sou · GQB35d4 · 2003-01-01 00:00:00 — sou 2002 5 d4 Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH) har haft uppgiften att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Uppdraget har varit att förutsättnings- löst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, re- habilitering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i admi- nistrationen av dessa system. HpH har också haft uppgiften att föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Insatser och system ska bli enklare, effektivare och fungera bättre som en enhet. HpH:s slutliga handlingsplan bygger i huvudsak på tidigare presenterat material och gjorda undersökningar. Inom några om- råden har utredningen dock funnit det angeläget att fördjupa kunskapen och analysen. Utredningen ansåg det nödvändigt att undersöka företagshälso- vårdens förutsättningar att möta en ökad efterfrågan från arbets- givare och försäkringskassa. Regeringen uppdrog, efter förslag från HpH, åt Statskontoret att utreda hur ett mer effektivt utnyttjande av företagshälsovården skall kunna medverka till att förbättra hälsan på arbetsplatserna och påskynda arbetslivsinriktad rehabili- tering. Uppdraget har slutförts i nära kontakt med HpH. HpH har också uppdragit åt Statskontoret att utvärdera köp av tjänster. För att fördjupa kunskapen om långtidsfriska och långtidssjuka tillsatte utredningen en speciell expertgrupp. Gruppen har bestått av professorerna från , docenten/sakkunnige , RFV, utredaren , SCB och från KI docenten , ergonomie magistern Per och professorn . I denna bilagedel till utredningens slutbetänkande redovisas forskarnas och Statskontorets rapporter. Författarna svarar själva för innehållet. Anställdas arbetssituation, hälsa och attityder till pensionering. , , och , Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. och villkor för återgång i arbete – en studie av långtidssjuk- skrivnas situation. , och , Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. Långtidssjukskrivna, förtidspensionärer, långtidsarbetslösa och långtidsfriska , Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. De friska - en studie kring livs- och arbetsbetingelser som stödjer en positiv hälsoutveckling. Per och , . Arbetsgivares attityder till äldre yrkesverksamma Arbetsmiljöbelastning som orsak till förtidspensionering och sjuk- ersättning – en psedoprospektiv studie. Vetenskap utvärdering av prevention och rehabilitering vid lång- varig ohälsa några exempel och ett förslag Konsekvenser av förslaget om yttrande från företagshälsovården i långa sjukfall. Ett effektivt rehabiliteringsarbete? – om sam- ordning och köp av rehabiliteringstjänster 2:1 Sammanfattning av HpH:s forskningsprogram ..................... 2:2 Anställdas arbetssituation, hälsa och attityder till 2:3 och villkor för återgång i arbete - en studie av 2:4 Långtidssjukskrivna, förtidspensionärer, långtidsarbetslösa och långtidsfriska .169 2:5 De friska - en studie kring livs- och arbetsbetingelser som stödjer en positiv hälsoutveckling.............................. 2:6 Arbetsgivares attityder till äldre yrkesverksamma RFV analyserar, 2001:9 ..................................................... 2:7 Arbetsmiljöbelastning som orsak till förtidspensionering och sjukersättning - en 2:8 Vetenskaplig utvärdering av prevention och rehabilitering vid långvarig ohälsa - några exempel och , , , , , , , Konsekvenser av förslaget om yttrande från företagshälsovården i långa sjukfall .................................. Ett effektivt rehabiliteringsarbete? samordning och köp av för ökad hälsa i arbetslivet Sammanfattning av HpH:s forskningsprogram Vad kännetecknar arbetsvillkor som ökar sannolikheten att människor är långtidsfriska?................................................ Ett arbetsliv för alla i alla åldrar.................................................... Långtidssjukskrivnas och villkor ......................................... Attityder till äldre yrkesverksamma............................................. Några praktiska slutsatser............................................................ Följande forskningsrapporter ingår i sammanfattningen 1.Ahlberg G, , Torgén M. Anställdas arbetssituation, hälsa och attityder till pensionering. Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. 2.Göransson S, , . och villkor för återgång i arbete – en studie av långtids- sjukskrivnas situation. Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. Långtidssjukskrivna, förtidspensionärer, långtidsarbetslösa och långtidsfriska. . Programmet Hälsa och utveckling i det ny arbetslivet. 4.Lindberg P, Vingård E. De friska- - en studie kring livs- och arbetsbetingelser som stödjer en positiv hälsoutveckling. Arbetsgivares attityder till äldre yrkesverksamma. RFV-analy- serar, 2001:9 6.Vikenmark S, . Arbetsmiljöbelastning som orsak till förtidspensionering och sjukersättning – en psedoprospektiv studie. För att bromsa och bryta den kraftiga ökningen av arbetsrelaterad ohälsa och långtidssjukskrivningar krävs kunskaper om orsaks- faktorer bakom ohälsan och om vilka förhållanden som gynnar hälsa. Inom HpH:s forskningsprogram har flera olika longitudinella och tvärsnittsmaterial analyserats i syfte att få en klarare bild av dessa förlopp. Den övergripande bild forskningsprogrammet syftar till att ge handlar om att beskriva samspelet mellan individ och arbets- och livsvillkor över livet för att identifiera faktorer som ökar eller minskar risken för ohälsa och för tidig avgång ur arbetslivet. Övergripande frågeställningar som återfinns i en eller flera studier är: Vad kännetecknar arbetsförhållanden som ökar sannolikheten att människor är friska? Vilka arbetsmiljö- och arbetslivsförhållanden predicerar långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar? Vilka villkor krävs för att människor skall vilja och orka fortsätta fram till normal pensionsålder? Vad kännetecknar arbetsvillkor som ökar sannolikheten att människor är långtidsfriska? I ett par longitudinella studier () undersöktes positiv hälsoutveckling, d.v.s. att fortsätta vara frisk om man är frisk (långtidsfriska) och att tillfriskna om man initialt (vid studiens början ) varit krasslig. Självrapporterad hälsa, arbetsförmåga och livskvalitet är faktorer som visar en stark förmåga att förutsäga hälsoutvecklingen bland de initialt krassliga. För de initialt friska pekar sambanden i samma riktning men betydligt svagare. De förhållanden som ökar chansen att förbli frisk eller tillfriskna är framför allt: att vara ung, att arbetet är fysiskt lätt, att arbets- klimatet är bra, att ekonomin är god, att det finns möjligheter att lära nytt och att ha arbetsuppgifter som kräver en måttlig arbets- takt, inte är alltför monotona och sällan kräver en för stor arbets- insats. För män är det också hälsofrämjande att finnas i en arbets- grupp jämfört med att arbeta ensam. I en särskild studie kunde friskfaktorer identifieras för den i många avseenden utsatta gruppen offentliganställda kvinnor. De viktiga faktorerna för en positiv hälsoutveckling är om samarbetet och känslan av delaktighet i arbetet och dess innehåll ökat men också att arbetet är fysiskt lätt. Studien belägger att goda arbetsförhållanden kan stödja en posi- tiv hälsoutveckling och motverka ohälsa. Viktigt för att skapa en god och hälsosam arbetsplats är därför att minimera arbetets fysiska tyngd både ur statisk och dynamisk synvinkel, befrämja ett gott samarbete och ett positivt arbetsklimat, ge möjlighet till vidareutbildning och öka de anställdas inflytande över arbetets organisation och de krav som ställs. I två studier analyserades vad som kan benämnas arbetslivets risker. Ena studien var fokuserad på arbetsmiljön medan den andra mera hade fokus på socioekonomiska förhållanden och olikheter mellan olika arbetslivssektorer och olika regioner. Från vilka arbetsvillkor rekryteras människor till sjukskrivning och förtidspension? I den förstnämnda studien (Vikenmark och ) var syftet är att granska