sou · GQB3121d6 · 2003-01-01 00:00:00 — Litteratur och referenser ................................................... Skolan är i arbetsmiljölagens mening en arbetsplats i likhet med andra. Arbetsmiljölagen (AML) gäller på samma sätt för arbets- tagare i skolan som på andra arbetsplatser. Viktigt att notera i detta sammanhang är att eleverna i allt väsentligt omfattas av arbetsmil- jölagen samt de bindande föreskrifter som med regeringens bemyndigande utfärdats av Arbetsmiljöverket1 i anslutning till arbetsmiljölagen. 1 Arbetsmiljölagen (SFS 1977:1160) I det följande görs en översiktlig genomgång av arbetsmiljölagens innehåll med skol- och elevperspektivet för ögonen. Lagens ändamål och tillämpningsområde Arbetsmiljölagens första kapitel anger lagens ändamål och tillämp- ningsområde. Enligt 1 § är ändamålet att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen har således tillkommit för att den som har ansva- ret för verksamheten skall se till att arbetet bedrivs på ett sådant sätt att olycksfall förebyggs; men inte bara olycksfall utan även ohälsa orsakad av arbetsmiljön. Därtill kommer skyldigheten att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö, och i detta ligger mycket mer än att enbart förhindra olycksfall och ohälsa. Strävan är att arbetsmiljön skall vara positiv i den bemärkelsen att den ger ett rikt 1 bildades av förutvarande chefsmyndigheten skyddsstyrelsen (ASS) och de regionala Yrkesinspektionerna (YI). () utgör nu en enda myndighet med Arbetsmiljöinspektion (AI) i samma tio distrikt som de tidigare Yrkesinspektionerna. arbetsinnehåll, arbetstillfredsställelse, gemenskap och möjlighet till personlig utveckling. Lagen har samma giltighet i privat och offentlig verksamhet. 1 kap. 3 § AML anges följande: 3 § Vid tillämpning av 2–4 och 7–9 kap. skall med arbetstagare likställas 1.den som genomgår utbildning, 2.den som under vård i anstalt utför anvisat arbete, 3.den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt och annan som fullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller som deltar i frivillig utbildning för verksamhet inom totalförsvaret. Elever och vårdtagare som avses i första stycket 1 och 2 skall lik- ställas med arbetstagare även vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 §§. I fråga om elever finns dessutom särskilda bestämmelser i 6 kap. 17 och 18 §§. I fall som avses i första och andra styckena skall vad i lagen sägs om arbetsgivare gälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet utförs. Detta innebär att elever från och med första skolåret i allt väsentligt omfattas av arbetsmiljölagen, eftersom alla som genomgår utbildning likställs med arbetstagare. När lagen talar om arbetstagare betyder det att bestämmelserna också gäller elever i de delar av lagen som anges inledningsvis i 1 kap. 3 § AML. Lagen gäller för allt praktiskt och teoretiskt arbete som utförs under utbildning i såväl grundskola som gymnasieskola. När det gäller fritidsaktiviteter där det ingår moment av utbildning, avser lagen i första hand yrkesinriktade aktiviteter som har sin motsvarighet inom utbildningsområdet. Fritidsverksamhet av ren hobbykaraktär räknas inte hit. Barntillsyn faller utanför arbetsmiljölagen. Vid blandformer av barntillsyn och undervisning som förekommer i t.ex. sexårsverksamhet eller förskoleklass är det som avgör om arbetsmiljölagen skall gälla för barnen om det som betecknas som utbildning kan anses dominera över vad som är ren barntillsyn. Minderåriga samt 6 kap. 17 och 18 §§ AML om elev- skyddsombud behandlas nedan under särskilda rubriker. I den fortsatta genomgången av arbetsmiljölagen används begreppen arbetsgivare och arbetstagare. Arbetsgivarebegreppet utifrån skolans aspekt behandlas utförligare under särskild rubrik. Det som anges för arbetstagare gäller även för elever enligt 1 kap. 3 § 1 AML om inget annat anges. 2 kap. AML behandlar arbetsmiljöns beskaffenhet. I 1 § anges föl- jande. 