sådan ålder att det kan anses ha ett berättigat intresse av integritet gentemot föräldrarna. När barnet uppnår myndig ålder upphör, som nämnts, vårdnads- havarens ansvar och därmed även dennes speciella rätt till insyn. I skollag och läroplaner förutsätts en samverkan mellan skola och hem när det gäller barn och ungdom. I Lpf 94 föreskrivs bl.a. att läraren i gymnasieskolan och gymna- siesärskolan skall samverka med hemmen och informera om Elevernas inflytande och rättssäkerhet elevernas skolsituation och kunskapsutveckling. Vidare har rektor ett särskilt ansvar för att föräldrarna får insyn i elevernas skolgång. Enligt 7 kap. 19 § gymnasieförordningen skall rektor se till att eleven minst en gång per termin ges samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (utvecklingssamtal). I fråga om elever som inte fyllt och inte heller ingått äktenskap skall även vårdnadshavarna få sådan information. I samband med att frågan om obligatoriska utvecklingssamtal i gymnasieskolan behandlades i propositionen Gymnasieskola i utveckling (prop.1997/98:169) uttalade bl.a. följande. I gymnasieskolan finns både myndiga och omyndiga elever. Det bör inte vara något hinder för skolan att informera myndiga elever i gym- nasieskolan om vikten av och möjligheten för deras föräldrar att delta i utvecklingssamtalen. Detta bör kunna göras utan att respekten för den myndige elevens integritet åsidosätts. (bet.1998/99:UbU 3) Elevers närvaro i gymnasieskolan Gymnasieskolan är en frivillig skolform. Några uttryckliga bestäm- melser om skyldighet att närvara i skolan finns inte i skollagen eller gymnasieförordningen. Att närvaro i skolan förutsätts framgår emellertid av bestämmelserna i gymnasieförordningen om skyldig- het att anmäla hinder att delta i skolarbetet och genom bestämmel- serna om möjlighet att bevilja ledighet från skolarbetet för enskilda angelägenheter eller befrielse från undervisning i vissa undervis- ningspass eller annat skolarbete. Av detta följer att man kan tala om giltig och ogiltig frånvaro i gymnasieskolan. Uppgifter om närvaro och frånvaro från skolan samt studieresul- tat omfattas inte av sekretess om det inte ingår i en utredning i ett disciplinärende. Det föreligger därför inte något hinder från sekre- tessynpunkt att lämna ut sådana uppgifter till föräldrar även om eleven är myndig. JO-uttalanden om myndiga elever Enligt JO-uttalanden skall myndiga elever inte i något sammanhang behandlas som om de vore omyndiga. JO har också framhållit vik- ten av att lärare och skolledning vid gymnasieskolor, där en mycket stor del av eleverna torde uppnå myndighetsåldern under studie- Elevernas inflytande och rättssäkerhet tiden, är uppmärksamma på frågan om eleverna är myndiga eller ännu står under någons vårdnad. (JO beslut , dnr 4436-1993 och , dnr 3647-1992). Till belysande av en myndig elevs integritetsskydd kan återges följande uttalande av JO (JO beslut , dnr 4877- 1996). Sedan en person fyllt , är han myndig och har att själv bestämma om sina personliga förhållanden. Något undantag för förhållanden som rör skolan finns i detta avseende inte. Eleven är beträffande sin skol- gång således självständig gentemot sina föräldrar. En följd av detta är att normal sekretess råder för skolans uppgifter om eleven även i för- hållande till föräldrarna. Det finns mot bakgrund av det nu anförda inte längre något skäl för skolan att sedan en elev uppnått myndighetsåldern, kontakta elevens föräldrar i frågor som rör elevens förhållanden i skolan. Däremot är skolan skyldig att på en förälders begäran lämna ut uppgifter som inte omfattas av sekretess i den mån uppgifterna finns noterade i allmän handling. Uppgifter om frånvaro omfattas i normalfallet inte av sekre- tess. JO har uttalat att om det är fråga om nödsituation kan föräldrar underrättas oaktat eleven är myndig (JO-beslut-1994-04-22 dnr 4436-1993). Bestämmelser om studiehjälp och skolornas handläggning Studiehjälp är ett statligt studiestöd som lämnas till studerande i gymnasial utbildning t.o.m. vårterminen det år den studerande fyller . Studiehjälpen handhas av (). Bestämmelser om studiehjälp finns i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) och före- skrifter som meddelats av CSN. Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg och inackorde- ringstillägg och lämnas för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. Förhinder att delta i utbildningen p.g.a. sjukdom påverkar inte rätten till studiehjälp. Studiehjälp beviljas för varje halv månad man studerar och betalas ut , i allmänhet i efterskott. Utbetalningen sker till den studerandes föräldrar eller annan vårdnadshavare enligt samma grunder som tillämpas vid utbetalning av allmänt barnbidrag. Är den studerande myndig skall dock studiehjälpen betalas ut direkt till honom eller henne själv (2 kap. 33 § studiestödsförordningen). Elevernas inflytande och rättssäkerhet Som huvudregel lämnas studiehjälp bara vid heltidsstudier. Sko- lorna har därför ålagts att kontinuerligt lämna rapporter till CSN om situationen i skolan. skall