sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Den valda gränsen för skattefri årsomsättning får emellertid inte sättas avsevärt högre, eftersom momsfri försäljning i så fall skulle riskera att bli norm i vissa branscher. Utredningen hade också i uppdrag att överväga om det är lämpligt att införa särskilda mervärdesskatteregler för mindre företag. Medlemsländerna får införa särskilda regler för små företag, t.ex. olika slag av förenklade förfaranden. Enligt anslutningsfördraget har också möjlighet att befria beskattningsbara personer vars årliga omsättning understiger ett belopp motsvarande 10 000 ECU från mervärdesbeskattning. Omsättningsgräns för små företag Utredningen föreslår att beskattningsbara personer med en årsomsättning som understiger undantas från mervärdesbeskattning. Med årsomsättning avses de sammanlagda intäkterna av skattepliktiga varor och tjänster. Den som omfattas av befrielsen är befriad från skyldigheten att debitera och redovisa skatt och har inte rätt till avdrag för ingående skatt. Däremot är direktivets administrativa regler tillämpliga på en sådan person. Skattebefrielsen gäller endast omsättningen av varor och tjänster inom landet. För allmännyttiga föreningar föreslås skattebefrielsen gälla utan att någon åtgärd behöver vidtas. Utredningen påpekar att föreningen måste ha kännedom om de sammanlagda intäkternas storlek, vilket kräver att bokföringen sköts på ett tillfredsställande sätt. Föreningarna kan också välja att frivilligt omfattas av mervärdesskattesystemet. Alla övriga beskattningsbara personer kommer att omfattas av mervärdesskattesystemet, oavsett omsättningens storlek. Om de bedömer att omsättningen kommer att understiga beloppsgränsen kan de anmäla att de vill vara befriade från mervärdesskatt, och skattemyndigheten kan då fatta ett sådant beslut. Så snart det kan förutses att gränsen kommer att överskridas inträder den beskattningsbara personen i det normala systemet, och skall då anmäla sig för registrering till mervärdesskatt. Omsättningar som skett tidigare påverkas inte. Detta innebär att beloppsgränsen inte kan betraktas som ett fribelopp som gäller för alla skattesubjekt. Om omsättningen för en beskattningsbar person som är registrerad för mervärdesskatt sjunker under den föreslagna gränsen kan den begära utträde ur systemet. Den som frivilligt valt att omfattas av mervärdesskatt kan också begära utträde, men utredningen föreslår att detta skall kunna ske först när han har varit inne i systemet . Av det totala antalet skattskyldiga hade (ca 388 000) en omsättning som understeg . Dessa redovisade en utgående skatt på ca 1,8 mdr och en ingående skatt på . Införandet av en skattefrihet skulle alltså kunna innebära en skattehöjning, men eftersom många av de som har högre ingående än utgående skatt kommer att välja att omfattas av mervärdesskattesystemet är de ekonomiska effekterna svåra att beräkna. De nya reglerna om beskattningsbar person innebär att aktiviteter som utförs av enkla bolag eller samäganderätt hänförs till varje delägare som var och en är att betrakta som en beskattningsbar person. Reglerna om skattebefrielse gäller i sådana fall varje delägare. bedömer att de föreslagna reglerna sammantaget kommer att innebära en avsevärd förenkling och ställer sig bakom förslagen. 10.10Svenska kyrkan och SKR Som har nämnts är den föreslagna beloppsgränsen om alltför låg för att innebära en verklig lättnad när nu beskattningen kommer att omfatta även transaktioner som företas av bl.a. . Det vore därför en fördel om beloppet – som är en del av anslutningsfördrag – hade kunnat omförhandlas. Även utredningen noterar att är ett förhållandevis lågt belopp men menar att det därmed kan accepteras i konkurrenshänseende. Resonemanget blir lite märkligt med hänsyn till att andra länder inom EU lyckas klara konkurrensen med betydligt större beloppsmässiga undantag (t.ex. sägs ha en omsättningsgräns på ). För att kunna omfattas av undantaget måste den beskattningsbara