sou · GQB387d3 · 2003-01-01 00:00:00 — En övervakning av sådana per- soner kunde motiveras utifrån båda dessa aspekter. Socialdemokra- ternas långvariga och obrutna maktinnehav gjorde det antagligen lätt att identifiera partiets intressen med statens. Förmodligen an- såg varken de socialdemokrater som var anställda vid grupp B/IB eller partiföreträdare i regeringen eller den centrala partiorganisa- tionen att det var något fel i att grupp B/IB:s verksamhet – till vil- ken partifolk i så hög grad medverkade – också kom partiet till nyt- ta, även om man naturligtvis insåg den politiska sprängkraft som låg i detta förhållande. 1975:19 Om skydd mot avlyssning 1975/76:202 Förslag till nya regler om telefonavlyssning vid förundersökning m.m. 1975/76:209 Om ändring i regeringsformen Prop. 1979/80:2 Förslag till sekretesslag m.m. 1988/89:108 Om säkerhetspolisens inriktning och organisa- tion m.m. 1988/89:124 Om vissa tvångsmedelsfrågor Prop. 1995/96:85 Hemlig kameraövervakning Prop. 1995/96:129 Säkerhetsskydd 1997/98:97 Polisens register 2001/02:191 Sekretessfrågor. FöU 1973:25 Angående den militära underrättelsetjänsten JuU 1976/77:20 Med anledning av propositionen 1975/76:202 med förslag till nya regler om telefonavlyssning vid förundersök- ning m.m. jämte motioner KU 1974:22 Granskning av statsrådens ämbetsutövning och reger- ingsärendenas handläggning Lagrådsremiss om hemlig avlyssning m.m. (dnr Ju 1998/1450) samt yttrande av Lagrådet SOU 1935:8 Betänkande med förslag angående åtgärder mot stats- fientlig verksamhet SOU 1948:7 Betänkande angående säkerhetstjänstens verksamhet SOU 1964:15 Utlåtande av i Wennerströmaf- SOU 1968:4 Handläggningen av säkerhetsfrågor SOU 1970:47 Skydd mot avlyssning SOU 1975:75 Medborgerliga fri- och rättigheter. Regeringsformen SOU 1975:95 Telefonavlyssning SOU 1976:19 Den militära underrättelsetjänsten 1984:54 Tvångsmedel - Anonymitet - Integritet SOU 1988:16 : Säkerhetspolisens inriktning och organisa- tion SOU 1989:18 : Säkerhetspolisens arbetsmetoder. Rapport av särskild utredare SOU 1990:51 : Säkerhetspolisens arbetsmetoder, personal- kontroll och meddelarfrihet SOU 1994:11 Om kriget kommit Förberedelser för mottagandet av militärt bistånd 1949-1969 SOU 1995:47 Tvångsmedel enligt 27 och 28 kap. RB samt polisla- gen SOU 1997:39 Integritet, offentlighet, informationsteknik SOU 1998:46 Om buggning och andra hemliga tvångsmedel SOU 1999:37 Underrättelsetjänsten - en översyn SOU 2001:92 Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet Ds Fö 1980:8 Verksamheten vid IB m.m. JK-beslut: beslut och yttranden av justitiekanslern vilka har be- dömts vara av allmänt intresse Rapporter från statliga myndigheter m.m. : Redovisning av vissa uppgifter om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, 1998 : Personalkontroll - , 1998 Fortsatt uppdrag av re- geringen om utlämnande av uppgifter ur - , 2000 Fortsatt uppdrag av re- geringen om utlämnande av uppgifter ur - , 2002 : Allmän polislära. 1996:4 Teknikbundna spaningsmetoder, 1996 , : Övrig illegal verksamhet. Övervakningen av svens- ka kärnvapenmotståndare 1958-1968, 1999 Aldrich, : The Hidden Hand. , and Cold War. Secret Intelligence, 2001 Aspling, och , : Med och . berättar för , 1999 , och , : Maoisterna. En historia berät- tad av några som var med, 1997 , och , : Den hemmelige krigen. Overvåking i 1914-1997. Overvåkingssystemet bygges opp 1914-1955, 1998 , och , : Den hemmelige krigen. Overvåking i 1914-1997. Storhetstid og stormkast 1955-1997, 1998 , : De fjärrstyrda, 1950 , : IB och hotet mot vår säkerhet, 1973 , : Ur skuggan av , 1999 Carruthers, : : the Great Brain Robbery? sented to the ICBH Conference, and the Cold War, 1997 Conquest, : Reflections on a Ravaged Century, 1999 Courtois, et al: Kommunismens svarta bok, , Hans: Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kom- mentar till om de mänskliga rättigheterna, 15 (1995-96). Rapport til fran kommisjonen som ble nedsatt av for å granske påstander om ulovlig overvåking av norske