sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Kvar i bolaget blev skogen, sågverksrörelsen samt massa- och pappersbruket i . Målsättningen var att bli ett renod- lat skogsföretag utan egen industri. Staten återtog sitt ägande av (prop. 2001/02:39) då för- värvade hela och bolaget avnoterades på börsen. Redovisning av statliga skogsförvaltare och träffade 1991 en överenskom- melse om hur skyddet för de s.k. domänreservaten skulle säkerställas och hur oskyddad domänmark, som är prioriterad ur naturskyddssyn- punkt, snabbt skulle ges skydd enligt naturvårdslagen. Denna över- enskommelse skulle komma att bli ogiltig vid bolagi- sering. I samband med bolagiseringen slöts därför ett överlåtelseavtal mellan staten och dåvarande (senare ). Syftet med avtalet var att reglera överförandet av mark till bolaget, bl.a. med hänsyn till naturvårdsintressen. I avtalets punkt 9.10.5 stipuleras att ska vara staten be- hjälplig när staten vill förvärva mark i syfte att skydda värdefull natur genom att överlåta mark till staten. I punkt 9.10.6 stipuleras att bola- get ska vara staten behjälplig vid markbyten genom att tillhandahålla ersättningsmark för olika samhällsnyttiga insatser. Överlåtelserna ska ske till gängse marknadspris. AssiDomän AB:s markinnehav är () koncentrerat till två in- dustriella kärnområden, ett i norr och ett i söder. Det norra kärnom- rådet i Norr- och försörjer de tidigare egna massabruken i och samt sågverken i , och . Det södra kärnområdet sträcker sig från Bergslagen ner över och försörjer massa- och pappersbruken i och samt såg- verken i , , , och Vim- merby. är organisatoriskt delat på ett flertal affärsenheter där Forestry svarar för skogsbruket och för avverkning och virkesförsörjning. Enligt bolagsordningen ska äga och förvalta fast och lös egendom, bl.a. aktier och andelar i andra företag, direkt eller indi- rekt driva industriell rörelse, företrädesvis skogsbruk och skogsindu- stri och annan därmed förenlig verksamhet. Hela AssiDomän AB:s skogsbruk är ISO 14001-certifierat och all skogsmark är certifierad enligt FSC. När det gäller FSC har varit en föregångare både nationellt och internationellt genom att som första större skogsbolag gå med som medlem i FSC Redovisning av statliga skogsförvaltare och genom att tidigt certifiera hela sitt omfattande markinnehav se- dan den svenska FSC-standarden färdigställts. Bolagets FSC-certifikat fungerar även som ett paraplycertifikat som andra skogsägare kan an- sluta sig till. etablerade ett s.k. partnerskap med Världsnaturfonden (WWF) för att främja utvecklingen av ett hållbart skogsbruk. har även tagit fram en särskild po- licy för import av vedråvara. Bolaget håller på att utveckla ett verk- samhetsledningssystem för hela sin skogsförvaltning. Samtliga AssiDomän utom ett är certifierade för spår- barhet av FSC-certifierad råvara (of Custody). Alla sågverken är certifierade enligt ISO 14001 och fyra av dem är dessutom EMAS-certifierade. AssiDomän AB:s ställning som före- gångare internationellt bekräftas också av att företaget, som ett av fyra skogsföretag i världen, funnits med på den amerikanska börsens aktie- index för hållbara företag, Indexes. var budgeten inom Forestry för forskning och utveckling (FoU) . De största anslagen går till IT- och systemut- veckling och SkogForsk får ca (exklusive den obliga- toriska 50-öringen) i forskningsanslag. Man har också långsiktiga stora åtaganden i utveckling och nyanläggning av fröplantager eftersom det anses vara en strategiskt viktig fråga. FoU-projekten initieras i själva verksamhetsprocesserna och de bedrivs ofta tillsammans med andra, t.ex. SkogForsk eller . Forestry medverkar t.ex. vid utveckling av alternativa metoder för att hindra snytbaggar- nas angrepp på skogsplantor, metoder för naturvårdsanpassad skötsel och uppföljning av populationsutveckling hos vedskalbaggar. Man deltar också i många utvecklingsgrupper och forskningsråd. i är organisatoriskt