personen göra en bedömning på förhand av vad det kommande årets skattepliktiga omsättning kommer att bli. Denna skall grundas på föregående års omsättning. För enheter som omfattas automatiskt av undantaget om förutsättningarna finns, skall bedömningen göras i samband med att det nya systemet träder i kraft. Mot bakgrund av de ofta svårtolkade begrepp som ryms i regelsystemet kommer detta inte att vara en särskilt enkel uppgift. Vi anser även att föreslagen beloppsgräns för att undanta beskattningsbar personer med begränsad omsättning från mervärdebeskattning är för låg. För att undanröja administrativt merarbete för både skattemyndigheten och för enskilda beskattningsbara personer föreslår utredningen att en beskattningsbar person, under vissa förutsättningar, kan undantas från mervärdesbeskattning. Den av utredningen föreslagna omsättningsgränsen på är dock, enligt förbundens mening, för låg för att få någon större praktiskt betydelse. En beloppsgräns i storleksordningen bör åtminstone övervägas. Detta trots att vi i vårt anslutningsfördrag inte förhandlade fram något specifikt omsättningsundantag för skattebefria beskattningsbara personer med låg omsättning. Förbunden anser även att den föreslagna lagregleringen rörande omsättningsgränsen är komplicerad. En enklare lagtext med en beloppsgräns enbart kopplad till verksamhetens omsättning bör utformas om syftet att underlätta för främst ideella organisationer att stå utanför momsregelverket skall uppnås. Enligt utredningen skall avdragsrätten begränsas till ingående skatt som blivit avdragsgill efter det att inträdet i det normala mervärdesskattesystemet skett. Samfundet anser att avdragsrätten inte bör kopplas till huruvida ett enskilt subjekt har inträtt i det normala systemet. Som konstaterats i praxis är en eventuell registrering till mervärdesskatt endast av formell betydelse. En registrering bör inte påverka en beskattningsbar persons rätt till avdrag för ingående skatt. Enligt samfundet skall därför den ingående skatt som är kopplad till en transaktion som, i och med att företaget överskrider omsättningströskeln, är skattepliktig till mervärdesskatt vara avdragsgill oavsett om företaget har inträtt i systemet. Att redovisning av denna skatt inte kan ske förrän företaget har registrerats för mervärdesskatt följer av allmänna principer om redovisning m.m. Samfundet har noterat att utredningen, längst ner på s. 453, skriver Därvid skall beaktas eventuell avdragsgill ingående skatt avseende förvärv för dessa transaktioner men anser inte att det tillräckligt tydligt reglerar frågan om avdragsrättens omfattning. Samfundet kan inte se varför en beskattningsbar person inte skall medges möjlighet att jämka ingående skatt i positiv riktning, dvs. i den situation då den beskattningsbara personen övergår från att ha varit befriad från mervärdesbeskattning till att omfattas av densamma. För att åstadkomma en så likvärdig beskattning som möjligt bör en sådan möjlighet tillskapas. Företagarna har inget att erinra mot förslaget. Det är viktigt att små företag får en val möjlighet i enlighet med direktivet. För vissa små företag är det i start skede och kan i ett sådant skede ha nytta av att omfattas av regler då de innebär en avdragsmöjlighet för mervärdesskatten på investeringarna i början av verksamheten. Med hänsyn till att en anpassning till direktivet innebär en relativt stor förändring för förutsättningarna att bedriva föreningsliv i är det absolut nödvändigt att en omsättningsgräns om införs. Jämkning av ingående skatt Förbundet motsätter sig utredningens förslag att inte införa en jämkningsmöjlighet för det fall någon övergår från att ha varit befriad till att omfattas av mervärdesbeskattning. Det kan uppstå situationer då den beskattningsgrundande händelsen och redovisningstidpunkten inträder före det att begäran om inträde i momssystemet är möjlig att göra eller har gjorts. En jämkningsmöjlighet måste därför införas. Utredningen anser att jämkningsbestämmelserna