borgere (), 1996 , och , : Det röda hotet, 2002 , : Den militära underrättelsetjänsten, 2000 Elgemyr, : Kommunistfrågan och Radiotjänst 1948-1960, , : och fredsrörelsen. Myt och verklighet, 1985 , : Radio- och TV-folket; Rekrytering av pro- grammedarbetare till radion och televisionen i 1925- 1995, 1998 , : 1940-1949, 1973 , : Dagböcker 1945-1949, utgivna genom , : Dagböcker 1950-1951, utgivna genom , 2001 , : Dagböcker 1952, utgivna genom , 2002 , : Polisernas krig, 1983 till Hans Stark, 2001 , : Spioner, sabotörer, revolutionärer, terrorister och kontraspioner, otryckt manuskript , och , : Det vakande ögat, 1998 , : Personakten, 1998 , : Policing Politics. Security Intelligence and the Liberal , 1994 Gleason, : Totalitarianism. The Inner History of the Cold War, 1995 , : Bland nazister och spioner. ung- domsår, 2001 , : 1939-1945, 1974 , : Folk och försvar och kampen mot den femte kolon- nen. En studie i framväxten av , 1998 , : Postala rättsförhållanden, 1935 Instruktion för driftcellarbetet, HS-Offset, 1975 , : och det . liberalism i 1946-1952, 1995 , : De svarta åren. Minnen från andra sidan, Stock- Jonter, : Rikets ögon och öron. Spioner, spaning och säker- hetstjänst i , 1999 KFML(r):s centralkommittés driftcellsutskott: 25 teser. Instruktion för kommunistiska driftceller, 1973 Kadhammar, : De sammansvurna, 1999 , och , : Kommunistjägarna. Soci- aldemokraternas politiska spioneri mot svenska folket, 1990 , : Den ryska agenturen i , 1950 Kofsky, : The War Scare of 1948. A Successful Campaign to Deceive the Nation, 1993 Kokk, : . Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen, Lampers, : Granskningsmakten och sjukhusaffären i 1975, otryckt C-uppsats, , 1997 , : Ett uppdrag, 1990 Geschichte des Kalten Kriges 1941-1955, 2000 Lustgarten, och , : In from the Cold. National Se- curity and Parliamentary Democracy, 1994 , : Maktkamp om , 1989 Marwick, : The Sixties, 1998 Mastny, : The Cold War and Soviet Insecurity, 1996 , : Politics of Diplomacy and Peacemaking. Containment and at 1918-1919, 1967 Om den svenska krigsmaktens åtgärder mot kommunister under , 1982 Narinsky, och , (ed): Centre and Periphery. The History of the Comintern in the Light of New Documents, , : & kommunisthotet i svensk dagspress 1952, otryckt B-uppsats, , uni- versitet 2000 , och , : Hemliga makter. Svensk mili- tär underrättelsetjänst från unionskrisen till det , Ó Tuathail, Gearóid and , (ed): Rethinking Geopoli- tics, 1998 , : Några studier till T-kontorets historia, utgivna genom Evabritta , 1999 , och , : Utan omsvep, 1990 , : Resan mot mars, 1999 , : Makterna, 1984 , och , : Säkerhetspolisens hemliga re- gister. Om åsiktsfrihet och åsiktsförföljelse, 1966 , : Rebeller i takt . politiska ritualer, 1996 , och , (red. ): Det röda , 1998 Schrecker, : Many are the Crimes. Skott, : Liken i garderoben lever . Undanflykternas mästa- re. Om förflutna , 2000 Soutou, : La guerre de cinquante ans. Les relations , 2001 Staf, : Den röda lågan - en dödsdömd antinazists memoarer, , : Rebellerna i , 1971 Thing, (red. ): Guldet fra . Finansieringen af de nor- diske kommunistpartier 1917-1990, 2001 Töllborg, : Personalkontroll. En ideologikritisk studie kring den svenska personalkontrollkungörelsen, 1986 Töllborg, : Under cover. Den svenska säkerhetspolisen och dess arbetsmetoder, 1991 Töllborg, (ed): and the Rule of , The Symposium 1997, 1997 , : Anteckningar 1918-1952, utgivna genom , 2002 , : Anteckningar 1952-1966, utgivna genom , 2002 , Per , i samarbete med , : Säpochef 1962- 70, 1988 Walicki, : Marxism and the Leap into the Kingdom of Free- dom, 1995 , Evabritta: Den militära underrättelse- och säkerhetstjäns- tens arkiv 1920-1979. Inventeringsrapport, opublicerad rapport till , Wehler, : Entsorgung der deutschen Vergangenheit? Ein polemischer Essay zum Historikerstreit, 1988 Westad, (ed): Reviewing the Cold War. Approaches, In- terpretations, Theory, 2000 Whitfield, : Culture of the Cold War, 1991 Wilhjelm, : Demokratiets vogtere. kontrol med