sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Fyra av fem anser att det finns någon person inom vården eller som har en riktig bild av både personens sjuk- dom, arbets- och livssituation. Åldersmönstret är detsamma som i de övriga frågorna – en lägre andel yngre tycker att någon har en riktig bild av både sjukdom och livssituation (se tabell 20). När det gäller bedömningen av sjukvården svarar totalt att de fått den hjälp och behandling som man behövt från sjuk- vården. Det är återigen personer i den yngsta åldersgruppen som är minst nöjd med den behandling som de fått - anger detta till skillnad från i . diagnoserna finns inga stora skillnader, men personer med hjärt- och kärlproblem är de mest nöjda och personer som uppgett diagnosen utbrändhet de som är minst nöjda. Två av tre () tycker att de fick den övriga hjälp (utbild- ning, arbetsträning, samtal, stöd etc.) som man behövde. I denna fråga är åldersmönstret annorlunda – äldre anser inte i samma utsträckning som yngre att de fått den övriga hjälp som de behövt (se tabell 20). Hjälp, stöd och väntetider. Andel ja-svar på frågorna i tabellen. Större avvikelser markeras med fetstil. Skillnader mellan olika undergrupper presenteras. Andel som anser att man fick den försäk- Vilket kön har Du? Man (n=284) Kvinna (n=548) 70 (-) 60 (-) 64 (+) 64 (+) 50 (-) 37 (-) 29 (-) Vilken är Din högsta Folkskola (normalt ) 40 (-) Realexamen (n=13) 91 (+) 96 (+) 25 (-) motsvarande (Upp till 2 år) (n=176) 64 (-) 3Fanns/finns det någon person inom sjukvården eller som har/hade en riktigt bild av både din sjukdom och arbets- och livssituation? 4Utbildning, arbetsträning, samtal, stöd etc. bildning, upp till 3 år bildning, eller mer Hur är din livs- och Sjukskriven helt (n=225) 39 (-) 71 (+) arbete (n=136) Sjukbidrag, sjuk- el. 64 (+) Sjukbidrag, sjuk- el. 84 (+) 36 (-) 31 (-) förtidspension (n=108) Arbete (tillsvidare, tillfälligt 60 (-) 75 (+) eget företag (n=200) Övrigt (n=64) Stat (n=73) 99 (+) 89 (+) 66 (+) 24 (-) Kommun (n=243) Landsting (n=60) Privat (n=324) 61 (-) Annat (n=75) 42 (-) 55 (+) Utbrändhet (n=119) 78 (+) 31 (-) Depression (n=61) Psykiska problem i kom - 39 (-) 28 (-) bination med annat (värk) 43 (-) algi (n=97) Diskbråck, övrig ospecifi- 54 (+) Nacke, axlar, skuldror och 43 (-) armar (n=123) Knä, höfter, handleder, 53 (+) armbåge etc. (n=73) 99 (+) 91 (+) 91 (+) 65 (+) 22 (-) (högt blodtryck) (n=27) Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc.) Skillnaderna mellan diagnosgrupperna visar att ungefär hälften av personerna med hjärt- och kärlsjukdomar tycker att de fått den övriga hjälp som de behöver. Detta är en lägre andel än personer med depression och utbrändhet där tycker att de fått övrig hjälp. Var insatserna en hjälp att återgå i arbete? Flertalet i undersökningen är på det stora hela ganska nöjda med insatserna från sjukvård, försäkringskassa och arbetsgivare. Däremot anser endast hälften att den hjälp de fått varit en hjälp att återgå i arbete. En lägre andel män anser detta. Personer med diagnosen utbrändhet samt personer med hjärt- och kärlsjukdomar tycker i högre grad att den behandling och de åtgärder de fått varit hjälp att återgå i arbete. Om man har ledbesvär eller fibromyalgi, problem med nacke, axlar och skuldror eller tillhör gruppen som har både psykiska problem och värk sjunker däremot andelen som tycker att hjälpen varit en hjälp att återgå. av alla anser att väntetiderna på