sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Spel- och Lotterifrågor anser att utredningens förslag att mervärdeskattebelägga föreningars medverkan vid försäljning av bingolotter dels strider mot tidigare uttalade ambitioner att stärka föreningslivets möjligheter till egenfinansiering med ökad andel av lotterimarknaden och dels saknar betydelse för konkurrenssnedvridning eftersom möjligheten att få sälja lotter är reglerad i lotterilagen. Föreningslivet har av hävd haft möjlighet att finansiera en del av sin verksamhet genom att med ideella insatser av medlemmar genomföra lotterier. Överskottet att genomföra lotterier tillförs den ideella verksamheten. Tillståndshavare för lotteriet Bingolotto är Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Spel och Lotterifrågor (FSL). Medlemmar i är folkrörelseorganisationer vilka själva kan få lotteritillstånd av Lotteriinspektionen. Inga andra organisationer kan var medlemmar i . FSL:s medlemsorganisationer har därmed rätt att sälja bingolotter. Medlemsorganisationerna erhåller ej vad utredningen kallar förmedlingsprovision. Vad medlemsorganisationerna erhåller är del av överskottet så som det redovisats till Lotteriinspektionen på exakt samma sätt som om medlemsorganisationen själv hade haft ett eget lotteritillstånd. Utredningen konstaterar att lotteriintäkter ej skall mervärdebeskattas och i konsekvens härmed bör detta ha bärighet även för respektive lotteris överskott oberoende av överskottet emanerar från BingoLotto eller annat lotteri. Tillstånd till lotterier lämnas av Lotteriinspektionen. Utredningen har ej motiverat sitt ställningstagande att mervärdeskattebelägga föreningars medverkan vid försäljning av bingolotter. Konkurrenssnedvridning kan ej uppstå på grund av att marknaden är reglerad med tillståndsgivning. Utredningen berör ej frågan hur överskott på andra lotterier skall behandlas i mervärdesskattehänseende. Utredningens explicita omnämnande av BingoLotto har redan väckt frågor i föreningslivet. naturliga frågan är för föreningarna: skall vi redan nu undersöka andra lotterifinansieringsalternativ. Det finns en uppenbar risk att utredningens förslag skadar ett lotteri, BingoLotto. Utredningen har därmed bäddat för konkurrenssnedvridning. Second hand-försäljning för att finansiera exempelvis socialt arbete som en organisation utför, förekommer av hävd i svenskt föreningsliv. Verksamheten bygger på försäljning av insamlade varor, som av givaren införskaffats med pålagd och till staten inlevererad moms. Att än en gång skattebelägga dessa varor menar vi vore principiellt felaktigt. Än viktigare är att omfattningen av verksamheten ur konkurrenssynpunkt torde vara ytterst begränsad, men av stor betydelse för finansiering av verksamheterna i fråga. Ett generellt undantag som tillåter sådan verksamhet för ideella organisationer som bedriver social verksamhet bör därför införas i lagen. För bingolotto och andra lotterier av större omfattning kan slopandet av 4 kap 8 § ML komma att innebära att ersättning för förmedlingen av lotterna beskattas. Detta är en mycket olycklig konsekvens av lagändringen, som ytterligare måste övervägas inför ett lagförslag. Vi menar att beträffande organisationer utan vinstsyfte, som anordnar lotterier som ett led i finansieringen av verksamheten, bör all hantering av dessa lotterier vara undantagen från beskattning. Det sjätte mervärdesskattedirektivet medger undantag för penninginsamlingsevenemang under förutsättningen att det inte medför konkurrenssnedvridning. Detta undantag skulle kunna uppfattas som positivt om inte utredaren hade valt en tolkning som riskerar att leda till en mycket snäv tillämpning av bestämmelsen. församlingar och kyrkliga samfälligheter bedriver omfattande penninginsamlingsverksamhet. Det handlar om allt från gåvor i samband med kyrkkaffe och välgörenhetskonserter till missionskvällar, lotterier och secondhandbutiker. anser det vara orimligt att exempelvis kyrkliga samfällighet med 470 000 invånare och en liten