efterretningstjenesten, Viby 1999 Aktionsgruppen mot svensk atombomb Civilbefälhavaren i östra civilområdet Gemensamma byrån för underrättelser (IB:s efter- Den militära underrättelseorganisationen i Sovjet- International Voluntary Aid for Freedom Kommissarie , upphovsman till JWK- systemet; systematisering av säkerhetspolisens re- KFML(r) Den sovjetiska underrättelse- och säkerhetstjänsten Kungl Krigsvetenskapsakademiens handlingar och KPML(r) Kontoret för särskild inhämtning kommunistiska parti (m-l) Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten National Archives, D.C. Beteckning för SÄPO-sektionen i Politiets efterretningstjeneste () Politiets overvåkingstjeneste () centralarkiv (har under kommis- sionens arbete bytt namn till ar- kiv- och dokumentcenter) Studerande för ett Demokratiskt Samhälle () Kommunistiska Parti, senare Parti, tidigare KFML () Kommunistiska Parti, tidi- SKS (m-l) SKU (m-l) Sektionen för särskild inhämtning Säkerhetsskydd, upphandling och arbete Undersökningsdatabaser (säkerhetspolisen) Kommission för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet Dir. Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen tillkallar en kommission med uppgift att kartlägga och granska den författningsskyddande verksamhet som de svenska säkerhetstjänsterna bedrivit när det gäller hot som härrör ur inrikes förhållanden. Med författningsskyddande verksamhet avses säker- hetstjänsternas arbete med att kartlägga sådana svenska politiska ytterlighetsorganisationer och grupperingar som har bedömts utgöra eller kan komma att utgöra ett hot motrikets säkerhet. Uppdraget är avsett att resultera i ett samlat, uttömmande och definitivt klarläggande av säkerhetstjänsternas inrikes verksamhet. För att uppnå detta syfte bör kommissionen ges särskilda befogen- heter. Regeringen avser därför att överlämna en proposition till med förslag till särskild lagstiftning för att ge kommis- sionen de befogenheter som den behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag på ett effektivt och rättssäkert sätt. Utredningsarbetet skall redovisas till regeringen . Polisiär övervakning och registerkontroll Den polisiära övervakningen av politiska ytterlighetsrörelser och – organisationer övertogs efter slut av den vanliga polisorganisationen med statspolisen som samordnande instans. Förändringen kom till stånd i samband med att den allmänna säkerhetstjänsten upplöstes. Den särskilda tvångsmedelslagen som varit gällande under kriget ersattes sedermera av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål. Lagen, som är tidsbegränsad, har fortlöpande förlängts och inne- håller regler om teleavlyssning m.m. vid utredning av misstankar om bl.a. brott mot rikets säkerhet. Personalkontrollen var under i princip oregle- rad. Efter kriget reglerades personalkontrollen genom hemliga kungliga brev. Under större delen av reglerades Säker- hetspolisens () uppdrag i den del det avsåg personal- kontrollen genom ett hemligt kungligt brev av . I brevet angavs uttömmande vilka slag av uppgifter som fick lämnas ut från register i samband med personalkontroll. Systemet med personalkontroll var okänt såväl för den breda allmänheten som för dem som utsattes för kontrollen. I samband med den s.k. Wennerströmaffären blev personalkon- trollsystemets existens känd för allmänheten. Personalkontrollen behandlades av den s.k. parlamentariska nämnden i Wennerström- affären. Nämndens synpunkter låg senare till grund personalkontrollkungörelse (1969:446). Personalkontrollkungörel- sen trädde i kraft och ersatte kungliga brev. I strid mot vad den parlamentariska nämnden föreslog före- skrevs i 2 § personalkontrollkungörelsen att en anteckning i register inte fick göras enbart av det skälet att någon genom tillhörighet till en organisation eller på annat sätt gett uttryck för en politisk uppfattning. Bestämmelsen innebar ett förbud mot åsiktsregistrering vid . Ett generellt förbud mot att i ett register anteckna en medborgare enbart på grund av hans politiska