skolan lämna rapporter med uppgifter bl.a. om elever som avbrutit sina studier, ändrat studieomfattning (t.ex. vid omfattande korttidsfrånvaro) eller som är frånvarande av annan orsak än sjuk- dom. Skolans rapport om lägre studieomfattning än heltid leder till att CSN stoppar vidare utbetalningar av studiehjälp. CSN underrättar betalningsmottagaren, dvs. som regel elevens förälder eller, om ele- ven är myndig, eleven själv, om skolans rapportering och fattar beslut om indragning. Ett beslut om indragen studiehjälp kan över- klagas hos . När ett beslut om indragen studiehjälp fattats meddelar CSN även om beslutet. Detta kan leda till att kassan omprövar eventuellt tidigare beslut om förlängt underhållsstöd eller barnpension eller att eleven inte räknas med i underlaget för antalet barn i familjen vid beräkning av bostadsbidrag och fler- barnstillägg. De ekonomiska konsekvenserna av stoppad studiehjälp kan så- ledes bli betydande för eleven och dennes familj. Av statistik från framgår att /2000 fick 5 177 elever (1,) av samtliga elever med studiehjälp denna indragen en eller flera måna- der på grund av skolornas rapporter om studier på mindre omfatt- ning än heltid. /2001 hade antalet ökat till 5 905 elever (1,). För /2002 hade fram t.o.m. februari 5 138 elever (1,) fått bidraget indraget av denna orsak. Av statistiken kan inte utläsas hur många av dessa som är myndiga. Sekretariatet har efterhört hur fem kommuner hanterar rapporte- ringen till CSN och informationen till föräldrar. Undersökningen visar att skillnaderna är stora såväl mellan kommuner som mellan skolor i samma kommun. På vissa håll finns skriftliga dokument som skall underlätta/garantera viss enhetlighet (hur lång frånvaro som accepteras innan anmälan till CSN aktualiseras), på andra är handläggning och bedömning i hög grad beroende på förhållnings- sätt hos skolledning, lärare och kuratorer. Olika inställning skapar osäkerhet om vad som är en riktig bedömning. Elevernas inflytande och rättssäkerhet I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika samman- hang ta kontakt med hemmet. Alla skolor har samtal med eleven och föräldrar till omyndig elev innan skolan aktualiserar indragen studiehjälp hos CSN. För myn- dig elev gäller viss försiktighet i kontakterna med hemmet såvida man inte har en särskild överenskommelse. Kommittén konstaterar att föräldrar mot bakgrund av sin under- hållsskyldighet har ett berättigat intresse att få information om förhållanden som påverkar denna skyldighet. Den samlade ekono- miska effekten på familjens ekonomi kan bli betydande om studie- hjälpen dras in. Vid övervägande av om det behövs en reglering för att föräldrar skall kunna få denna information kan framhållas följande. Såvitt gäller omyndiga elever torde inte föreligga något hinder för skolan att på eget initiativ ge föräldrar information om frånvaro från skolarbetet. Tvärtom följer en sådan skyldighet av bestämmel- serna i läroplanen om samverkan med hemmet och om rektors ansvar för att föräldrarna får insyn i elevernas skolgång. Vårdnads- havare till elever som inte fyllt har vidare rätt att delta i de utvecklingssamtal som skall hållas minst en gång per termin. Av utredningen avseende vissa kommuner som sekretariatet gjort framgår också att skolor utarbetat rutiner för information till elever- nas föräldrar när frånvaro börjar bli av sådan omfattning att rappor- tering till CSN kan bli aktuell. Ytterligare reglering torde inte behövas för att möjliggöra för skolan att på eget initiativ kontakta föräldrarna till en omyndig elev. Genom en reglering kan emellertid skolans informationsskyldighet i nu aktuellt hänseende klargöras. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är han myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte. Nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasie- förordningen om samverkan med hemmen och utvecklingssamtal ger inget uttryckligt stöd för skolan att kontakta föräldrar till myn- diga elever. Kommitténs förslag till bestämmelser om utvecklings- samtal öppnar inte heller möjlighet för skolan att på eget initiativ Elevernas inflytande och rättssäkerhet informera föräldrar till myndig elev om t.ex. dennes frånvaro från skolan. För att skolan på eget initiativ skall kunna lämna sådan information torde en reglering erfordras. Med hänsyn till föräldrarnas underhållsskyldighet och till att de ekonomiska konsekvenserna av indragen studiehjälp kan bli bety- dande föreslår kommittén att det i skollagen föreskrivs en skyldig- het för skolan att informera föräldrar i de fall en elev är frånvarande i sådan utsträckning att det kan påverka rätten till studiehjälp. Då föräldrarnas underhållsskyldighet kvarstår så länge skolgången på- går bör denna informationsskyldighet gälla även om eleven fyllt . 