utredningar och behandling under sjukskrivningen varit för långa eller orimligt långa. Starkaste upplevelsen av detta finns bland 20-29 åringarna där upplever sig ha väntat alltför . Motsvarande andel för 60-65 åringarna är . Generellt anser en högre andel män än kvinnor att väntetiderna är för långa (jämfört ). Bland diagnoserna är det diskbråck, ländrygg, övriga rygg- problem och knä, höfter etc. som tycker att de väntat alltför länge, medan personer med hjärt- och kärlsjukdomar är tämligen nöjda med väntetiderna. Totalt uppger att de skulle kunnat arbeta som de väntat på utredningar – en något högre andel kvinnor än män kan det (jämfört ). I de övriga grupperna framkommer att det är personer med mer än 3-årig hög- skoleutbildning som kan det (). Det finns stora skillnader beroende på individens livs- och arbetssituation. Mer än hälften av personerna som uppger att de arbetar deltid uppger också att de skulle kunnat arbeta som de väntade på utredning. Bland de som är helt sjukskrivna svarar att de hade kunnat arbeta. Vilka som faktiskt arbetade finns inte uppgifter om. Antal läkare och läkarintyg Totalt sett har hälften av alla långtidssjuka och avskrivna fått mellan sex och 10 läkarintyg angående sin sjukskrivning. Män och kvinnor har fått ungefär lika många. Yngre får i genomsnitt fler intyg jämfört med äldre (se tabell 2.19). Hälften av alla respondenter uppger att de haft kontakt med 1-2 läkare under sin sjukskrivning, har haft kontakt med 3-5 läkare och har haft kontakt med fler än sex läkare. Män har generellt haft kontakt med fler läkare än kvinnor och yngre fler än äldre. När det gäller de övergripande diagnosgrupperna finns ingen skillnad (se tabell 21). Det är som inte haft kontakt med någon som man känner förtroende för när det gäller att få rätt vård och behandling – en högre andel yngre anser detta jämfört med äldre. Personer som uppgett någon av smärtdiagnoserna har också en högre andel som inte tycker att de haft kontakt med någon som de haft förtroende för. Läkarintyg och läkarkontakter. Jämförelser mellan olika undergrupper. Summeras till kolumnvis för varje variabel. a) Antal läkarintyg (angående sjukskrivningen) under sjukskriv- 37 (-) 40 (-) 8 (-) 9 (+) (Sd=5,1) (Sd=5,7) (Sd=4,7) (Sd=5,4) (Sd=5,7) (Sd=4,2) (Sd=4,2) (Sd=6,7) (Sd=4,1) (Sd=5,2) (Sd=5,9) b) Antal olika läkare under sjukskrivningen? 37 (-) 39 (-) 51 (+) c) Har Du kontakt med någon som Du känner förtroende för när det gäller att få rätt vård och behandling? 41 (-) Totalt anser att de gått tillbaka i arbete för tidigt efter långtidssjukskrivning (se tabell 22). En något högre andel män än kvinnor anser detta – av männen jämfört av kvinnorna. När det gäller de som återgått i arbete anser ungefär tre av fyra att de arbetar på ett sådant sätt att de kan behålla hälsan – andelen som anser detta är tämligen lika för män som för kvinnor. En något lägre andel äldre tror att de kan behålla hälsan jämfört med yngre. Egna företagare och personer som uppgett att de har annan arbets- givare (organisationer, kyrka etc.) har mindre tro på att de kommer att kunna behålla hälsan i sitt arbete (se tabell 22). Av de som återgått i arbete efter långtidssjukskrivning tror att de kommer att bli långtidssjukskrivna igen p.g.a. arbetet (se tabell 22). En högre andel män tror detta jämfört med andelen kvinnor. Bland 40-49 åringarna är andelen som tror att de kommer att bli sjuka igen tämligen hög – tror