åskådning infördes i regeringsformen år1977. meddelade regeringen närmare föreskrifter om tillämpningen av regeln i personalkontrollkungörelsen om för- bud mot åsiktsregistrering. Dittills hade själv meddelat sådana föreskrifter. utfärdade rege- ringen hemliga tillämpningsföreskrifter. De ersattes av nya hemliga Dessa trädde i kraft och gällde fram till . Personalkontrollkungörelsen upphörde att gälla då den nu gällande säkerhetsskyddslagen (1996:627) trädde i kraft. inrättades en särskild myndighet, , som har till uppgift att i varje enskilt fall pröva frågan om utlämnande av uppgifter som har framkommit vid registerkontroll enligt bestäm- melserna i säkerhetsskyddslagen. har dessutom ålagts en tillsynsuppgift, nämligen den att följa registre- ringar av uppgifter i polisregister, särskilt med avseende på för- budet mot åsiktsregistrering. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten Vid Försvarsstabens tillkomst inrättade staben en särskild underrättelseavdelning som var gemensam för krigsmakten. Den del av avdelningen som hade till uppgift att hämta in underrättelser bröts ut och bildade en byrå som kom att benämnas C- byrån. Dess uppgift var att på inofficiell väg inhämta underrättelser om förhållanden utomlands. Efter omorganisera- des C-byrån och kallades i fortsättningen T-kontoret. T-kontoret var främst inriktat på att skaffa fram underrättelser om närområdet. Inom Försvarsstaben inrättades en enhet för inhämtning av säkerhetsunderrättelser som skulle verka parallellt med T-konto- rets underrättelseinhämtning. Enheten kom att benämnas B- kontoret. fick B-kontoret en självständig ställning. slogs ihop och bildade den s.k. IB- organisationen. IB:s verksamhet omfattade huvudsakligen under- rättelsetjänst som riktade sig mot förhållanden utomlands. En mindre del av verksamheten utgjordes av inrikes övervakning. Om benämningen IB:s rätta innebörd har rått olika uppfattningar. Informationsbyrån, Inhämtningsbyrån och Inhämtning är beteckningar som har förekommit i sammanhanget. Regeringen beslutade att inrikesdelen av IB:s verksamhet skulle upphöra . återupptog IB inrikesverksamheten . Det finns uppgifter som pekar på att IB:s inrikesverksamhet inte var helt avslutad så sent som . Den polisiära säkerhetstjänstens förteckningar över kommunister, nazister m.fl. användes som underlag för de register som började föras inom Försvarsstaben . De viktigare registren var de som innehöll upp- gifter om nazister och kommunister. Dessutom fördes de s.k. krigsfallsförteckningarna (dvs. de länsvisa förteckningar över per- soner som skulle interneras i händelse av krig) och förteckningar över dem som togs in i arbets- och disciplinkompanier. Efter krigs- slutet upphörde registreringen av kommunister men återupptogs igen . Registreringen av kommunistiska värnpliktiga i det s.k. bered- skapsregistret påbörjades och grundade sig på uppgifter från statspolisen. Svenska kommunister som utbildades vid partiskolorna i och registrerades. Värn- pliktsvägrarnas organisation (VCO), Den nya vänstern (DNV), FNL-grupperna, KFML, olika Vietnam-kommittéer m.fl. organisa- tioner ägnades stort intresse . Även mass- medierna var till viss del utsatta för bevakning av den militära säkerhetstjänsten. har haft militär och polisiär säkerhetsunder- rättelseverksamhet för att skydda landets intressen. Dessa verksam- heter har vid åtskilliga tillfällen granskats och utvärderats, vilket har lett till omfattande reformering av såväl den militära som den polisiära säkerhetsunderrättelseverksamheten. Bland äldre utred- ningar som rör den militära eller polisiära säkerhetstjänsten kan nämnas betänkande (SOU 1948:7), be- tänkanden av den parlamentariska nämnden efter Wennerström- affären (SOU 1964:15, 1964:17 och 1968:4), betänkande (FöU 1973:25), betänkande (KU 1974:22), betänkandet av Underrättelseutredning (SOU 1976:19), utredning om åsiktsregistrering i anslutning till den s.k. Göteborgsaffären (JO 1976/77 s. 49), Justitiekanslerns utredning om Göteborgs- affären