i endast bör kunna tillämpas när den beskattningsbara personen övergår till att vara befriad från mervärdesbeskattning från att tidigare ha omfattats av mervärdesbeskattningen med åtföljande rätt till avdrag för ingående skatt. Enligt utredningens uppfattning kan behovet av en jämkningsmöjlighet för det fall någon övergår från att ha varit befriad till att omfattas av mervärdesbeskattning inte anses särskilt stort. Tvärtom anser utredningen att behovet härav är tillgodosett genom att man har rätt att omfattas av de generella bestämmelserna, om man begär det. Förbundet delar inte denna uppfattning. Det kan uppstå situationer då den beskattningsgrundande händelsen och redovisningstidpunkten inträder före det att begäran om inträde i momssystemet är möjlig att göra eller har gjorts. Det kan t ex bli fallet då en skattebefriad beskattningsbar person, t ex en ideell förening, investerar i en maskin eller byggnad och denna investeringsvara därefter men under ett annat år genererar intäkter av sådan omfattning att omsättningsgränsen överskrids och den beskattningsbara personen blir skattskyldig. Direktivet tillåter jämkning i en sådan situation. Underlåtenhet att införa samma jämkningsmöjlighet i ML framstår därför som orimlig och särskilt allvarlig med tanke på att en anpassning av till direktivet innebär en stor förändring för ideella föreningar. De föreslagna bestämmelserna innebär dels att företag som är registrerade för mervärdesskatt kan bli skattebefriade, dels att företag som inte är skattpliktiga kan bli registrerade för mervärdesskatt (t.ex. en ideell förening som utför annat än tjänster som är undantagna från mervärdesskatt). Frågan är dock från vilken dag beskattning respektive befrielse från beskattning gäller. Av betänkandets avsnitt 6.5.5 Övergångsfrågor framgår att den som är registrerad skall redovisa mervärdesskatt på transaktioner för vilka den beskattningsgrundande händelsen inträffat innan beslut om befrielse fattats. Av författningskommentaren till 9d kap. 3 § förefaller ett sådant beslut kunna fattas med retroaktiv verkan. Fråga uppstår då om retroaktiviteten gäller bakåt i tiden till den dag som den sökande anger i ansökan om befrielse från beskattningen, eller om den gäller från den dag då ansökan kommer in till skattemyndigheten. Ett retroaktivt beslut om befrielse från beskattning medför även problem om det företag som blir befriat från beskattningen inte ställer ut kreditfakturor. Visserligen blir det befriade företaget skyldigt att redovisa in skatten enligt förslagets 1 kap. 2 § 7, men avdragsrätten för den som köper av ett företag som sedan blir skattebefriat enligt 9d kap. är mer tveksam. Om det företag som befriats från beskattning inte var befriat för utställandet av fakturorna, synes köparen ha avdragsrätt. Att i efterskott vägra avdragsrätt för en köpare p.g.a. att hans motpart blivit skattebefriad genom ett retroaktivt beslut från skattemyndigheten torde strida mot det EG-rättsliga kravet på förutsebarhet. Enligt betänkandet skall en beskattningsbar person debitera skatt på sina omsättningar så snart det kan förutses att omsättningsgränsen kommer att överskridas. Befrielsen från beskattning är således tänkt att upphöra automatiskt . Vad som gäller för den som frivilligt önskar inträda i mervärdesskattesystemet utan att ha nått omsättningsgränsen har dock inte reglerats. skall ett sådant företag anses ha rätt att debitera utgående skatt på fakturan och få avdrag för ingående skatt? Det skulle eventuellt kunna vara när ansökan inkommer till skattemyndigheten, eller när beslut om skattskyldighet meddelas. Tidpunkten för beskattningen är också avgörande för fakturamottagarens avdragsrätt Det vore därför lämpligt med uttryckliga stadganden om tidpunkten för befrielse från skattskyldighet och tidpunkten för debitering av skatt när omsättningsgränsen överskrids respektive när begäran om inträde görs utan att omsättningsgränsen överskrids. Förslaget att införa en möjlighet som medför att