1 § Arbetsmiljön skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbe- tets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandena skall anpassas till människors olika förutsätt- ningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetstagaren skall ges möjlighet att medverka i utformningen av sin egen arbetssituation samt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll skall utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Därvid skall även löneformer och förläggning av arbetstider beaktas. Starkt styrt eller bundet arbete skall undvikas eller begränsas. Det skall eftersträvas att arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt och samarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsupp- gifter. Det skall vidare eftersträvas att arbetsförhållandena ger möjligheter till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkesmässigt ansvar. 2 kap. AML behandlar i fortsättningen kraven på arbetets planläggning, arbetslokalens utformning och inredning, luft-, ljud- och ljusförhållanden samt betryggande säkerhet med avseende på brand, explosion, elektrisk ström och liknande. Vidare anges krav på maskiner, redskap och andra tekniska anordningar, deras placering och användning. Farliga ämnen och personlig skyddsut- rustning är andra faktorer i arbetsmiljön som är av stor vikt för säkerhet och hälsa. Personalutrymmen är en del av arbetsmiljön och skall anpassas till de behov som finns. Vid tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel skall kraven på arbetsmiljöns beskaffenhet i 2 kap. AML beaktas. Arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö (1 a §). Vidare skall arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa och olycksfall, de särskilda risker som kan vara en följd av att arbetstagaren utför arbetet ensam skall beaktas. Lokaler samt maskiner, redskap skyddsutrustning och andra tekniska anord- ningar skall underhållas väl (2 §). Arbetsgivaren skall systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten för att uppfylla kraven i arbetsmiljölagen och i före- skrifter som meddelat med stöd av lagen. Han skall utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka risker i verk- samheten samt vidta åtgärder som dessa kräver. Sådant som inte kan åtgärdas skall tidsplaneras. Det finns också krav på dokumentation och handlingsplaner (2 a §). Det skall finnas tillgång till den företagshälsovård som arbets- förhållandena kräver. Företagshälsovården skall vara en expertre- surs då det gäller arbetsmiljö och rehabilitering och skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa (2 b §). Arbetsgivaren har skyldighet att se till att arbetstagaren får kän- nedom om risker som finns i arbetet och hur de undviks. Hänsyn skall tas till att människors förutsättningar att utföra arbetsuppgif- ter är olika (3 §). Arbetstagaren skall medverka i arbetsmiljöarbetet och i delta genomförandet av de åtgärder som behövs för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Han skall följa givna föreskrifter samt använda de skyddsanordningar och iaktta den försiktighet i övrigt som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall. Om arbetstagaren finner att arbetet innebär omedelbar fara för liv eller hälsa skall han underrätta arbetsgivaren eller skyddsombud. Arbetstagaren är fri från ersättnings- skyldighet för skada som uppstår till följd av att han underlåter att utföra arbetet i avvaktan på besked om det skall fortsättas. (4 §) I övrigt behandlar 3 kap. AML arbete som arbetsgivaren själv utför som ensamföretagare, om skyldighet att samråda om två eller flera driver verksamhet på ett gemensamt arbetsställe, vad som gäller för den som råder över arbetsstället vid byggnads- och anläggningsarbete samt samordningsansvaret (5–7 §§). Vidare behandlas vad som gäller för den som tillverkar, importe- rar, överlåter eller upplåter maskiner, redskap, skyddsutrustning eller annan teknisk anordning, ett ämne, en förpackad produkt etc. (8–10 §§). Den som installerar en teknisk anordning har ett skyddsansvar liksom den som anlitar inhyrd arbetskraft eller upplåter lokal eller utrymme under jord för arbete eller som personalutrymme (11– 13 §§). Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbete har som projektör ett ansvar liksom arkitekter, konstruktörer och andra som medverkar vid projekteringen (14 §). Detta kapitel behandlar i sin helhet de bemyndiganden som reger- ingen på riskdagens uppdrag givit att utfärda föreskrifter om arbetsmiljön. Regeringen lämnar formellt dessa befogenheter i 18 § arbetsmiljöförordningen (AMF). För närva- rande finns cirka 130 gällande föreskrifter och allmänna råd (AFS). I det följande behandlas några föreskrifter under egna rubriker. Detta kapitel avser i sin helhet minderåriga som arbetstagare men enligt skrivningen i 1 kap. 3 § skall 5 kap. 1 och 3 §§ tillämpas även beträffande elever i utbildning. Inledningsvis definieras en minderårig som den som inte fyllt (1 §). En minderårig får inte anlitas till eller utföra arbete på sätt som medför risk för olycksfall eller för överansträngning eller annan skadlig inverkan på den minderåriges hälsa eller utveckling. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, Arbetsmiljö- verket kan meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot att en minderårig anlitas till eller utför arbete som medför påtaglig risk för olycksfall eller för överansträngning eller annan skadlig inver- kan på den minderåriges hälsa eller utveckling (3 §). har utfärdat föreskrifter, Minderåriga (1996:1), som behandlas under särskild rubrik. Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare m.m. Samverkansregler enligt 6 kap. AML avser parternas organisation av arbetsmiljöverksamheten. Detta kapitel är därför undantaget från tillämpningsbestämmelserna enligt 1 kap. 3 § AML, där den som genomgår utbildning likställs med arbetstagare. Vid den utvidgning av arbetsmiljölagen till att omfatta alla i utbildning som gäller från infördes även skrivningen om elevskyddsombud i 6 kap. 17 och 18 §§ AML. Endast dessa paragrafer i 6 kap. AML gäller elever i utbildning. Elevskyddsombud behandlas under särskild rubrik. Här behandlas rätt att utöva tillsyn med stöd av arbetsmiljölagen och de föreskrifter som utfärdats med stöd av bemyndigande enligt 4 kap. AML samt AMF. har rätt att begära in upplysningar, handlingar och prov samt påkalla de undersökningar som behövs för att utöva tillsyn enligt arbetsmiljölagen. Lagen ger tillsynsmyndigheten till- träde till arbetsstället. Det finns bestämmelser om tillsynsmyndig- hetens rätt i särskilda fall. kan meddela förelägganden, ålägga arbetsgiva- ren att vidta särskilda åtgärder samt förena åläggandet med vite. Skyddsombudens tystnadsplikt då det gäller yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskild persons förhållande eller förhållande av betydelse för landets försvar regleras. Hänvis- ning görs till 14 kap. 7, 9 och 10 §§ sekretesslagens (1980:100), då det gäller det allmännas verksamhet (13 §). Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot föreläggande eller förbud meddelade enlig 7 kap. 7–10 §§ AML kan dömas till böter eller fängelse i högst . Detta gäller inte om föreläggan- det eller förbudet har förenats med vite (1 §). Böter blir påföljden för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anlitar en minderårig i strid med vissa bestämmelser i 5 kap. AML eller föreskrifter som meddelats med stöd av dessa bestämmelser (AFS 1996:1), liksom för den som lämnar oriktiga uppgifter, när tillsynsmyndigheten begärt sådana eller om skyddsanordningar avlägsnas eller sätts ur funktion (2 §) När det gäller överträdelser av bestämmelser som rör tystnads- plikt eller sekretess hänvisas till 20 kap. 3 § . Flera paragrafer i kapitlet rör förverkande samt sanktionsavgifter. När blev en enda myndighet under namnet ändrades bestämmelserna om överklagande i 9 kap. AML, så att de flesta överklaganden över verkets beslut görs till