och betänkandet av kommittén angående vissa frågor rörande den militära underrättelsetjänsten m.m. (Ds Fö 1980:8). har den polisiära säkerhets- underrättelseverksamheten ägnats omfattande granskningar och ut- redningar. Det arbete som den parlamentariskt sammansatta redovisade (SOU 1988:16 och SOU 1990:51) har utgjort underlag för den reformering av verksamhet som ägt rum . Reformeringen är för övrigt inte slutförd. Bland annat kommer ett nyttregelverk för registreringsverksam- heten att träda i kraft . Regeringen har gett Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet () i uppdrag att genomföra ett särskilt forskningsprogram om militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Forskningen bör enligt beslutet avse tiden till och med . Den senare delen av perioden täcker IB:s verksamhet. Enligt beslutet finns det ett starkt allmänt intresse av att dessa frågor blir grundligt belysta genom oberoende forskning och att forskningen sätter in den militära underrättelse- och säkerhetsverksamheten i sitt historiska och sociala sammanhang. Forskningsprogrammets inriktning har beslutats av och omfattar följande teman om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten: övervakningshistoria, toleran- sens gränser och svenskt säkerhetsskydd. Forskningsprogrammet skall pågå under längst . () har till uppgift att följa underrättelsetjänsten inom Försvarsmakten och Försvarets radio- anstalt samt inom de övriga myndigheter som bedriver under- rättelsetjänst och som enligt förordningen (1996:1515) med instruktion för hör till Försvarsdepartementet. fick FUN regeringens uppdrag att, som en komplette- ring till regeringens uppdrag till , i vissa avseenden genom- föra en utredning om den militära underrättelse- och säkerhets- tjänsten. överlämnade FUN en delrapport till regeringen om kartläggning av register inom den militära säkerhets- tjänsten m.m. FUN:s slutliga redovisning till regeringen över- lämnades (dnr FO 98/2531/EC/RC). I rapporten redovisar FUN dels resultatet av sin granskning av den militära säkerhetstjänstens arkiv , dels uppgifter och information som FUN hämtat in från olika personer med kännedom om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Rapporten belyser dels vilken typ av uppgifter om enskilda som från tid till annan varit av intresse för den militära säkerhets- tjänsten, dels den inrikesverksamhet som bedrevs inom försvaret och . lämnade regeringen i uppdrag till att undersöka de fall där personalkontroll förekommit, dock inte värnpliktsfall. – , det vill säga den tid som personalkontroll- kungörelsens bestämmelser reglerade personalkontrollen. överlämnade sin rapport om det svenska personalkontrollsystemet (dnr Ju 98/4525) till regeringen. genomlyser i rapporten hela det regelverk som gällt för registreringsverksamhet inom författnings- skyddets område fram till . Nämnden redovisar även vilka slags uppgifter som har registrerats och lämnar exempel på de konsekvenser som registreringarna har fått i enskilda fall. Behovet av ytterligare en utredning Ett antal utredningar har gått igenom olika frågor som avser såväl den polisiära som den militära säkerhetstjänsten. Det saknas dock fortfarande en heltäckande bild av den inrikes övervakning av personer och organisationer som har förekommit. Regeringen har samrått med företrädare för samtliga riksdagspartier och kan konstatera att det finns en politisk enighet om att det som åter- står är att i ett sammanhang, heltäckande och uttömmande, klarlägga denna inhemska säkerhetsunderrättelseverksamhet. Ett sådant klarläggande är en nödvändig förutsättning för allmänhetens förtroende för de verksamheter som bedrivs av och av den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Arbetet bör anförtros en kommission. Det material som kommis- sionen kommer att presentera skall också bli ett värdefullt historiskt dokument som kan tjäna som ledning i det ständigt pågående arbetet med att förbättra den demokratiska kontrollen av och insynen i de aktuella