delad på två enheter, Forestry, som omfattar skogsbruket och som omfattar avverkning och virkesförsörjning. Formellt är Forestry ägare till skogsmarken. Fram redovisades det ekono- miska resultatet hos Forestry, därefter redovisas resultatet istället hos . Forestry sköter skogen fram till avverkning. Därefter är det uppgift att avverka skogen samt köpa och sälja Redovisning av statliga skogsförvaltare virke för att klara sitt försörjningsavtal med industrin. är uppdelad i en nordlig och en sydlig del. De skogliga enheterna job- bar processinriktat utifrån verksamheternas identifierade huvud- och stödprocesser. Uppdelningen på separata organisationer för skötsel och virkesför- sörjning ger ökad effektivitet och minskade kostnader. Denna organi- sationsförändring skedde . efter omorganisationen ge- nomfördes inom en utvärdering av förändringen riktad både mot den egna personalen och mot kunderna. Utfallet visade att kunderna upplevde en klar förbättring av kundnyttan. Den egna per- sonalen upplevde processen som mycket arbetsam, men ansåg att både effektiviteten och kundnyttan hade ökat. Gemensamma stöd- funktioner för hela koncernen är ekonomikontroll, personaladminis- tration, samordning av forskning och utveckling samt marknads- och miljöuppföljning. Forestry har 136 heltidsanställda varav 67 tjänstemän och 69 kollek- tivanställda. Dessutom har enheten 48 säsongsanställda, merparten är äldre f.d. maskinförare. Forestry är uppdelat i åtta distrikt som sam- manlagt har ca 100 anställda, 10–15 per distrikt. Förutom distrikten består Forestry bl.a. av en fastighetsavdelning, en marknadsavdelning, en enhet för upplåtelser, kronofisket i och enheten frö- och plant. Frö- och plant har två plantskolor, Kilåmon i norr och i söder. Forestry har, jämfört med andra skogsbolag, en liten central stab, men är välbemannad ute på distrikten. Forestry har som mål att hålla motsvarande två årsvolymer färdig- planerade i den s.k. traktbanken. Det innebär att återväxtplanering, snitsling av trakterna och avverkningsanmälan till ska vara avslutat innan områdena läggs in i traktbanken. I efterhand gör Forestry stickprovskontroller av hur avverkningarna utförts. Vä- garna utgör, enligt AssiDomän AB:s synsätt, en del av fastighetskapi- talet och lyder därför under Forestry som också har ansvar för vägpla- nering. är ett virkesförsörjningsbolag som lämnar över varan till kund (sågverket eller massaindustrin) vid inmätning av virket. Ar- betslagen gör en detaljplanering av avverkningen utifrån den åter- växtplanering som Forestry gjort. Det åligger också att följa upp och uppdatera de skogliga registren efter utförd avverkning. Redovisning av statliga skogsförvaltare Verksamheten inom ska täcka sina kostnader och Forestry fick från början en ersättning per m3fub som motsvarade det inmätta virkespriset minus en avtalad avverkningskostnad. ändrades detta så att Forestry inte skulle redovisa någon virkesintäkt utan skulle redovisa hela affären. hade försörjningsavtal gentemot egna och andra industrier som omfattade drygt 9 miljoner m3fub trots att vir- kesproduktionen på den egna marken endast var 5,2 miljoner m3fub. driver tillsammans med Forestry ett projekt med skördarprissättning i . Det innebär att den av skördaren registrerade volymen, sortimentet och kvaliteten ligger till grund för prissättningen på det aktuella virket. Det helt dominerande är annars att mätningen av virket sker vid de oberoende virkesmätningsfören- ingarnas inmätningsstationer. har, utifrån ett tydligt kundperspektiv, fokuserat på att hålla nere ledtider och lagernivåer till industrin. har ett timmerlager vid sågverken som motsvarar fem dygns förbrukning. Lagernivåerna i cellulosaindustrin har i det när- maste halverats fram till . Genom att förändra avverkningstekniken och förbättra avverk- ningsutrustningen har kapsprickor i sågtimmer minskat rejält, vilket har stor ekonomisk betydelse. Genom den nya organisationen