10 Elevernas utveckling mot målen 10.1Lärande och personlig utveckling Kommitténs förslag: Alla elever skall ges den ledning och stimulans som behövs i deras lärande och personliga utveckling för att de skall kunna utvecklas så långt som möjligt i enlighet med utbildningens mål. Detta skall komma till uttryck i skol- lagen och gälla samtliga skolformer. Bestämmelsen tas in i 3 kap. 11 §. Ett nytt verksamhetsområde, elevhälsa, införs i skollagen. I elevhälsan ingår omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. För verksamheten skall finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevens behov kan tillgodoses. Bestämmelserna tas in i 2 kap. 16 §. Alla elever behöver stöd och stimulans i sin utveckling mot utbild- ningens mål. Skolans insatser består i att främst tillhandahålla en utvecklande och trygg pedagogisk verksamhet. Till denna bidrar en kunnig och engagerad personal men också andra faktorer som påverkar studiemiljön i form av t.ex. ändamålsenliga lokaler och en god psykosocial miljö. Varje elev kan under sin skoltid komma i en sådan situation att han eller hon är beroende av särskild uppmärksamhet för att komma vidare i sitt lärande och sin personliga utveckling. Elevers behov av stöd ser olika ut och orsakerna till deras stöd- behov varierar. Svårigheterna kan ligga inom eller utanför under- visningen. Behovet av stöd kan vara allt ifrån en liten extra insats vid ett visst tillfälle till mycket omfattande stöd . Insatserna kan också variera allt ifrån sådana som berör Elevernas utveckling mot målen skolans pedagogiska verksamhet till kurativa eller hälsoförebyg- gande insatser. De flesta eleverna mår bra. Undersökningar som bl.a. och har genomfört visar att en stor majori- tet av barn och ungdomar i känner sig friska, är nöjda med sina liv och trivs i skolan. Skoltrivseln minskar dock med stigande ålder och flickor är mindre nöjda med sina liv än pojkar. Det som oroar när det gäller barns och ungdomars hälsa är framför allt den ökade förekomsten av psykiska, sociala och psykosomatiska pro- blem. Hälsobegreppet kännetecknas av ett helhetstänkande som inne- bär mer än bara frånvaro av sjukdom. Hälsa definieras som ett till- stånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande (1948). dominerades skolans hälsovårdsarbete i huvudsak av fysiska problem. Efter hand som de fysiska hälsoproblemen kunnat hanteras, har bilden av de psykosociala hälsoproblemen framträtt tydligare. Man har insett att den psykosociala miljön har oerhört stor betydelse för elevernas lärande. I skolorna finns allvarliga pro- blem i form av mobbning, våld och sexuella trakasserier. Barns rätt till utbildning har kommit till uttryck i olika internatio- nella dokument som förbundit sig att följa (avsnitt 6.1). I det följande redovisas några av dessa som har intresse för regle- ringen av särskilt stöd. ger barnet självt rätt till utbildning. Barnkon- ventionen framhåller att utbildning skall ges på grundval av lika möjligheter. I detta innefattas bl.a. en rätt till individuellt anpassad undervisning för barn med särskilda behov. innehåller också en särskild bestämmelse som ålägger staten att vidta åtgärder för att uppmuntra regelbunden närvaro i skolan och minska antalet studieavbrott (artikel 28 e). I artikel 24 erkänns barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Elevernas utveckling mot målen skall sträva efter att säkerställa att inget barn är berövat sin rätt till att ha tillgång till sådan hälso- och sjukvård. Härigenom har åtagit sig att garantera barn och ungdomar i de rättigheter som anges i . Detta får betydelse för skolans elevvårdande och hälsofrämjande arbete. I Salamancadeklarationen om principer, inriktning och praxis vid undervisning av elever i behov av särskilt stöd betonas att skolorna skall ge plats för alla barn oavsett deras fysiska, intellektuella, soci- ala, emotionella, språkliga eller andra förutsättningar. Deklaratio- nen antogs av den internationella konferensen om specialundervis- ning som 1994 arrangerades av och utbildnings- och vetenskapsministerium. Elever i behov av särskilt stöd skall, enligt deklarationen, ha tillgång till ordinarie skolor som, inom en pedagogik som sätter barnet i centrum, tillgodoser deras behov. Vidare konstateras att skolor med denna integrationsinriktning är det effektivaste sättet att bekämpa diskriminerande attityder, att skapa en välkomnande närmiljö, att bygga ett integrerat samhälle och att åstadkomma skolundervisning för alla. Salamancadeklarationen bygger bl.a. på andra dokument utarbetade inom FN. Ett av dessa är för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. I dessa (regel 6) fastslås att staterna skall erkänna principen om lika möjligheter till utbildning för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder och att den skall vara integrerad med ordinarie utbildning. Specialundervisning kan i vissa fall övervägas för att till- godose behovet av utbildning, men målet är då att förbereda för en undervisning i det ordinarie skolsystemet. Undantag från denna princip görs när det gäller elever som är döva eller dövblinda, då standardreglerna framhåller att deras utbildning bättre kan tillgodo- ses i speciella enheter i vanliga skolor, specialskolor eller special- klasser. Elevernas utveckling mot målen