församling med ett hundratal invånare jämställs när det gäller antalet momsbefriade penninginsamlingsevenemang. Geografisk spridning och evenemangets karaktär är faktorer som måste vägas samman med antal evenemang vid en konkurrensbedömning. Det hade med andra ord varit önskvärt om utredaren på ett tydligt sätt överlåtit till rättstillämpningen att avgöra vad som är skälig omfattning istället för att i motivskrivningarna ge sådana konkreta exempel som lätt blir styrande för de tillämpande myndigheterna. Vi anser det även önskvärt att utnyttjar den möjlighet som finns att införa reducerade skattesatser för stadigvarande penninginsamlingsverksamhet som bedrivs av vissa typer av välgörenhetsorganisationer. 8.6.15 Svenska Röda korset Gemensamt för posterna insamlade medel och försäljning är att insamlingen utförs utan momsredovisning på varorna eller tjänsterna. Tillhandahållandena kan ske tack vare att försäljningen har en naturlig anknytning till det allmännyttiga ändamålet eller av hävd har använts som finansieringskälla för ideellt arbete. Med avskaffandet av 4 kap. 8 § ML är det, som vi har nämnt tidigare, högst osäkert om Röda Korset även i fortsättningen kan samla in medel momsfritt – rena penninggåvor undantagna. Det skulle innebära att många miljoner av de insamlade medlen går förlorade som skattepengar. Röda Korset menar att det är oacceptabelt att insamlingsverksamhet som syftar till att finansiera humanitär insatser, som sannolikt annars skulle ha fått skötas av stat, kommun och landsting, inte kommer att inneha den skattegynnade ställning som har varit naturlig för lagstiftaren. Vi är emellertid medvetna om dilemmat att direktivets bestämmelser skall implementeras i nationell lagstiftning. Direktivet är dock bindande endast med avseende på de resultat som skall uppnås. Röda Korsets uppfattning är att utredningen implementerat direktivet utan att ta hänsyn till svensk folkrörelse- och föreningstradition. Som nämnts innehåller betänkandet även ett förslag om undantag från skatteplikt avseende tillhandahållanden av varor och tjänster i samband med insamlingsevenemang. För att dessa penninginsamlingsevenemang skall undantas krävs att organisationerna tillhandahåller varor och tjänster som är undantagna från skatteplikt enligt vissa bestämmelser i . Utredningen har föreslagit att undantaget från skatteplikt för penninginsamlingsevenemang endast skall avse sådana tillhandahållanden av varor och tjänster som sker till förmån för vissa aktiviteter som är undantagna skatteplikt. Motsvarande undantag i direktivet undantar penninginsamlingsevenemang som anordnas uteslutande till förmån för organisationen själv. Någon begränsning av undantaget till aktiviteter som är undantagna skatteplikt görs således inte i direktivet. Det är en väsentlig inskränkning av direktivets undantag för penninginsamling som utredningen har föreslagit. Någon motivering till att utredningen har tolkat direktivet snävt har såvitt vi kan se inte redovisats. Eftersom Röda Korsets föreningar troligtvis inte tillhandahåller varor eller tjänster som är undantagna skatteplikt kommer de inte att kunna företa penning- Vi anser att den föreslagna skrivningen strider mot direktivet och därför inte bör införas i mervärdesskattelagen. Som nämnts ovan är det osäkert om Röda Korset tillhandahåller varor eller tjänster som är undantagna skatteplikt. Det medför att våra lokala föreningar inte kommer att kunna anordna insamlingsevenemang momsfritt. Eftersom en stor del av de försäljningsintäkter och andra insamlingar kan sorteras in under hävdvunna finansieringskällor som är momsfria skulle det innebära stora kostnader för våra föreningar. Såsom utredningen har konstaterat är detta inte rimligt. I den utredning som lades fram inför medlemskap i (SOU 1994:88) föreslogs i princip samma förslag som Mervärdesskatteutred- ningen nu har lagt fram. Emellertid ansåg den tidigare utredningen att det inte skulle vara någon koppling mellan undantaget för tillhanda- hållanden