klarar att leverera enligt sågverkens alltmer specialise- rade specifikationer, bl.a. på tider som passar dem. Utvecklingen inom , liksom inom den övriga skogs- näringen, går mer och mer mot en större andel entreprenörer. I de fall företaget har valt att ha egna arbetslag går utvecklingen mot att leasa maskiner från maskintillverkarna och att bemanna dem med egna ar- betslag. Leasingavtalen är utformade så att de omfattar vilken typ av maskin det ska vara, vilken utrustning som ska ingå, vilken utbildning som maskintillverkaren ska tillhandahålla för maskinförarna och hur serviceavtalen ska vara utformade, etc. är uppdelad i en sydlig och en nordlig enhet – respektive . har 211 anställda varav 50 tjänstemän. Enhets- kontoret ligger i . Avverkningskapaciteten består till hälften av egna arbetslag. Vid gallring utförs större delen av uppdragen av entre- prenörer. omsätter drygt 6 miljoner m3fub , varav ca 2,5 miljoner m3fub avverkas i egen skog och ca 3,5 miljo- ner m3fub köps externt. Redovisning av statliga skogsförvaltare har 242 anställda varav 50 är tjänstemän. En- hetskontoret ligger i . Vid slutavverkning utgörs av kapaciteten av egna arbetslag och av entreprenörer. Vid gallring anlitas till entreprenörer och till egna arbetslag. Den årliga virkesomsättningen är även för drygt 6 miljoner m3fub, varav hälften kommer från egen skog och hälften köps externt. AssiDomän AB:s produktiva skogsmark är till största delen (94 pro- cent) kommersiellt brukad. AssiDomän AB:s egna avsättningar består till (ca 131 000 ha) av frivilliga hänsynsområden. Resten är egna reservat (ca 7 000 ha), dvs. gamla domänreservat och naturvårds- områden (ca 350 ha). Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmar- ken uppgick till ca . Den totala arealen nyckelbiotoper är ca 27 000 ha, men arealen är något överskattad då det ingår ytor som endast till en del är nyckel- biotoper. – total areal 3 130 000 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservat. Andelen av tillväxten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 2 367 404 ha 2 223 267 ha (0,) Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 90 m3sk/ha 3,9 m3sk/ha, år 4 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Redovisning av statliga skogsförvaltare Virkesproduktion och ekonomiskt resultat av AssiDomän AB:s virkesomsättning kommer från egen skog. Det är en fördel med en stor andel egen skog då det ger en stark virkesbalans, som möjliggör ett effektivt nyttjande av re- surserna för bolagets kundstruktur. Det har resulterat i att bland- ningen massaved och sågverksflis respektive björkmassaved och löv- massaved har blivit mer ändamålsenlig för fiberindustrin. Lagren har minskat, vilket medför färskare råvara som i sin tur ger lägre åtgångs- tal i processen. Detta ger i sin tur ett större utbyte och därmed ökad produktivitet. Lägre lager ger också lägre kapitalkostnader. Även såg- verken har kunnat sänka sina kapitalkostnader i lager av samma an- ledning och dessutom fått en färskare råvara. För sågverkens del har det nya arbetssättet också resulterat i bättre sönderdelning och tillred- ning av virket. Sågverken använder en mycket detaljerad leve- ransspecifikation gentemot avverkningsorganisationen och det klarar att leva upp till. var den sammanlagda virkesomsättningen 12,8 miljoner m3fub, varav 8,8 miljoner m3fub var rundvirke, flis och biobränsle som förbrukades i AssiDomän AB:s egna industrier. Avverkningsvo- lymen var totalt 5,8 miljoner m3fub, varav 5,2 miljoner m3fub från egen skog. av den avverkade volymen kom från föryng- ringsavverkningar och från gallringar. Avverkningsvoly- men från egen skog fördelade sig på 3 miljoner m3fub timmer, 2 mil- joner m3fub massaved och 0,2 miljoner m3fub övrigt. Hälften av den avverkade volymen från egen skog levererades till interna kunder. var den sammanlagda importen 1,1 miljoner m3fub och utgjor- des av både sågtimmer, massaved och färsk