detta. I den äldsta åldersgruppen (och uppåt) sjunker andelen, vilket kan hänga ihop med att dessa personer tror att de kommer att hålla sig friska tills de får pension. Personer som svarat annat på arbetsgivare sticker ut också i denna fråga – tror att de kommer att bli långtidssjuka igen medan personer anställda av stat eller lands- ting i betydligt högre grad tror att de kommer att hålla sig friska. Diagnos spelar roll. Nära hälften av personerna med smärta tror att de kommer att bli långtidssjuka igen p.g.a. arbetet jämfört av personer med psykiska problem. Framtidstro bland de som återgått i arbete helt av de som avskrevs . Skillnader mellan olika undergrupper. arbetar på ett sådant sätt att de tror att de kan behålla hälsan? tror att de kommer att bli långtidssjuka igen p g a arbetet? anser att de gått tillbaka för tidigt till arbetet? Total (n=164) Man (n=69) Kvinna (n=95) 45 (+) Folkskola, grundskola, yrkesutbildning 91 (+) eller realexamen (n=29) Gymnasieutbildning (n=75) Psykiskt (n=69) 23 (-) Smärta (n=66) 46 (+) Övrigt (n=25) Stat (n=13) 100 (+) 18 (-) 6 (-) Kommun (n=43) Landsting (n=12) 100 (+) 2 (-) 0 (-) Privat (n=62) 60 (-) Annat (n=17) 56 (-) 73 (+) 35 (+) 68 (-) 36 (+) 41 (+) Vad tycker Du, med tanke på Din hälsa, om det totala antalet timmar som Du arbetar? Lagom (n=97) 92 (+) 21 (-) 5 (-) För många el alldeles för många 56 (-) 53 (+) 45 (+) Figur 7 visar att det bland personer som anser att de arbetar för många timmar eller alldeles för många timmar finns en betydligt högre andel som anser att de gått tillbaka för tidigt i arbete. Vidare finns en lägre andel som tror att de kommer att behålla hälsan. Drygt hälften () av de som återgått i arbete efter lång- tidssjukskrivning tycker att de jobbar lagom mycket. Av dessa tror att de arbetar på ett sådant sätt att de kan behålla hälsan. däremot anser att de arbetar för mycket och bland dessa sjunker andelen som tror att de kommer att behålla hälsan till . De som anser att de arbetar lagom mycket tror inte i samma utsträckning att de kommer att bli långtidssjuka igen till skillnad från de som arbetar för mycket. Mer än hälften () av de som arbetar för många timmar tror att de kommer att bli långtids- sjuka igen till skillnad från bland personer som tycker att de arbetar lagom mycket. Andel som anser att de gått tillbaka för tidigt, tror att de kommer att bli långtidssjuka igen och arbetar på ett sätt att de kan behålla hälsan. Skillnader mellan de som anser att de arbetar lagom mycket med tanke på hälsan och de som arbetar för mycket. Total- gruppen = avskrivna i arbete (n=164). Arbetstidens betydelse för tro om framtida hälsa anser att de gått tillbaka för tidigt till arbetet? tror att de kommer att bli långtidssjuka igen p g a arbetet? arbetar på ett sådant sätt att de tror att de kan behålla hälsan? 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 Totalt (n=164) Arbetstid - lagom (n=97) Arbetstid - för mycket (n=65) Tror du att du kommer tillbaka i arbete igen (nuvarande eller annan anställning)? De långtidssjukskrivna (n=264) som är sjukskrivna (inte i arbete och inte heller fått sjukbidrag eller förtidspension) fick frågan om man tror att man kommer tillbaka till arbete igen eller ej. tror att de kommer tillbaka i arbete igen under det närmaste året. av männen och av kvin- norna är tveksamma till eller tror inte alls att de kommer tillbaka i arbete igen (se tabell 23). Yngre tror i högre