regeringen oavsett var inom verket beslutet har fattats. I vissa fall överklagar man i stället till länsrätt. Någon mellaninstans mellan distrikten och regeringen eller länsrätten finns däremot inte längre. trädde föreskrifter om syste- matiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) i kraft. De nya föreskrif- terna utgör ändringar av föreskrifter om internkontroll av arbets- miljön (AFS 1996:1), vilka de ersätter. Föreskrifter om internkon- troll av arbetsmiljön utgör i sin tur ändringar av de föreskrifter med samma namn som trädde i kraft . Föreskrifterna har alltsedan tillkomsten 1993 angett den grundläggande metodi- ken för det systematiska arbetsmiljöarbetet, och denna är oföränd- rad i den nya kungörelsen, vilken har fått ett namn som står i över- ensstämmelse med innehållet, Systematiskt arbetsmiljöarbete. Såle- des har skolan alltsedan föreskrifternas tillkomst 1993 omfattats av de krav som ställs på arbetsmiljöarbetet. I årsredovisning beskrivs en bedömning som gjorts av företagens s.k. IK-status, dvs. nivån på arbetet med internkontroll av arbetsmiljön. Där konstateras bland annat följande: Internkontroll av arbetsmiljön är känsligt för förändringar i verksam- heten, som t.ex. omorganisationer eller ny personal på ledande befatt- ningar. Neddragningar och platta organisationer med få chefer har inneburit att tiden på ledningsnivå ofta inte finns för att leda och Speciellt inom offentlig förvaltning har in- ternkontrollarbetet inte utvecklats som förväntat. Enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen har arbetsgivaren huvudansvaret för arbetsmiljön i verksamheten. 3 kap. 2 a § beskriver övergri- pande hur ansvaret skall uppfyllas. Föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete utvecklar och preciserar hur arbetsgivaren skall gå tillväga för att uppfylla sitt ansvar. Andra föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och kompletterar reglerna om arbetsmiljöarbetet, t.ex. när det gäller rutiner, kunska- per och riskbedömning. måste genom sitt medlemskap i överföra EG:s direktiv om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (89/391/EEG). Föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete överför delar av direktivet, bland annat genom kraven på arbetsmiljöpolicy, uppgiftsfördelning, sak- kunnig hjälp utifrån och skriftliga riskbedömningar. Genom en ny bestämmelse i arbetsmiljölagen har det införts en skyldighet för arbetsgivaren att svara för att den företagshälsovård finns att tillgå som arbetsförhållandena kräver (3 kap. 2 b §). De allmänt hållna bestämmelsernas förtydligas i tillämpningsföre- skrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete. 2.1Huvuddragen i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete samt de viktigaste förändringarna De nya föreskrifterna innebär förenklingar och förtydliganden på en del punkter, bland annat beträffande kraven på skriftlighet. Där gäller nu ett krav på skriftlig dokumentation i verksamheter med minst tio arbetstagare, vilket torde omfatta alla skolor. Kravet gäller arbetsmiljöpolicy, rutiner, uppgiftsfördelning samt uppfölj- ning av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utom ett nytt namn på föreskrifterna innebär den bindande föreskriftsdelen ett vidgat tillämpningsområde till dem som hyr in arbetskraft, upphävt krav på tillgång till arbetsmiljöföreskrifter krav på att rutiner alltid skall finnas i stället för bedömningar av behovet av skriftlighet, krav på att risker alltid skall dokumenteras skriftligt i stället för att bedöma behovet av skriftlighet, krav på skriftlig dokumentation av arbetsmiljöpolicy, rutiner, uppgiftsfördelning och uppföljning av det systematiska arbets- miljöarbetet i verksamhet med minst tio arbetstagare ersätter kravet att bedöma behovet av skriftlighet, att bestämmelser om skriftlig dokumentation fördelas på de föreskrifter där de hör hemma, nytt krav på fördelning av arbetsmiljöuppgifter till en eller flera arbetstagare, krav