till medlemmar och undantaget för penninginsamling. I stället löste man problemet genom att insamlingsevenemang kunde företas momsfritt om de skedde i skälig omfattning och uteslutande till förmån för sådan verksamhet som företogs av en allmännyttig ideell förening. Röda Korsets uppfattning är att den tidigare utredningens förslag var mer gynnsamt för ideella föreningar än denna utrednings förslag. Eftersom man i det tidigare förslaget hänvisade till den allmännyttiga ideella föreningens verksamhet för att kunna företa insamlingsevenemang var det inte självklart att föreningen behövde tillämpa ett speciellt undantag för att kunna anordna insamlingsevenemang momsfritt. Den tidigare utredningen ansåg att en sådan implementering av direktivet var korrekt. Det skulle således underlätta betydligt för Röda Korset om man kan företa penninginsamling momsfritt oavsett om andra undantag från skatteplikt är tillämpliga på föreningen . Förslaget gäller endast penninginsamlingsevenemang som anordnas i skälig omfattning. Detta uttryck innebär en begränsning när det gäller antalet evenemang som kan anordnas utan att föranleda mervärdesbeskattning. Utredningen nämner att antalet evenemang inte får vara fler än att de kan anses som tillfälliga och alltså ej stadigvarande. Evenemang som återkommer är enligt utredningens uppfattning inte tillfälliga. Förslaget innebär att den insamling som sker mer kontinuerligt i form av försäljning av kläder eller möbler kommer att momsbeläggas. Denna försäljning sköts oftast av medlemmar som arbetar på frivilligbasis och där intäkterna går oavkortat till humanitära ändamål. Att momsbelägga sådan behjärtansvärd verksamhet gör att av intäkterna försvinner till förmån för staten i stället för att gå till behövande i världens länder. Röda Korset menar att förvisso enligt direktivet har möjlighet att införa restriktioner vad beträffande antalet evenemang och belopp men det är vår uppfattning att utredningen sätter gränsen alltför snävt. Enligt vår mening saknas det skäl att införa dylika begränsningar eftersom regeln om konkurrenssnedvridning finns. Det är vidare av stor vikt att klarhet råder om vad som är skälig omfattning om en sådan regel införs så att Röda Korset har en möjlighet att tillämpa reglerna på avsett sätt. Vid bestämmande av vad som är skälig omfattning bör hänsyn tas till hur stort gåvoinslaget är. Utredningens förslag om undantag för penninginsamlingsevenemang ter sig väldigt stelbent. Skulle exempelvis viss penninginsamling företas mer eller mindre regelbundet innebär det att den totala penninginsamlingen skall momsbeläggas oavsett om merparten av ersättningen för en försäljning av julkort eller andra profilprodukter innefattar ett gåvomoment. Röda Korset efterlyser här momsregler som innebär att undantag från skatteplikt skall föreligga när ersättningen för en vara innehåller en övervägande del som består av ett bidrag eller en gåva till insamlingsföreningen. Det skulle innebära att endast den del som utgör ersättning för tillhandahållanden av varor eller tjänster blir momspliktigt. Den övriga delen som utgör gåva skulle inte komma att beskattas. Röda Korset samlar in pengar genom att erbjuda pins, julkort, julklappsetiketter, T-shirts eller liknande om man skänker pengar till föreningen. Vi anser att ett undantag från skatteplikt för sådan penninginsamling som sker regelbundet inte skulle snedvrida konkurrensen, eftersom det endast är föreningen och ingen annan som erbjuder sådana profilprodukter. En penninginsamlig sker oftast regelmässigt utan motprestation, möjligen erhåller givaren ett gåvobevis. 