grad tror att de kommer tillbaka jämfört med äldre. Det är dock av 20-29 åringarna och av 30-39 åringarna som är tveksamma till eller inte alls tror att de kommer tillbaka i arbete. När det gäller de övergripande diagnoserna visar resultaten att personer som har övriga problem (hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer etc.) är mest pessimistiska om framtida arbete. pessimistiska är personer med smärtdiagnos där totalt är tveksamma till eller säkra på att de inte kommer tillbaka i arbete. Mest optimistiska är således personer med psykiska problem. Inom varje övergripande diagnosgrupp finns stora skillnader. Exempelvis uppger en mycket hög andel av de som har både psykiska problem och värk att de inte tror att de kommer tillbaka. En annan grupp som avviker kraftigt är gruppen med nacke, axlar och skulderbesvär där inte tror att de kommer tillbaka i arbete (se Figur 8). Andel som inte tror eller är tveksamma till om de kommer tillbaka i arbete. Skillnader mellan diagnoser. Andel som inte tror eller är tveksamma till om de kommer tillbaka i arbete. Långtidssjukskrivna (n=233) Nacke, axlar, skuldror och armar (n=25) Psykiska problem i komb. m. annat (värk) (n=20) Ledbesvär och fibromyalgi (n=32) Övrigt (cancer, mage- och tarm, hörsel, allergier etc.) (n=31) Totalt (n=233) Övrig ryggproblematik (n=37) Knä, höfter, handleder, armbåge etc. (n=26) Depression (n=20) Utbrändhet (n=24) Övriga psykiska problem (n=18) En individs känsla av att kunna påverka sin situation och framtid påverkar också om man tror att man kommer tillbaka i arbete. De som i högre grad upplever att de kan påverka sin framtid och situa- tion tror i högre grad också att de kommer tillbaka i arbete. Om personen har en ekonomisk press på sig att återgå i arbete ökar också andelen som faktiskt tror att de kommer att gå tillbaka. Av de som inte har någon ekonomisk press på sig är andelen som tror att de kommer tillbaka medan motsvarande andel för de som har viss eller stor press är . När det gäller den arbetsmiljö som individen kommer från finns få skillnader mellan grupperna. Enda skillnaden är att personer som inte tror att de kommer tillbaka tycker att den fysiska arbetsbelast- ningen är större jämfört med vad grupperna som tror att de kommer tillbaka anser. När det gäller psykisk och social arbets- belastning, klimat på arbetet, emotionell anknytning till arbetet och engagemang och lust för arbetet finns inga skillnader mellan de som tror att de kommer tillbaka och inte. De som tror att de kommer tillbaka i arbete tycker i större utsträckning att arbetsgivaren gör/gjort något för att underlätta återgång i arbete. Graden av annan hjälp och stöd från arbetsplatsen tycks inte spela någon roll och inte heller huruvida man uppfattar att gjort en bra insats eller inte (se tabell 23). Tro om återgång i arbete. Jämförelser mellan olika undergrupper. Endast personer som är sjukskrivna på heltid ingår. Summeras till radvis. Ja, men inte året (n=57) Man (n=87) 40 (+) Kvinna (n=177) 32 (+) 16 (-) 30 (+) 19 (-) 8 (-) 6 (-) 2 (-) 7 (-) 55 (+) Folkskola, grundskola, yrkesut- bildning eller realexamen (n=91) Gymnasieutbildning (n=90) 8 (-) ning (n=40) Psykiskt (n=82) Smärta (n=120) Övrigt (n=36) 7 (-) 30 (+) Har Du en ekonomisk press på dig att återgå i arbete? Ja, stor (n=49) 31 (+) 20 (-) Ja, viss (n=67) 33 (+) 7 (-) Ja, liten (n=49) 28 (+) Nej, ingen (n=55) 4 (-) 31 (+) Anser Du att Din sjukskrivning