hur goda respektive dåliga arbetsmiljöer påverkar rekryteringen till sjukskrivning och förtidspension. Resultaten är mycket tydliga. Den studerade populationen är de ca 9 000 perso- ner i åldern som deltog i Arbetsmiljöundersökningen . Med data ur följs dessa personers inkoms- ter av olika slag . Beskrivningen kon- centreras på andelen med stora sjukersättningar, med vilket här menas förtidspension eller sjukersättning motsvarande minst en åttondel av totalinkomsten . I studien definierades en relativt stor grupp som exponerade - inte bara de mest utsatta i arbetsmiljöavseende. Likväl skiljer de sig i flertalet fall tydligt gentemot de relativt oexponerade beträffande sjukersättningar. Den ergonomiska arbetsmiljön representeras i studien av kombi- nationer av kroppsligt ansträngande arbete och påfrestande arbets- ställningar. Bland kvinnor är det framför allt de som utsätts för dessa i kombination, som i större utsträckning har stor sjuker- sättning. Män utan någon av dessa exponeringar avviker genom att stor sjukersättning är mindre vanlig. Antalet ergonomiskt mest utsatta skattas till ca 400 000 kvinnor och ca 480 000 män. Olika kombinationer av arbetskrav och egenkontroll ger utslag i andelarna med stor sjukersättning. En tydlig skillnad kan ses bland såväl kvinnor som män mellan dem som har aktiva arbeten och dem som arbetar under hög anspänning. De senare, som har en arbets- situation som ofta förknippas med negativ stress, har signifikant högre andelar med stor sjukersättning. Bland dem med aktiva arbeten har kvinnor betydligt större andel med stor sjukersättning än män. Antalet med hög anspänning i arbetet skattas till ca 470 000 kvinnor och 310 000 män. Arbetskrav och kontroll har också kombinerats med ett av måtten på ergonomisk arbetsmiljö: påfrestande arbetsställning. Grupperna med olika krav och kontroll skiljer sig på liknande sätt som tidi- gare. Bland männen med aktiva jobb men utan påfrestande arbets- ställningar visar sig dock de stora sjukersättningarna vara särskilt ovanliga. Ett sådant samband finns inte bland kvinnorna. De som 1995 hade ont i kroppen efter arbetes slut uppvisar förhöjd andel med stor sjukersättning. I kombination med påfrestande arbetsställningar ökar andelen ytterligare. Andelen med stor sjukersättning har tydligt samband med vilken socioekonomisk grupp man tillhör. Den lägsta andelen finns bland högre tjänstemän och den största bland ej facklärda arbetare. Anmärkningsvärt stor andel är det bland kvinnliga tjänstemän på mellannivå. Ser man till förhållandet i olika samhällssektorer avviker framför allt kommunanställda kvinnor med höga andelar stor sjuker- sättning. Utvecklingen av arbetsmiljön 1995-1999 visar att den ergono- miska arbetsmiljön är i stort stabil. Bland män är andelen med ergo- nomiska påfrestningar klart störst i den enskilda sektorn och bland kvinnor störst i den kommunala sektorn. Andelen arbeten med hög anspänning tenderar att öka liksom besvär som ont i kroppen, olust när man går till arbetet och sömn- svårigheter. Män noterar en viss ökning . An- delen är högst inom landstingssektorn men det bygger på få sva- rande män. Bland kvinnorna är den höga anspänningen klart vanli- gast bland landstingsanställda. Andelen kvinnor i arbeten med hög anspänning ökar i alla sektorer. Varifrån rekryteras långtidssjukskrivna, förtidspensionerade och lång- tidsarbetslösa? Socioekonomiska, sektoriella och regionala skillnader. Den andra studien inom området (Hemström) syftade till att för- djupa kunskaperna om utslagningsprocesser från arbetslivet och vilka förhållanden som kännetecknar villkoren för långtids- sjukskrivna, förtidspensionerade och långtidsarbetslösa. Dessa grupper jämfördes med ett slumpmässigt stort urval av långtids- friska (de som inte uppburit ersättning från sjukförsäkringen; cirka 4 miljoner sjukförsäkrade). Observationstiden var och studiegruppen var . Informationen om grupperna länkade till databas om sysselsättning, utbildning och inkomst () för perioden . Jämfört med ovannämnda studie fokuserar denna studie som nämnts mera på makroförhållandens roll i utslag- ningsprocessen från arbetslivet. Resultaten visar att långtidsarbetslösa, helårssjukskrivna och nya förtidspensionärer delvis hade en gemensam profil jämfört med urvalet av långtidsfriska. I problemgrupperna fanns förhållandevis många skilda, utrikes födda, äldre, personer utan hemmavarande barn, lågutbildade, ej facklärda arbetare, kommunalt anställda, anställda i övriga organisationer och de som varit senast verksamma inom vård och omsorg. Kvinnor var i majoritet i nästan alla problemgrupper (dock ej bland heltidsarbetslösa ) och glest befolkade kommuner verkade ha mer problem än kommuner i storstadsregioner. I den kommunala sektorn, övriga organisationer (t.ex. ideell sektor) samt vård och omsorg avvek alla kombinationer av kön, ålder och utbildning (högst gymnasium, gymna- sium) med signifikant fler helårssjukskrivna än förväntat. Lågut- bildade kvinnor i vård och omsorg avvek dock inte med avseende på förtidspension. hade också fler helårssjukskrivna än vad den borde ha. Privat sektor och tillverkning/återvinning hade mindre problem än förväntat, en bild som inte förändrades när olika ålders- och utbildningsgrupper kontrollerades. Bland mer specifika fynd hade bl.a. lågutbildade män och kvinnor i statlig sektor fler sjukskrivna och förtidspensionerade än förväntat, vilket också gällde äldre män i byggbranschen. Män inom personliga tjänster, kulturella verk- samheter, renhållning mm. hade fler fall än förväntat i alla pro- blemgrupper. Storstadsregioner hade färre och glesbygdskommuner fler indi- vider än förväntat i problemgrupperna. Detta förhållande var starkast för arbetslöshet och svagast för långtidssjukskrivning. Det finns stora skillnader mellan kommuner med avseende på helårs- sjukskrivning. Drygt hundra kommuner hade signifikant fler och 78 kommuner hade färre sådana sjukskrivningar än förväntat. Bland de med fler fall fanns många kommuner i , , , , och . I och fanns inga kommuner med fler helårssjukskrivna än förväntat. Ett flertal kommuner som omringas av kommuner med förhållandevis många långtidssjukskrivna hade mycket färre sådana fall än förväntat (t.ex. och kommun). En delförklaring till regionala skillnader kan vara olika genom- snittlig utbildningsnivå (och t.ex. lokal yrkesstruktur). Det är mycket stora skillnader i genomsnittlig utbildningsnivå mellan olika regioner (storstadsregioner har mycket högre andelar högut- bildade än glesbygdskommuner), medan skillnader i medelålder är mycket mindre. Utfallet för enstaka kommuner antyder att det troligen finns andra viktiga skillnader mellan kommuner som har betydelse för nivån på långtidssjukskrivningar. De regionala skill- naderna kan endast delvis förklaras av skillnader i folkhälsa mellan regionerna. I alla sektorer (privat, landsting etc.) hade personal i vård och omsorg signifikant fler långa sjukskrivningar än förväntat. Den vård och omsorg som finns i regi är generellt mer drab- bad av arbetsrelaterad ohälsa än inom andra sektorer bland annat därför att kommunerna har många tunga arbetsuppgifter som utförs av lågutbildad vårdpersonal. Detta kan möjligen bidra till att de allra flesta kommunerna (193) hade signifikant fler helårs- sjukskrivna än förväntat bland sina anställda. Bara nio kommuner hade färre sådana fall än förväntat. Variationerna mellan olika kommuner tyder på att kommunernas sätt att organisera sina verk- samheter troligen har betydelse för personalens långtidssjuk- skrivningar. Inom vård och omsorg hade alla sektorer utom kommunerna en majoritet anställda med hög utbildning medan kommunerna hade en klar majoritet av. Man kan tolka kommunernas sämre hälsoläge som en naturlig och logisk konsekvens av att andra sektorer, främst , har blivit av med de mest ohälsosamma arbetarklassjobben efter den politiska omorganiseringen av vård och omsorg (t.ex. Ädelreformen, psykiatrireformen). Kommunerna är nu