verksamheterna. Det bör även kunna utgöra ett värdefullt underlag i den pågående och framtida forsk- ningen inom området. För tilltron till kommissionens arbete är det av största vikt att uppdraget är så brett som möjligt och att kommissionen förses med särskilda befogenheter när det gäller möjligheten att samla in information frånmyndigheter och enskilda. Kommissionen skall kartlägga och granska de svenska säkerhets- tjänsternas författningsskyddande verksamhet när det gäller hot som härrör ur inrikes förhållanden. Med författningsskyddande verksamhet avses säkerhetstjänsternas arbete med att kartlägga sådana svenska politiska ytterlighetsorganisationer och gruppe- ringar som har bedömts utgöra eller kan komma att utgöra ett hot mot rikets säkerhet. Kommissionen skall beskriva i vilken om- fattning de personer har övervakats som haft anknytning till sådana organisationer. Kommissionen skall vidare belysa vilka person- och sakuppgifter som från tid till annan bedömts relevanta, vilka metoder som använts för insamling av uppgifter, vilka regler som gällt för verksamheten samt om reglerna efterlevts. Kommissionen skall även kartlägga och analysera det inbördes förhållandet mellan de organ som bedrivit den författnings- skyddande verksamheten samt i vilken utsträckning det har funnits kopplingar mellan säkerhetstjänsterna och andra myndigheter eller organisationer och politiska partier. Kommissionen skall också i möjligaste mån redovisa och värdera de avvägningar som gjorts av den politiska, polisiära och militära ledningen under gransk- ningsperioden. En viktig uppgift för kommissionen är bl.a. att värdera de hotbildsanalyser som legat till grund för regeringarnas och säkerhetstjänsternas ställningstaganden. Kommissionens arbete skall avse tiden från det andra världs- krigets slut fram till dess kommissionens arbete är slutfört. Kommissionen skall inte granska den underrättelseverksamhet som avser endast förhållanden utomlands. Mycket av det som kommissionen skall granska och på annat sätt kommer i kontakt med är med nödvändighet kringgärdat av sekretess. Behovet av sekretesskydd är särskilt starkt bl.a. när det gäller skydd för källor och när det är fråga om att garantera upp- giftslämnares anonymitet. Här bör särskilt framhållas att det för vårt land viktiga underrättelseutbytet med andra länder bygger på ett förtroende som har etablerats under många års samarbete. Arbetet måste därför bedrivas och genomföras på ett sådant sätt att det inte medför någon risk för underrättelse- och säkerhets- organens möjligheter att och arbeta för bästa. Det skall inte heller i övrigt skada förbindelser med andra länder. Regeringen förutsätter att berörda myndigheter kommer att bistå kommissionen i dess utredningsuppdrag. Uppdraget får dock inte genomföras på ett sådant sätt att det hindrar det på- gående arbetet vid myndigheterna. Uppdraget är avsett att resultera i ett samlat, uttömmande och definitivt klarläggande av säker- hetstjänsternas inrikes verksamhet inom det aktuella området. För att uppnå detta syfte bör kommissionen ges vissa befogenheter. Regeringen avser därför att överlämna en proposition till med förslag till särskild lagstiftning för att ge kommis- sionen de befogenheter som kommissionen behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag på ett effektivt och rättssäkert sätt. Regeringens uppdrag till att genomföra ett forsknings- program om militär underrättelse- och säkerhetstjänst pågår fort- farande. Det av beslutade forskningsprogrammet sträcker sig över en annan tidsperiod och har en bredare inriktning än kommissionens uppdrag, och programmet syftar framför allt till att den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten genom oberoende forskning sätts in i ett större historiskt och socialt sammanhang. Forskningsprogrammet bör av de skälen fortgå parallellt med kommissionens arbete. Därigenom skapas de bästa förutsätt- ningarna för att frågorna blir grundligt utredda och allsidigt ana- lyserade och belysta.