8.7Undantag för tillhandahållanden inom fristående grupper I detta sammanhang noterar utredningen de synpunkter som har framförts av . har påtalat det oklara rättsläge som råder på främst mervärdesskatteområdet och de problem som nuvarande regler innebär för en utvidgad samverkan mellan olika enheter inom . Enligt utredningen är dessa problem snarare en följs av kyrka- statreformen och inte något som är möjligt att åtgärda inom ramen för utredningens uppdrag. Utredningen pekar dock på ytterligare en möjlighet som direktivet ger enligt artikel 4.4. En medlemsstat kan få behandla en gruppering av fristående juridiska/fysiska personer som en enda beskattningsbar person om vissa förutsättningar är uppfyllda. I så fall måste ett samrådsförfarande ske med EG:s mervärdesskatte- kommitté. Konsekvensen är att tillhandahållanden som därefter sker inom gruppen inte utlöser någon mervärdesbeskattning. har viss förståelse för att denna fråga inte har ansetts rymmas i utredningsuppdraget. Vi vill dock i detta sammanhang starkt framhålla att en sådan modell är nödvändig för att skall kunna bedriva sin verksamhet på ett rationellt sätt. Detta särskilt som det oklara rättsläget består sedan en ansökan om förhandsbesked avseende tillhandahållanden av bl.a. administrativa tjänster mellan en församling och en samfällighet har avvisats av på grund av frågans komplexitet. nödvändigt att enheter möjligt får klarhet i denna fråga. Det bör utredas om sådana organ som enbart tillhandahåller tjänster till sina skattebefriade lokala organisationer skulle kunna anses som en enda skattskyldig (mervärdesskattegrupp) enligt artikel 4 i det sjätte direktivet. I syfte att underlätta för föreningar menar vi att reglerna om gruppundantag bör utvidgas. Revisorsamfundet SRS delar utredningens uppfattning att EG:s direktiv framtvingar en ändring av mervärdesskattelagen. Det kan konstateras att dessa ändringar kommer att ställa betydligt större krav på föreningars administration. Även om detta i sig innebär en utökad marknad för revisorer och redovisningskonsulter beklagar vi att regelverket kompliceras i den omfattning att detta blir nödvändigt. Enligt vår mening är det angeläget att söka begränsa de administrativa bördorna på föreningar och små företag och vi menar att utredningen inte lagt fram tillräckligt långtgående förslag i denna riktning, vi är medvetna om att utredningens direktiv innebär vissa begränsningar i detta avseende. I det fortsatta beredningsarbetet ser vi det emellertid som nödvändigt att bereda dessa frågor ytterligare. Mot bakgrund av vad vi nu anfört anser vi att ett förslag om utvidgning av reglerna om gruppundantag bör läggas fram. Utan att RF har vidtagit några närmare studier härom konstateras att direktivet medger att tillhandahållanden av tjänster internt inom s.k. fristående grupper får undantas från beskattning. RF noterar att svensk idrottsrörelse – i vart fall RF-idrottens – består av ideella organisationer som klart går att avskilja. Frågan är om idrottsrörelsen skulle kunna betraktas som en sådan fristående grupp vars tillhandahållanden kan undantas från beskattning med stöd av direktivet? Visserligen torde – om RF:s tolkning av direktivet är riktig (jfr ovan om tveksamheten angående huruvida idrottstjänster måste tillhandahållas fysiska personer för undantagets tillämplighet) – många av tjänsterna som tillhandahålls inom idrottsrörelsen vara av karaktären idrottsutövartjänster, och därmed ändå vara skattebefriade. Dock tillhandahålls en mängd andra skattepliktiga tjänster, främst av administrativ art, såsom tjänster avseende IT, trycksaksframställning, ekonomiadministration mm. Om idrottsrörelsen kunde ses som en sådan fristående grupp torde denna typ av interna omsättningar kunna hållas utanför det skattepliktiga området, vilket för RF framstår som en nödvändig och önskvärd reglering. För övrigt anser LO att reglerna vad gäller gruppregistrering av ideella föreningar bör utredas. För t.ex. banker och försäkringsbolag finns möjligheten till gruppregistrering vilket innebär att transaktioner dem emellan undantas från mervärdesbeskattning. Samma möjlighet borde införas för ideella organisationer som hör samman samt de bolag de äger. Därigenom skulle man undvika att transaktioner som görs, för medlemmarna, i det ideella syftet, i olika delar av samma folkrörelse mervärdebeskattas. Detta borde överensstämma med den huvudsakliga avsikten med utredningens förslag om att undanta omsättning från vissa organisationer utan vinstintresse till medlemmar från skatteplikt. 