arbetsgivare för merparten av de som är sysselsatta med vård och omsorg. Framförallt har kommunerna många lågutbildade yrkesgrupper i sin verksamhet (t.ex. vårdbiträden, undersköterskor, hemsjukvårdare, barnskötare), vilka alla har det gemensamt att de utför ergonomiskt belastande arbetsuppgifter i kombination med låg inkomst. En analys av flödet mellan grupperna förvärvsarbetande (friska), arbetslösa, sjukskrivna och en bidrags/pensionsgrupp visade att överlappningen var störst mellan förtidspensionerade och sjuk- skrivna. Dessa förväntade fynd belägger att nya förtidspensionärer till stor del rekryteras från långtidssjukskrivna. Lika andelar förtidspensionärer och friska hade huvudsakligen varit arbetslösa. Detta talar emot vissa tidigare misstankar om att förtidspensionärer ofta rekryteras från arbetslöshet. Sjukfrånvaron bland friska (1995-99) gav ytterligare stöd åt var i arbetslivet de största och minsta problemen med sjukfrånvaro finns. Kommunsektorn och vård och omsorg (i synnerhet) hade högre förekomst av sjukfrånvaro än andra verksamheter, och skill- naderna såg ut att öka . Resultaten pekar mot att det kan behövas särskilda preventiva insatser i verksamheter som har mycket mer problem med sjuk- frånvaro och förtida utträde ur arbetslivet än andra. Vård och omsorg har inte bara halkat efter andra när det gäller hälsa och arbetsvillkor utan också deras löneinkomster har släpat betänkligt efter andra (särskilt privata) verksamheter . Problemen är störst för kvinnor eftersom det är huvudsakligen kvinnor som träder in i de verksamheter som har mest problem med arbetsvillkor, osäkra anställningar, risk för (deltids)arbetslöshet, långa sjukskrivningar och förtidspension. Av alla kvinnor som var sjukskrivna kom från vård och omsorg, vilket betyder en kraftig överrepresentation. Män i dessa verksamheter har minst lika stora problem med sjuk- frånvaro, förtidspension och arbetslöshet som kvinnor, och oavsett ålder, utbildningsnivå och sektor (privat/offentlig/egenföretagare) ser det relativt jämlikt illa ut för de som har ett ohälsosamt jobb inom vård och omsorg. Ett arbetsliv för alla i alla åldrar Trots en ökande efterfrågan på arbetskraft har andelen äldre i arbetslivet inte ökat i samma takt som yngre. Det naturliga åldrandet kan endast delvis förklara de äldres från- varo på arbetsmarknaden. Andra faktorer måste spela roll, vi behöver i större utsträckning veta hur dagens människor tänker och planerar för sitt eget framtida deltagande i arbetslivet och också vilka erfarenheter och föreställningar om äldre arbetstagare som finns. Tre studier berörde på olika sätt villkoren för att kunna fortsätta arbeta fram till normal pensioneringsålder. En studie syftade till att utröna hur arbetstagarna själva ser på sitt framtida arbetslivsdeltagande och vilka faktorer som stimulerar respektive motverkar fortsatt yrkesarbete (, , ). Studien fokuserades på fyra huvudfråge- ställningar (se nedan). Resultaten är baserade på svaren från 2 509 slumpmässigt utvalda personer (1 344 kvinnor och 1 165 män) till- hörande arbetskraften, i åldrarna och kan generaliseras till arbetskraften som helhet. Vilka vill sluta före 65? av de svarande anser det inte troligt att de kommer att förvärvsarbeta till , vilket motsvarar ungefär 1 miljon människor. När män och kvinnor ingår i samma analys- modell är stigande ålder den enda bakgrundsfaktor som har bety- delse för att vilja sluta . Medan det inte finns någon signifikant effekt av ålder bland männen är den kraftig bland de äldre kvinnorna. Faktorer som också har betydelse för kvinnor är bristande stöd från arbetskamrater eller chefer och att vara ensam- boende. För män är effekterna av belastningar i den fysiska arbets- miljön, ett dåligt hälsotillstånd och otillräcklig återhämtning av stor betydelse för hur länge man tror sig stanna kvar i förvärvslivet. Negativa erfarenheter av inträffade förändringar i arbetet påverkar också män att vilja sluta tidigare. Vilka orkar inte fram till 