de allra minsta företagen och föreningarna kan undantas från systemet tillstyrks. Förslaget att införa ett generellt men frivilligt system för befrielse av de minsta företagen och föreningarna från mervärdesbeskattning tillstyrks. Beträffande den närmare utformningen av systemet framgår det av betänkandet hur systemet är tänkt att fungera när ett företag/förening är befriat men beskattningsunderlaget överstiger gränsen , vi har inget att invända mot utredningens överväganden i denna del. Däremot framgår inte lika klart vad som är tänkt att gälla när ett företag frivilligt inträder i systemet. Enligt vår mening bör det regleras när ett sådant företag skall börja debitera mervärdesskatt. Andra oklarheter uppstår om ett företag retroaktivt kan bli befriat från beskattning. Vi förutsätter att avdragsrätten för den som köpt av ett sådant företag inte påverkas om det grundas på att motparten blivit befriad retroaktivt genom ett beslut från skattemyndigheten och motparten inte utställt någon kreditfaktura. Ett undantag från den mer eller mindre generella skattskyldigheten följer av den föreslagna redovisningsgränsen på , som enligt RF:s uppfattning borde vara avsevärt högre. Inte minst redovisningsgräns – 51 - påvisar vilken hög redovisningsgräns som används – och därmed tolereras – inom EU , men även och redovisningsgränser är avsevärt högre än . Utredningen drar sina slutsatser om omfattningen av lagförändringarnas påverkan på föreningslivet på resultaten från enkäten. Men utredningens konsekvensbeskrivningar är enbart ekonomiska. Analysen är kortsiktig och presenteras på ett ofullständigt sätt. Läsaren ges intrycket att enbart en liten del av den ideella sektorn berörs. har större intäkter än medan har intäkter från försäljning etc som skulle kunna bli föremål för mervärdesbeskattning vid en omsättningsgräns om . (Sid I-271 ff) Enligt vårt sätt att se är av föreningslivet redan en stor andel, det handlar om 20000-30000 föreningar. Något inflationsskydd av gränsen diskuteras ej. Allt eftersom tiden går kommer därför fler och fler föreningar att omfattas. Man måste dock fråga: Stämmer det att inte fler än ska omfattas ? Eftersom definitionen av vad som avses med omsättning är oklar beräknar vi att det blir fler än de som anges av utredningen, d v s någonstans av den ideella sektorn som blir berörda. Enligt vår bedömning är omsättningen på kulturområdet ofta högre än . I flera riksorganisationer på kulturområdet är det fler än av föreningarna som överskrider denna gräns. En avgörande brist i utredningen är att begreppet omsättning är oklart definierat. Vår tolkning av utredningen innebär att vad som ingår i momspliktig omsättning ej är fastställt, utan skall fastställas i domstolsprövning. Detta innebär att offentligt stöd till kulturverksamhet och annan ideell verksamhet riskerar att bli beskattad. Om inte de samlingslokalshållande organisationerna generellt kan erhålla en skattegynnad ställning utgår vi ifrån att i gränsbeloppet för momsplikt på momsfria intäkter som hyror och medlemsavgifter ej skall ingå. 10.20Centralmuseernas samarbetsråd och SHMM Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdesbeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning beräknad på ett visst sätt inte uppgår till . Centralmuseernas samarbetsråd har inga synpunkter på förslaget. 10.21 , , , ax och samt Särskilda regler för små företag Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdesbeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning beräknad på visst sätt inte uppgår till . Som förslaget rörande studieförbundens folkbildningsverksamhet i avsnitt 4.8.5 är utformat är det omöjligt att med någon säkerhet förutse vilken mervärdesskattesituation som skulle komma att gälla för studieförbunden. Sannolikt är dock att en stor andel av studieförbunden och andra de ideella föreningarna, så som förslagen sammantaget är utformade, inte skulle få några mervärdeskattelättnader av Som också utredningens referensgrupp tidigare framfört menar vi att beloppet borde sättas högre. Vi instämmer i utredningens förslag att den som är skattebefriad alltid ska ha rätt att begära inträde i mervärdesskattesystemet. Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdesbeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning inte uppgår till 90 000 SEK. I vissa andra länder förekommer högre belopp; 35 000 ECU, 51 (ca ) 150 000 . Detta är exempel på åtgärder som andra EU-länder gjort för att stödja det ideella föreningslivet. FRISAM anser att utredningen inte utrett denna fråga i tillräcklig omfattning. Särskilda regler för små företag Utredningen har föreslagit en möjlighet för små företag att slippa momsbeskattningen där årsomsättningen inte uppgår till . Även om många av våra medlemmars lokala organisationer kan komma att undgå mervärdesbeskattningen genom denna gräns, är det ändå många av våra medlemmar som är högt över 90 000 kr-gränsen. Av utredningens betänkande framgår att gränsen på har sitt ursprung i direktivet och det anslutningsfördrag där har rätt att befria beskattningsbara personer vars årliga omsättning understiger ett belopp motsvarande 10 000 ECU från mervärdesbeskattningen. Även utredningen anser att det är ett förhållandevis lågt belopp men att det medför att effekterna i konkurrenshänseende blir så pass begränsade att fördelarna överväger nackdelarna. FRII anser det vara anmärkningsvärt att utredningen stannar vid en sådant lågt belopp med hänsyn till konkurrensneutraliteten. Som vi har redovisat är det svårt att göra en rättvisande bedömning utifrån konkurrensaspekter när ideella organisationer jämförs med kommersiella företag. Vid en jämförelse med andra EU-länder framgår det att exempelvis har en omsättningsgräns som uppgår till , vilket är en avsevärd skillnad mot utredningens förslag. En nivå på gränsvärdet som finns goda skäl att överväga är 30 prisbasbelopp, alternativt 20 prisbasbelopp. Eftersom dessa gränsvärden i bokföringslagstiftningen kan antas komma att höjas finns skäl att överväga även väsentligt högre gränsbelopp. Skattefrihetsgränsen om bör höjas och inflationssäkras. Den framförhandlade skattefrihetsgränsen om är bra för de många små ungdomsorganisationerna och deras lokalavdelningar vars ledning ofta inte har en medelålder . Men en skattefrihetsgräns utan inflationssäkring är helt meningslös. Eftersom denna urholkas i rask takt. Finns det någon anledning att tro att föreningar kommer ha ett intresse av att lägga en större del av sitt arbete på administration än vad föreningarna gör ? Särskilda regler för små företag Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdesbeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning beräknad på visst sätt inte uppgår till . Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund skall enligt förslaget automatiskt omfattas av skattebefrielsen om förutsättningarna för befrielse är uppfyllda. För andra beskattningsbara personer skall utgångsläget vara att de omfattas av mervärdesbeskattning men kan begära att bli befriade om förutsättningarna för befrielse är uppfyllda. Den som är befriad från beskattning skall inte debitera mervärdesskatt på sina omsättningar och har inte rätt till avdrag för ingående skatt. Så snart det finns skäl att anta att beloppsgränsen kommer att överskridas under det löpande året upphör förutsättningarna för befrielsen. Den som är skattebefriad har alltid rätt att begära inträde i mervärdesskattesystemet. NNR är kritisk mot att utredningen har valt olika lösningar för allmännyttiga ideella föreningar etc och andra beskattningsbara personer. NNR anser att man även i det senare fallet bör kunna utgå från att personen med stöd av den lagstadgade bokföringsskyldigheten håller reda på sin omsättning och anmäler sitt inträde i mervärdesskattesystemet om och när beloppsgränsen passeras. Denna anmälan bör i praktiken tillåtas ske på det enkla sättet att företagaren med enskild näringsverksamhet redovisar momsen för beskattningsåret i