8.7.6Folkbildningsförbundet, , , ax och samt Undantag från skatteplikt för tillhandahållande inom fristående grupper Utredningen föreslår att nuvarande regel behålls och säger vidare: Det kan inte uteslutas att vissa tillhandahållanden mellan självständiga enheter som ingår i exempelvis en större organisation, tillhandahållanden mellan en central organisation och olika lokala organisationer eller samarbete mellan flera små organisationer till följd av utredningens förslag kan komma att behandlas annorlunda . Detta följer av införandet av begreppet beskattningsbar person samt slopandet av det generella undantaget från moms för ideella föreningar i 4 kap 8 § ML. Tillhandahållanden av olika slags tjänster mellan olika organisationsled är vanligt inom den ideella sektorn t e x inom studieförbunden. För studieförbundens del följer detta bla av att det är studieförbundet centralt som är mottagare att statsbidraget. Tillhandahållandet av tjänster kan avse bevakning av olika regelverk med eventuell administration av avgifter (tex upphovsrätt), gemensamma opinionsbildningsinsatser, IT- satsningar, ekonomiservice eller annan administrativ samordning. Många små föreningar behöver också nyttja sina resurser och eller kompetenser effektivt t ex genom att dela på en tjänst/anställning. Anställning hos en förening som säljer en del av tjänsten utan påslag för vinst till en annan föreningen då båda är för små att ha underlag för en heltidsanställning.) Utredningen pekar här på att direktivet ger en möjlighet för medlemsstaterna att såsom en enda beskattningsbar person behandla sådana grupperingar som, trots att de är rättsligt oberoende, är nära förbundna med varandra genom finansiella, ekonomiska och organisatoriska band. Genom att dessa grupper behandlas som ett enda skattesubjekt, utlöser tillhandahållanden inom gruppen inte någon mervärdesbeskattning. Antagandet av sådana bestämmelser förutsätter att samråd sker med mervärdesskattekommitten. vill peka på att förslaget om undantag från skatteplikt inom fristående grupper kommer att medföra en rad svåra tolkningsproblem. Detta gäller även om gruppregistrering/bedömning skulle vara möjlig. I t ex studieförbundens fall skulle en grupp kunna vara ett studieförbund med de olika leden, central, regional och lokal nivå. Men hur bedöms sambandet mellan ett studieförbund och dess medlemsorganisationer? Eller de samarbetsorganisationer/ folkbildningsorganisationer där de tio studieförbunden i sin tur är medlemmar? En mängd svåra tolkningsfrågor kommer att uppstå. Om tillhandahållandet blir mervärdesskattepliktigt kan följden bli att ett studieförbund som väljer att organisera sig i en enda juridisk person ej blir föremål för mervärdesbeskattning men ett studieförbund som väljer en organisation med många självständiga avdelningar kan blir skatte- pliktigt för samma tillhandahållande. Att mervärdesskattesystemet tvingar fram en organisatorisk modell mot större enheter kan knappast vara en önskvärd effekt. Motsvarande problematik torde förekomma också inom andra delar av den ideella sektorn. Utredaren har uppmärksammat ett för mycket stort problem. Problemet är att tillhandahållande mellan kyrkans organisatoriska delar (församlingar och kyrkliga samfälligheter) av skattemyndigheterna ses som tillhandahållande till utomstående. Detta leder till att har mycket svårt att utnyttja sin personal och andra resurser på ett rationellt sätt. har försökt få klarhet i rättsläget genom att ansöka om förhandsbesked hos . Efter att frågan blivit avvisad av nämnden måste lagstiftaren nu ta frågan till sig. Skattemyndigheternas tolkning av gällande momslagstiftning leder bland annat till att församlingar och kyrkliga samfälligheter inte kan vara de goda arbetsgivare de önskar. Eftersom transaktioner mellan enheter inom kyrkan ses som externa transaktioner med påföljande