sågverksflis. Enligt en extern jämförelseanalys ligger () kostnadsmässigt högre (4–11procent) än konkurrenterna när det gäl- ler produktionskostnaden fram till bilväg. Drivningskostnaden, som står för den absolut största delen av pro- duktionskostnaden, ligger 4–över konkurrenternas kostna- der. Andelen gallringar i avverkningarna är högre för än för jämförelsematerialet, vilket till en del kan förklara det högre kostnadsläget. Gallringsandelen är för övriga i norr jäm- fört för . I söder är av av- verkningarna gallringar för konkurrenterna och för respektive för Göta- land. Redovisning av statliga skogsförvaltare Skogsvårdskostnaden för varierar från lägre till högre än de jämförda aktörernas beroende på var i landet åtgärderna utförs. Det är främst planteringskostnaden som är högre än de övrigas: 9–beroende på det geografiska läget i landet. Markberedningskostnaden ligger mellan 4–lägre för . Kostnaden för röjning varierar från lägre till högre jämfört med de övriga. Administrationskostnaden för i norra är och i söder av konkurrenternas kostnad. Kostna- derna för vägar och övriga kostnader är sammantaget något högre för än för jämförelsematerialet. såldes fastigheter med en total areal på 15 000 ha varav ca 8 000 ha produktiv skogsmark. förvärvades 3 960 ha produktiv skogsmark. svarade Forestry för av AssiDomän AB:s rörel- seresultat och av den externa nettoomsättningen. Den sam- manlagda nettoomsättningen för Forestry och var och rörelseresultatet . Jämförelsevis kan nämnas att AssiDomän svarade för av koncer- nens rörelseresultat och av den externa nettoomsättningen. Hela koncernens rörelseresultat var och nettoresul- tatet . Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk driver ett ståndortsanpassat skogsbruk och anses vara en föregångare inom detta område. var man också först med ekologiska bokslut. är ekolo- gisk landskapsplanering, ståndortsanpassning och naturhänsyn vid all avverkningsplanering grundstenar i arbetet att nå uppställda mål. Medarbetarna fortbildas kontinuerligt i ståndortsanpassning, vardag- lig naturhänsyn och uppföljning. Skogsinnehavet är målklassat och i arealerna för NS och NO ingår frivilliga hänsynsområden, domänreservat och områden med natur- vårdsavtal. Naturreservatsarealen, 5 714 ha (0,av den pro- duktiva skogsmarksarealen), är undantagen i redovisningen nedan. Redovisning av statliga skogsförvaltare ekologiska bokslut fick föryngringsavverkningarna högre betyg för både ståndortsanpassning, naturvård och vattenvård jämfört med . Framförallt var förbättringen i ståndortsanpassning påtag- lig, vilket tillskrivs de utbildningsinsatser som gjordes i samband med introduktionen av en ny intern handbok i återväxtplanering 1999. Betyget för ståndortsanpassning i gallringar var oförändrat jämfört med . Hänsynen till naturvården hade förbättrats, medan hänsy- nen till vattendrag och växtligheten längs vattendrag fick ett något sänkt betyg. Det beror främst på att det lämnas för få lövträd i kant- zoner längs vattendrag. För röjningarna blev betyget i stort sett oför- ändrat jämfört med föregående år. distribuerar ca 50 000 foldrar Ut i skogen i fickformat till skolor, organisationer och privatpersoner. Detta är ett led i att öka kunskapen och tillgängligheten till de egna skogsmar- kerna. Foldern beskriver bl.a. naturens kretslopp, olika växt- och djur- arter, skogens historia och modernt skogsbruk. har som samrådsplikt med be- rörda samebyar när det gäller vissa skogsåtgärder såsom föryngrings- avverkning och markberedning på marker där renskötsel bedrivs. Den renskötsel som bedrivs på AssiDomän AB:s marker omfattar både vinterbete och åretruntbete. Överlag upplever att samrådsförfarandet fungerar bra. Det tar dock mycket resurser i an- språk i form av energi, tid och pengar. Totalt har att samråda med ett 35-tal samebyar och det blir minst ett fältbesök per berörd sameby vid samråden. Man har beräknat att det går åt ungefär Redovisning av