på skriftliga instruktioner för arbetet där riskerna är allvar- liga, att åtgärdsplaner för det som inte kan genomföras ersätter årliga handlingsplaner, nytt krav på företagshälsovård som sakkunnig hjälp utifrån, när den egna kompetensen inte räcker, två bilagor i anslutning till uppgiftsfördelning och företags- hälsovård. Kommentardelen har förändrats så att textmängden har minskat till mindre än hälften av tidigare text, checklistor och minneslistor borttagits för att ingå i en separat vägledning. Om det i en personalstyrka ingår en stor del inhyrd arbetskraft, kan det innebära att inhyraren behöver bredda sitt arbetsmiljö- arbete. Det upphävda kravet på tillgång till arbetsmiljöföreskrifter har sin grund i att motsvarande krav finns i 5 § AMF. Kravet får också anses ingå i 7 § Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1), där det anges att chefer och arbetsledande personal skall ha de särskilda kunskaper som de behöver för sina uppgifter i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Kravet på fördelning av uppgifter i arbetsmiljöarbetet för att förebygga risker i arbetet innebär att arbetsgivaren måste uppfylla kraven i bilaga 1 i föreskrifterna, dvs. att ge arbetstagarna avsedd kompetens och se till att de får tillgång till vissa handlingar och kunskaper samt att ge dem möjlighet att lämna synpunkter på olika förhållanden av betydelse i arbetsmiljöarbetet. 2.2Systematiskt arbetsmiljöarbete i skolan Bindande föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön, vilka anger systematiken i arbetsmiljöarbetet, har varit i kraft . Dessa föreskrifter gäller i skolan och utgör liksom andra föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen/förtyd- ligande och utveckling av arbetsmiljölagens skrivningar. Arbetsmil- jölagen är en ramlag. Föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljö- arbete anger liksom sina föregångare systematiken eller om man så vill metodiken för arbetsmiljöarbetet och är därigenom ett slags paraplyföreskrifter eller övergripande föreskrifter, till vilken alla andra föreskrifter skall knytas. Föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete gäller, liksom tidigare föreskrifter, alla arbetsgivare. Som arbetsgivare betraktas vid tillämpningen av dessa föreskrifter även den som hyr in arbets- kraft. Skolan är i arbetsmiljölagens mening en arbetsplats i likhet med andra. Skolans arbetsgivare skall således tillämpa dessa före- skrifter. Skolans arbetsmiljö är gemensam för lärare, övrig personal och elever. Barn och vuxna kan ibland påverkas på olika sätt av brister i arbetsmiljön. Elever kan även vara utsatta för risker på annat sätt än lärare och övrig personal. Ett väl genomfört systema- tiskt arbetsmiljöarbete beaktar alla faktorer i arbetsmiljön samt hur dessa påverkar olika grupper. 2.2.1Definition av systematiskt arbetsmiljöarbete 2 § Med systematiskt arbetsmiljöarbete menas i dessa föreskrifter arbetsgivarens arbete med att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet före- byggs och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Det systematiska arbetsmiljöarbetet omfattar hela verksamheten, oavsett om den bedrivs på samma ställe eller är spridd eller rörlig. För skolans del innebär det att sådana aktiviteter som förläggs t.ex. till idrottsplatser, simhallar eller till lokaler utanför skolans egentliga område skall ingå i det systematiska arbetsmiljö- arbetet. Detsamma gäller för utflykter och liknande. Raster och pauser under skoldagen skall också omfattas. inte av arbetsmiljölagen och föreskrifterna vid färd till och från skolan vid skoldagens början och slut. Däremot bör det systema- tiska arbetsmiljöarbetet uppmärksamma faktorer som rör t.ex. elevernas väntan på skolskjuts inom skolans område. Särskilt viktigt är det systematiska arbetsmiljöarbetet vid föränd- ringar, t.ex. omorganisationer, om- och nybyggnader. Det är lika viktigt att bedriva arbetsmiljöarbete som berör en liten grupp eller endast en person som att se till arbetsmiljöförhål- landena för en större grupp. Bland eleverna kan det gälla enskilda elever med dolda eller synliga handikapp eller elever med särskilda behov av andra skäl. Ohälsa, olycksfall och tillfredsställande arbetsmiljö Ohälsa kan vara sjukdom i medicinsk mening enligt objektiva krite- rier, men det kan också vara sådana fysiska och psykiska funktions- störningar som inte är sjukdom i objektiv mening. Det kan t.ex. vara olika slags stressreaktioner som ger kroppsliga symptom. Här har skolhälsovården en roll när det gäller att fästa uppmärksamhe- ten på sådant som kan ligga bakom elevers olika symptom. Olycksfall kan vara fysisk eller psykisk skada till följd av en plötslig händelse. Ett olycksfall kan leda till såväl en lindrig skada som till dödsfall. Med tillfredsställande arbetsmiljö menas t. ex. möjlighet till inflytande, handlingsfrihet och utveckling, till variation, samarbete och sociala kontakter. Denna definition låter sig väl förenas med läroplanens skrivningar såväl under rubriken värdegrund och upp- drag som under mål och riktlinjer. 2.2.2Naturlig del i verksamheten, medverkan, arbetsmiljöpolicy och rutiner 3 § Det systematiska arbetsmiljöarbetet skall ingå som en naturlig del i den dagliga verksamheten. Den skall omfatta alla fysiska, psykologiska och sociala förhållanden som har betydelse för arbetsmiljön. 2.2.3Naturlig del i den dagliga verksamheten Arbetsmiljöfrågorna behöver på samma sätt som ekonomi, kvalitet – och för skolans del även det pedagogiska och metodiska inne- hållet – hanteras i verksamheten och inte skilt från denna. Många av de beslut som fattas inom verksamheten berör arbetsförhållandena för eleverna både direkt och indirekt, eftersom beslut som påverkar lärare och annan personal också återverkar på elevernas arbetsmiljö. Enligt arbetsmiljölagen är arbetsgivaren skyldig att ha en organi- sation för arbetsanpassning och rehabilitering. Denna bör samord- nas med det systematiska arbetsmiljöarbetet. I föreskrifterna om arbetsanpassning och rehabilitering (AFS 1994:1) preciseras kraven på hur organisationen skall vara utformad samt de rutiner som skall finnas för anpassning av arbetssituationen för enskilda arbetstagare med funktionsnedsättning eller annan begränsning av arbets- förmågan. Det skall också finnas rutiner för arbetsanpassning och rehabilitering vid missbruk av alkohol eller andra berusningsmedel. Förhållanden av betydelse för arbetsmiljön Om arbetsgivaren också tillämpar frivilliga system för kvalitetssäk- ring och miljöledning, är det lämpligt att det sker en samordning med det systematiska arbetsmiljöarbetet. Med hänvisning till vad som tidigare anförts är det viktigt att arbetsmiljöfrågorna upp- märksammas tillräckligt vid en samordning. Det gäller t.ex. frågor som rör psykosociala förhållanden men också frågor om fysisk arbetsmiljö. Arbetsmiljöproblem som har sin grund i fysiska eller fysikaliska faktorer som buller, luftkvalitet, kemiska hälsorisker, farliga maskiner kan också ta sig uttryck i svårdefinierade ohälso- problem, skadlig stress etc. I den totala arbetsmiljön ingår även organisatoriska faktorer som ledarskap, sociala kontakter, arbets- tider, arbetsbelastning m.m. För att arbetsmiljön skall vara bra krävs inte bara frånvaron av sjukdom och olycksfall utan en positiv upplevelse av skolarbetet och skolans fysiska miljö. 4 § Arbetsgivaren skall ge arbetstagarna, skyddsombuden och elev- skyddsombuden möjlighet att medverka i det systematiska arbetsmil- jöarbetet. Alla som är anställda i en verksamhet är arbetstagare. Det gäller chefer och arbetsledande personal, till exempel VD i ett aktiebolag och förvaltningschef i en kommun. Detta gäller även rek- tor/skolledare. Praktikanter, lärlingar, vikarier, prov- och projektanställda är också arbetstagare. Elever, värnpliktiga och andra som tjänstgör inom totalförsvaret och personer på vårdinstitutioner som utför anvisat arbete likställs med arbetstagare.