är orsakad av förhål - landen på arbetet? Ja, helt (n=81) Ja, till viss del (n=80) Nej (n=76) 8 (-) 30 (+) Vet ej (n=22) 9 (-) 49 (+) Har Din arbetsgivare gjort något för dig som underlättat att återgå i Nej (n=144) Ja (n=64) 24 (+) Har någon från (arbetskamrater, chef) varit till hjälp och stöd för dig i Nej (n=108) Ja (n=105) Anser Du att Du fått den hjälp och behandling som Du behövt från sjukvården? läkarbesök, inlagd på sjukhus eller annan medicinsk hjälp) Nej (n=38) 29 (+) 7 (-) Ja (n=176) Tycker Du att har gjort och gör en bra insats för Nej (n=64) Ja (n=148) Har Du fått den övriga hjälp som Du behöver? (utbildning, arbetsträning, samtal, stöd etc.) Nej (n=80) Ja (n=132) Har den hjälp som Du fått varit ett stöd för dig att kunna återgå Nej (n=118) 4 (-) 43 (+) Ja (n=90) 13 (-) 4 (-) (Sd=0,64) (Sd=0,66) (Sd=1,12) Psykisk och social arbetsbelast- (Sd=0,64) (Sd=0,81) Engagemang och lust för arbetet (Sd=0,68) Emotionell anknytning till arbetet (Sd=0,76) Ekonomins inverkan på individens handlingar och tro Totalt sett uppger att de har eller hade en ekonomisk press att återgå i arbete. Två av tio upplever att pressen är eller var stor. En högre andel yngre upplever stor ekonomisk press jämfört med äldre medan inga skillnader föreligger mellan könen (se tabell 24a). Av de som är sjukskrivna (n=225) uppger att de har ekonomisk press på sig att återgå i arbete (se tabell 24b). har stor press. Åldersmönstret är detsamma. En betydligt lägre andel bland personer som återgått i arbete och avskrivits från RFV (n=164) uppger att de hade en ekonomisk press att återgå i arbete () (se tabell 24c). Andelen med stor press är dock densamma också i denna grupp – två av tio upplevde att pressen var stor. Andel som har eller hade en ekonomisk press. Har Du en ekonomisk press på dig att återgå i arbete? 37 (+) 16 (-) 39 (+) (m=49.64; Sd=9.99) Den ekonomiska pressen påverkar också bilden . De som är sjukskrivna och upplever ekonomisk press tror i större utsträckning att de kommer tillbaka i arbete än sjukskrivna utan ekonomisk press. Ekonomisk press och skillnader mellan män och kvinnor, åldersgrupper och tro om återgång i arbete etc. Endast sjukskrivna i gruppen långtidssjukskrivna ingår (n=225). Har Du en ekonomisk press på dig att återgå i arbete? Ja, stor Ja, Tror Du att Du kommer tillbaka i arbete igen (nuvarande eller annan an- Ja, inom mindre än Ja, till ett år 36 (+) 34 (+) 7 (-) Ja, men inte 47 (+) Tveksamt om jag kommer att börja 13 (-) 50 (+) Vad tycker Du, med tanke på Din hälsa, om det totala antalet timmar som Du arbetade? För många eller alldeles för många För de som avskrivits finns en högre andel som tror att de kommer att bli långtidssjukskrivna igen p.g.a. arbetet bland de som upplevde en ekonomisk press på att återgå jämfört med de som inte upplevde ekonomisk press. Personer som upplevde en ekonomisk press för återgång i arbetet tycker dessutom nu i efterhand att de gick till- baka för tidigt till arbetet efter långtidssjukskrivningen. Personer som upplever ekonomisk press tycker också att de arbetar för mycket med tanke på vad som är bra för den egna hälsan. De arbetar också mer. Personer som hade stor ekonomisk press att återgå i arbete arbetar i genomsnitt (Sd=11,6) jämfört med 38,3 (Sd=7,8) bland de som inte har någon ekonomisk press. Andel som anser att de gått tillbaka för tidigt, tror att de kommer att bli långtidssjuka igen etc. Skillnader mellan de som