statliga skogsförvaltare ett dagsverke i samesamråd per 10 000 m3fub avverkat virke till en kostnad på ca per dagsverke. Berörda samebyar kallas till samråd med en framförhållning på mellan ett och . har provat att samråda om pla- nerade skogsbruksåtgärder upp till framåt med skiftande motta- gande hos olika samebyar. Vanligen är framförhållningen dock . I de fall man inte kommer överens lämnas det planerade objektet utan åtgärd så . I samråden kommer parterna oftast fram till någon form av kom- promiss när det gäller de planerade skogsbruksåtgärderna. Det kan gälla skogsbilvägars sträckning, avverkningstidpunkt, avverkningens utformning t.ex. en överhållande gallring i stället för föryngringsav- verkning och om hur det ska markberedas m.m. Totalt medför an- passningar i skogsbruket med hänsyn till rennäringen ett bortfall på ca 15 000 m3fub virke för i , vilket motsvarar ca 27 årsarbeten. Beräkningen inkluderar alla kostnader för fritt bilväg. Kostnaden inbegriper inte transporter till industri och inte vidare kostnader för inkomstbortfall av olika slag vid industri. Man har väl utarbetade rutiner för att tillhandahålla husbehovsvirke och ved i enlighet med vad rennäringslagen stadgar. 12.5Statens fastighetsverk (SFV) 1991/92:44, som behandlade ombildningen av Byggnadssty- relsen, föreslogs att en ny myndighet skulle bildas för att samordna fastighetsförvaltningen av de fastigheter som beslutats vara kvar i myndighetsform. bildades därför (). Vid bolagiseringen av 1992 undantogs vissa områ- den som av hänsyn till det kulturhistoriska arvet, naturvården och rennäringen borde kvarstå i statlig ägo. Dessa områden tillfördes det nybildade . Även vid ombildandet av Byggnadsstyrel- sen undantogs på liknande sätt fastigheter och egendomar som be- dömdes ha ett sådant kulturhistoriskt värde för landet att de borde vara kvar i statlig ägo. har staten ställt ett avkastningskrav på på genomsnittligt myndighetskapital för hela Fastighetsver- ket. Redovisning av statliga skogsförvaltare är organiserat i en stab och sex distrikt: Utrikes fastighetsdistrikt, Fastighetsdistrikten 1–4 och Fastighetsdistrikt . Verkets förvaltningsansvar är delegerat till fastighetsdistrikten. Endast två distrikt förvaltar skogsmark: Fastighetsdistrikt (FD Skog) och Fastighetsdistrikt 4 (FD 4). förvaltningsuppdrag omfattar delar av statens fasta egendom: utrikesfastigheter, de kungliga slotten, Djurgårdsförvalt- ningen, regeringsbyggnaderna, vissa av statens kulturfastigheter, gamla fästen, monument, vissa älvsträckor och markområden samt vissa donationsfastigheter (SFS 1996:312). Enligt verkets myndighets- instruktioner ska förvalta sina fastigheter på ett sätt som ger god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet samti- digt som fastigheternas kultur- och naturvärden bevaras. 1991/92:134, vilken behandlar bolagiseringen av Domän- verket, anges att den faktiska förvaltningen och skötseln bör ske på det mest effektiva sättet och att den bör läggas ut på entrepre- nad. Verket lyder under verksförordningen 1995:1322 och myndig- hetsinstruktionen för 1996:312. Varken myn- dighetsinstruktionerna eller regleringsbreven innehåller bestämmelser för skogliga uppdrag. Två av donationsfastigheterna, och Yxtaholm, har en särställning i organisationen. Förvaltningsansvaret ligger under Fastig- hetsverket FD 4, men ansvaret för drift och skötsel av själva jord- och skogsbruket ligger på . FD Skog ansvarar för marker i norra . Innehavet omfattar statens mark väster om odlingsgränsen i Norr- och , renbetesfjällen i och markområden i norra . Till detta kommer mark utefter vissa sträckor av de skyddade naturresursälvarna. FD Skog är en egen resultatenhet inom Fastighetsver- ket. Medan avkastningskravet på hela är Redovisning av statliga skogsförvaltare på genomsnittligt kapital är det för redovisningsenheten , som består av FD 4 och FD Skog (regleringsbrev 18/95). FD skogsbrukande uppdrag utgår enbart