momsskyldighet skapas incitament till deltidsanställningar istället för heltidsanställningar. Om lagstiftaren utnyttjar möjligheten att låta registrerade trossamfund och dess organisatoriska delar utgöra en momsgrupp skulle kunna utjämna över- och underkapacitet på ett rationellt sätt mellan de olika enheterna inom trossamfundet. Mot bakgrund av detta är det av mycket stor vikt att snabbt införa möjligheten att registrera som en momsgrupp och därmed låta henne hushålla med sina resurser på ett rationellt sätt. 8.8Undantag för tillhandahållanden avseende sjukvård och social omsorg etc. Förslaget innebär att det nuvarande undantaget i den svenska lagen för social omsorg utvidgas till att avse även tillhandahållanden av ideella organisationer. kommer därför även i fortsättningen att kunna bedriva social omsorg i olika former mot ersättning, t.ex. vårdhem, barnomsorg, hjälpverksamhet bland behövande och liknande utan momsplikt. Utan en sådan utvidgning skulle det enligt utredningen finnas risk för att t.ex. soppkök (om där utgår ersättning av något slag) blev skattepliktigt. delar utredningens uppfattning att detta inte vore rimligt. menar att det inte är helt klart vad slags aktiviteter som omfattas av detta undantag. Myndigheters och andra organs aktiviteter i samband med omhändertagande av barn samt den verksamhet som bedrivs av (Barnens Rätt I Samhället). FRISAMs medlemsorganisationer organiserar ca. 300 000 barn och ungdomar. Det är viktigt att bredda artikel 13 A1h synsätt så att även fostran av barn och ungdomar kommer att omfattas av begreppet. Scoutrörelsens verksamhet med 10 tusentals barn som fostras kan inte negligeras i detta sammanhang. Övriga frilufts- och främjandeorganisationer samt idrottsrörelsen står för en stor del av barns och ungdomars fostran. Av denna anledning bör dessa tjänster undantas från momsplikt. 8.8.3 FRII och Amnesty Undantag för social omsorg Utredningen är medveten om att det nya undantaget för tillhandahållanden till medlemmar kan bli svårt att tillämpa. Följden av detta blir att olika ideella organisationer inte heller kan få rätt att anordna penninginsamlingsevenemang utan att dessa beläggs med moms (se s. 361 f. i betänkandet). Enligt utredningens uppfattning är dessa eventuella följder inte rimliga. Utredningen har därför föreslagit att med social omsorg skall i fortsättningen även avses aktiviteter som utförs av välgörenhets- eller andra humanitära organisationer (kvalificerat allmännyttiga stiftelser och allmännyttiga ideella föreningar som har till ändamål att främja vård och uppfostran av barn eller att bedriva hjälpverksamhet bland behövande). För våra medlemmars fortsatta verksamhet är tanken god. Emellertid ifrågasätter vi vad för slags varor och tjänster som åsyftas i bestämmelsen. Eftersom undantaget endast föreslås gälla för omsättning av varor och tjänster som direkt syftar till att främja de ovan angivna ändamålen och inte på olika former av aktiviteter som syftar att stödja ändamålet är det osäkert om detta undantag kommer att kunna tillämpas av våra medlemmar. Det två organisationer som nämns i utredningen är och Röda Korset. Utredningen anser att det inte är säkert att dessa organisationers aktiviteter är tillämpliga på undantaget för social omsorg, därav utvidgningen av undantaget. och Röda Korset ger direkt stöd till barn eller offer i utsatta situationer. Vidare påverkar man beslutsfattare och andra att se till barnets bästa eller krigs- eller tortyroffrens bästa. Dessa aktiviteter är emellertid ingenting som ligger inom mervärdeskattens tillämpningsområde eftersom någon omsättning i de flesta fall rimligen inte är för handen. En mycket stor del av Rädda Barnens verksamhet mätt i ekonomiska termer är bidrag till andra svenska eller utländska organisationer som arbetar med barns rättsfrågor enligt . Verksamheten består av försäljning av varor e dyl. och främjar därför inte direkt det ideella ändamålet utan främjar i stället ett mellanled, organisationens samarbetspartner.