har stor, viss, liten och ingen ekonomisk press. Endast avskrivna personer som är i arbete ingår (n=164). Hade Du en ekonomisk press på dig att återgå i arbete? Tror Du att Du kommer att bli långtidssjuk igen p g a arbetet? Nej, absolut inte 5 (-) 71 (+) Ja, i stort sett 44 (+) 5 (-) 5 (-) 90 (+) Anser du att du gått tillbaka för tidigt till arbetet? Nej, absolut inte Ja, i stort sett 40 (+) 24 (-) 83 (+) 5 (-) 9 (-) 52 (-) 52 (-) Vad tycker Du, med tanke på Din hälsa, om det totala antalet timmar som Du arbetar? För många el. 35 (+) Vill ha sjukpension eller inte. Vad ökar respektive minskar sannolikheten? Totalt sett i hela materialet (n=942 i denna fråga) är det som vill ha sjukbidrag eller sjuk- eller förtidspension utifrån sin nuvarande situation, uppger att de inte vill ha det och har redan fått endera pensionsformen 01. I en multivariat logistisk regression undersöktes vilka faktorer som ökar respektive minskar sannolikheten att en person vill ha sjuk- eller förtidspension eller sjukbidrag (se tabell 25). I denna analys ingår inte de personer som redan fått sjukbidrag eller sjuk- eller förtidspension, men däremot personer som eventuellt är i utredning för att få. Analysen visar inte oväntat att ålder är en betydelsefull faktor – ju äldre den långtidssjuke är, desto vanligare att välja sjukbidrag eller förtids- eller sjukpension. Utbildning är också en variabel som har effekt – ju högre utbildning desto lägre andel som vill ha sjuk- pension. Andel (summeras till radvis) som vill respektive inte vill ha sjukbidrag eller sjukpension. Skillnader mellan olika undergrupper samt resultat från multivariat logistisk regressionsanalys. Sjukbidrag och/eller sjuk- eller (n=494) 5 konfidensinter- Man (n=345) Kvinna (n=596) 29 (-) 62 (+) 9 (-) 33 (-) 57 (+) 10 (-) 15 (-) 46 (+) Folkskola (normalt ) (n=95) 15 (-) 36 (+) Grundskola () (n=113) 53 (+) realskola (n=68) Realexamen (n=13) 18 (-) 43 (+) rande (Upp till ) (n=173) 5 Beroende variabel i den logistiska regressionen är ja och nej (de som redan fått sjukbidrag exkluderade). 10 (-) rande () (n=143) Universitet/högskoleutbildning, upp till (n=111) Universitet/högskoleutbildning, 25 (-) 57 (+) eller mer (n=86) Psykiskt (n=277) Smärta (n=452) 27 (-) Övrigt (n=159) Hur är hushållets ekonomi? Mycket god (n=38) 33 (-) God (n=242) Varken god eller dålig (n=328) Ansträngd (n=134) Mycket ansträngd (n=66) Mastery – kontrollförlust (n=345) Mastery – action (n=345) Fysisk arbetsbelastning (n=345) Psykisk och social arbetsbelastning Stöd på jobbet och trevlig stämning Arbetslängtan/välkommen (n=345) Engagemang och lust för arbetet platsen (n=159) Ja (n=159) 33 (-) Nej (n=407) Vet ej (n=226) Har Din arbetsgivare gjort något för dig som underlättat att återgå i arbete? Nej, absolut inte (n=219) 53 (+) 27 (-) Nej, knappast (n=176) 26 (-) Ja, i någon mån (n=224) Ja, absolut (n=140) Anser Du att Du fått den hjälp och behandling som Du behövt Nej, absolut inte (n=47) 47 (+) Nej, knappast (n=70) Ja, i någon mån (n=285) Ja, absolut (n=385) Tycker Du att har gjort och gör en bra insats Nej, absolut inte (n=81) Nej, knappast (n=135) Ja, i någon mån (n=283) Ja, absolut (n=277) 27 (-) 33 (+) Hosmer och Lemeshow Test (chi-2=3574,8; df=8; p=0,01). Cox & Snell R2=0,26; Nagelkerke R2=0,35 Personer med en stark inre känsla av att kunna påverka sin situa- tion och framtid (eng. mastery) väljer inte i lika hög utsträckning sjukbidrag eller