65? En dryg tredjedel av urvalet uppfattar sitt arbete som så mentalt och/eller fysiskt ansträngande att de inte tror att de kommer att orka arbeta kvar till normal pensionsålder. En hög andel () av dessa uppger även nedsatt arbetsförmåga vilket gör att det finns skäl att befara att de faktiskt kommer att lämna arbets- kraften . Problemen förefaller att vara störst inom stora verksamhetsgrenar som vård och omsorg, tillverkning och skol- väsende. De mest betydelsefulla faktorerna för att inte tro sig orka arbeta kvar i sitt yrke är alltför höga krav i arbetet, brist på möjlig- het till utveckling och möjligheter att använda sin yrkeskompetens samt bristande/försvårade förutsättningar för att utföra ett bra arbete. Resultaten pekar också på vikten av att kunna känna stolt- het, både över det egna arbetet och över den organisation man tillhör. Vilka vill ha kortare arbetstider? Resultatet visar att av den yrkesaktiva befolk- ningen på drygt 4 miljoner anser att olika former av kortare arbets- tider skulle underlätta deras möjligheter att arbeta fram till normal pensionsålder. Sysselsatta inom vård och omsorg är den grupp som i störst utsträckning önskar kortare arbetstid. För kvinnor är framförallt nedsatt arbetsförmåga en faktor av betydelse. Kvinnor som vill ha kortare arbetstid upplever också i högre grad bristande stimulans och möjligheter till vidareutveckling i arbetet än kvinnor som inte gör det. De faktorer som har störst betydelse för att män ska önska kortare arbetstider är bristande återhämtning och vila mellan arbetspassen, besvär av ergonomiska arbetsmiljöfaktorer, och negativa erfarenheter av genomförda organisations- förändringar. Resultaten talar för att det finns ett stort behov hos många att få möjlighet att kombinera deltidsarbete med någon form av delpension för att kunna stanna kvar i arbetslivet fram till normal pensionsålder. Vilka vill fortsätta efter 65? av hela gruppen svarande kunde tänka sig att fortsätta arbeta efter normal pensionsålder, betydligt fler män än kvinnor. Ålder visade ingen tydlig relation till önskemål om att arbeta vidare efter normal pensioneringsålder. De som hoppas kunna arbeta vidare är välutbildade personer med krävande arbets- uppgifter men med god kontroll över hur arbetet ska genomföras och med god kontakt med arbetskamrater och överordnade. Upp- levelse av hälsa och god arbetsförmåga i relation till kraven i arbetet framstår även som viktigt, särskilt bland kvinnorna. Dessa gynn- samma faktorer återfinns ofta hos kvinnor som arbetar i statlig tjänst eller som är SACO-anslutna och för män som är egna före- tagare eller anslutna till arbetsgivarorganisation. En ytterligare studie som också kan inbegripas under temat ett arbetsliv för alla åldrar handlar om långtidssjukskrivnas och villkor (, , ). Relativt lite forskning har gjorts med fokus på den långtidssjukskrivnes eget perspektiv på sina förmågor, sin hälsa, livssituation och framtid liksom på hans eller hennes upplevelse av de åtgärder från arbetsgivare och sam- hälle han/eller hon mött under sin sjukskrivningstid. En utgångs- punkt är att den enskildes upplevelser, förhållningssätt och hälsa i samspel med omgivningsförhållanden spelar en väsentlig roll för återgång i arbete. Forskning visar att människors föreställningar om sin egen framtida hälsa har högt prognosvärde. Två åldersstratifierade urval användes för en postenkätstudie samt efterföljande telefonintervju. Två slumpmässiga urval gjordes från () register. Det ena omfattade långtidssjukskrivna (1-1,) och det andra bestod av personer som avskrivits från RFV och varit sjukskrivna i 1-1,. Sammanlagt ingår över 1 000 personer i studien. Uppfattade orsaker till sjukskrivningen En tredjedel av de långtidssjukskrivna uppfattar att sjukskrivningen helt är orsakad av arbetet och menar att den delvis hör samman med arbetet. Äldre, liksom personer med den kortaste utbildningen, uppfattar i högre utsträckning att orsakerna ligger i förhållanden på arbetet.