sin inkomstdeklaration, förutsatt att beskattningsunderlaget inte överstiger . NNR är också kritisk mot den föreslagna långa övergångstiden för utträde ur mervärdeskattesystemet när omsättningen sjunker under den föreslagna gränsen på . Om omsättningen varit så hög att företagaren redovisat momsen i månatlig skattedeklaration behövs naturligtvis en anmälan om utträde för att skattemyndigheterna ska slippa sända ut deklarationsblankett. Men i övriga fall anser NNR inte att det ska behövas någon särskild anmälan om utträde. Moms som företagaren debiterar respektive drar av innan han upptäcker att årsomsättningen hamnar får redovisas året därpå i inkomstdeklarationen. Utredningen föreslår i kapitel 6 att en beloppsgräns på avseende sammanlagda årsintäkter från skattepliktig omsättning m.m. införs för att mervärdesskattesystemet skall behöva tillämpas. En av de centrala målgrupperna för mål 3-stödet utgörs av små företag med högst 50 anställda. Svenska konstaterar att de subjekt som har en omsättning som understiger beloppsgränsen kommer att begära kompensation för ökade kostnader i mål 3- och Equal-projekt hos Svenska , eftersom momsen för dessa subjekt blir en slutlig kostnad. Svenska delar utredningens uppfattning att de föreslagna reglerna kommer att innebära en möjlighet till förenkling för beskattningsbara personer vars sammanlagda intäkter avseende skattepliktiga omsättningar m.m. understiger beloppsgränsen. - Om utredningens förslag helt eller delvis verkställs att väljer en betydligt högre beloppsgräns för när momsskatteplikt inträder. har t.ex. en gräns på som kan vara ett riktmärke att beakta. Många av SKKs klubbar anordnar olika typer av hundtävlingar, kurser för nyblivna hundägare, med innebörden att många klubbar kommer över beloppsgränsen , om vår verksamhet inte skulle betraktas som idrott eller något annat undantag som finns angivet i EUs momsdirektiv. Även beloppsgränd på 35 000 ECU, sid. 243 del 2 eller gräns på 51 eller ca sid. 237 del 2 är ytterligare exempel på åtgärder som andra EU-länder gjort för att stödja det frivilliga föreningslivet. För att minimera effekten för de små föreningarna föreslår vi att - om förslaget genomförs - den föreslagna gränsen på höjs väsentligt. Hembygdsföreningars verksamhet innebär som framgått en vidsträckt verksamhet med många variationer. En genomgång av de transaktioner, som ingår i verksamheten, visar att de nästan undantagslöst är och bör vara befriade från skatteplikt. Utredningen föreslår att organisationer med en omsättning av högst befrias från skatteplikt. Sannolikt kommer denna regel att gälla många hembygdsföreningar. En hembygdsgård med eller utan fester torde dock i allmänhet omsätta mer än detta maximibelopp. I det föreslagna nya 9 d-kapitlet har – liksom i 3 kap. 11 § andra stycket ML – anknytning skett till begreppet allmännyttig ideell förening som omfattas av bestämmelserna i 7 kap. 7-14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Tidskrifter anser att en koppling till inkomstskattelagen är onödig och skapar tillämpningsproblem. Det förefaller som om det nu är nödvändigt att på så många punkter som möjligt upplösa kopplingen mellan inkomstskatt och mervärdesskatt. Därför bör befrielse från beskattning enligt 9 d kap. 3 § omfatta alla ideella föreningar oavsett deras inkomstskatterättsliga status. Bedriver den ideella föreningen ekonomisk verksamhet blir den i stället en ekonomisk förening och då måste beslut fattas av skattemyndigheten om befrielse. VVS-Installatörerna har inget att erinra mot förslaget. Att ge små företag en möjlighet att kunna fokusera på sin verksamhet och på att kunna växa är bra. Dock måste betonas, som utredningen skriver, att befrielse från mervärdesskatt kan ha en påverkan på konkurrenssituationen. Även införandet av olika möjliga förenklade förfaranden måste ge små företag möjligheter att på ett enkelt sätt få t ex beslut om schablonbeskattning omprövat. Det är viktigt att olika beloppsgränser noggrant bevakas.