sjukpension. Diagnoserna har viss effekt – smärt- patienter väljer i högre grad sjukbidrag jämfört med övriga eller de psykiska diagnoserna. När det gäller faktiska förhållanden i arbetet (fysisk arbetsbe- lastning, klimat på arbetet etc.) tycks dessa inte spela så stor roll. Om man däremot saknar sitt arbete och känner sig välkommen tillbaka till jobbet och upplever att människor bryr sig om huruvida han eller hon kommer tillbaka tycks det vara en motkraft och något som minskar önskan att bli sjukpensionerad eller sjukbidragstagare. Stödsystemet har betydelse i det att personer som upplever att arbetsgivaren gör något för att underlätta återgång i arbetet också i lägre grad väljer sjukpension eller sjukbidrag. Exempelvis svarar ungefär hälften av de som inte tycker att arbetsgivaren har gjort något för att underlätta återgång i arbetet att sjukpension eller sjukbidrag vore ett bra alternativ. Bland de som tycker att arbets- givaren vidtagit åtgärder för återgång i arbete är det som väljer sjukpension/sjukbidrag. Sjukvårdens insats och försäk- ringskassans agerande visar sig inte ha betydelse för om man önskar sjukbidrag/pension eller inte. Långtidssjukskrivna – bakgrund, diagnos och åter- gång i arbete. Utvecklingen till 1999. & , U. (1999). Motivation och återgång i arbete bland långtidssjukskrivna. Socialmedicinsk tidskrift nr 5/1999. (2000). Varför har kvinnor högre sjukfrånvaro? Pearlin, L., , M., Menghan, E., & Mullan, . (1981). The stress process. Behavior, 22, 337- 356. Motivation och återgång i arbete bland långtidssjukskrivna. Socialmedicinsk tidskrift 1999; 76(5)409- 420. Att skilja agnarna från vetet. Om arbetsrehabilitering av långvarigt sjukskrivna kvinnor och män. , , 1997. Långtidssjukskrivna och deras medaktörer – en studie om sjukskrivning och rehabilitering. Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv – en handlingsplan för att förnya arbetsmiljöarbetet. tementet, Ds 2001:28. Vem får arbetslivsrelaterad rehabilitering. RFV redovisar 1997:10. Return to work after rehabilitation. The Significance of the Patient´s Own Prediction. Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag. av Sjukförsäkringsut-redningen, , SOU I den telefonintervju som gjordes i båda grupperna framkom att enkätsvaren innehåller en överrepresentation av kvinnor och äldre. Yngre och framförallt män är således underrepresenterade. I de frågor som inte fanns i telefonintervjun innebär detta att svaren från enkäten mer representerar kvinnor och yngre. I de fall det finns skillnader mellan yngre och äldre, mellan män och kvinnor kan vi därmed anta att totalresultaten skulle avvikit något från det nu presenterade totalresultatet. Bortfallet tillhör framförallt män och yngre vilka är i numerär minoritet i detta sammanhang. Dessa grupper påverkar inte totalresultatet i särskilt hög utsträckning. Både män och yngre har dock en absolut sett tillräcklig representa- tion i förhållande till populationen trots det högre bortfallet och den relativt sett sämre representationen i denna grupp. Populationsvärdena för de bägge grupperna har beräknats på olika sätt. I den ena gruppen består populationen av antalet just nu pågående sjukfall (de långtidssjukskrivna) och för de avskrivna baseras populationsvärdet på antalet avskrivna under aktuell period. Motsvarande populationsvärde för de långtidssjuka skulle vara antalet nyinsjuknade, vilket skulle vara ett mer jämförbart popula- tionsvärde.