från skogsvårdslagens första paragraf. anger bl.a. i sin verksamhetsidé att skogsbruket på rennäringens året-runtmarker ska bedrivas med respekt och hänsyn till den samiska renskötseln på ett sätt som gör att det långsiktigt ska kunna bedrivas renskötsel på dessa marker. Vidare ska verka för att råvaran förädlas lo- kalt och att skogsbruket ska vara miljöanpassat, samhällsnyttigt och ekonomiskt bärkraftigt. Miljöarbetet för hela redovisas i en miljöre- dovisning som är gemensam för hela verket. Skogsbruket i Fastighets- verket FD Skog är FSC-certifierat och arbete pågår med att införa ett miljöledningssystem certifierat enligt både ISO 14001 och EMAS. Dessa beräknas vara klara . Däri ingår också Fastighetsver- kets miljö- och skogspolicy. Av de FSC-certifierade skogsägarna som har mark inom den fjäll- nära skogen har det absolut största innehavet. För att tillvarata naturvårdsintressena finns det inom detta område särskilda restriktioner i FSC-standarden. Dessa restriktioner minskar avsevärt möjligheterna för virkesuttag och får därför konsekvenser för skogs- brukets omfattning. Eftersom skogsbruk fortfarande har stor bety- delse för sysselsättningen för de boende i det här området och den as- pekten också ska beaktas enligt FSC-standarden, har, på Fastighetsver- kets initiativ, det svenska tillsatt en utredning. Syftet är att klargöra vilka metoder som tar hänsyn till naturvård, produktion samt till sociala aspekter och därför är lämpliga att användas i det fjällnära skogsbruket. avsatte FD Skog /avverkad m3fub till forskning och utveckling. FD Skog har också bidragit med finansiellt stöd till ett gödslingsprojekt, ett projekt med främ- mande trädslag och en renbetesinventering. Renbetesinventeringen har skett inom ramen för ett EU-projekt i taigan där i är huvudman och Redovisning av statliga skogsförvaltare bistår med vetenskaplig kompetens. Fastighets- verket FD Skog har förutom ett finansiellt bidrag till själva invente- ringen även bidragit med ett försöksområde norr om i Ar- jeplogs kommun. Totalt har sex områden med olika markägare inven- terats. FD Skog agerar även markvärd inom ett pro- jekt med främmande trädslag. deltar FD Skog som medfinansiär tillsammans med bl.a. SCA och i ett projekt om problematiken kring markberedning och rennä- ring. Organisationen är geografiskt uppdelad på ett förvaltningskontor i , varifrån verksamheten leds, och fyra skogvaktardistrikt: (, och kommuner) (och kommuner) (, och kommuner) Varje skogvaktardistrikt är en egen resultatenhet och leds av en skog- vaktare. På förvaltningen finns en stab på fyra tjänstemän: en förval- tare, en ekonomiansvarig, en skoglig specialist och en naturvårdsspe- cialist. Totalt består FD Skog av åtta tjänstemän. Inom områdena juridik, ekonomi och personaladministration är vissa tjänster gemensamma med centralt. Personalkostna- derna uppgick till . Skogsbruket bedrivs mestadels inom rennäringens året-runtmarker. Stora delar av innehavet utgörs av ej indelad mark, t.ex. fjäll. Areal- angivelserna är därför ungefärliga när det gäller total areal. Den oin- delade arealen som innehåller även produktiv skogsmark, uppskatt- ningsvis 200 000 ha, redovisas som Ej brukad skogsmark i tabellen nedan. FD Skog har sammantaget ca 575 000 ha skogsmark i naturreservat. Utredningen har uppskattat att utgörs av impediment, i huvudsak myr, och att den produk- tiva skogsmarken i naturreservat därför är ca 402 000 ha. För den bru- kade skogsmarksarealen och den avsatta arealen skogsmark är den dock noggrant skattad i det egna indelningsregistret. Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick till . Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav Fastighetsverket FD Skog – total areal 6,56 miljoner ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (333 810 ha). Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 60 m3sk/ha 1,5 m3sk/ha, år 2,1 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas