sou · GQB388 · 2003-01-01 00:00:00 — 314Säkerhetspolisen kunde endast räkna till femtio personer men enligt pressuppgifter var det 70 närvarande. Två säkerhetspoliser övervakade mötet. Övervakningen inskränktes dock till att notera tidigare kända personers närvaro. PM ang (sic) säker- hetsriskers möte i tisdagen den 21/3 1967. 22/3 1967 av L G. JWK 3:7003, löpnr 16, s. 899/22. 315SvD den 22/3 1967. Klipp i akt nr 3:7003, löpnr 16, s. 899/67. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 promemoria upprättad inom säkerhetspolisen hade en av initiativ- tagarna till SÄPO-aktion inför det konstituerande sammanträdet haft uppenbara svårigheter att engagera den syndikalistiske redak- tören i styrelsen. Sastamoinen var ytterst tveksam inför företeel- sen (föreningen). Själva ändamålet var helt i linje med hans egen uppfattning men han var inte tilltalad av tanken på att kampanjen fördes från kommunisternas sida. I sammanhanget pekade han på, att i kommuniststyrda länder bedrivs ju både åsiktsregistrering och åsiktsför- följelse och att kommunisterna här intar en annan ståndpunkt haltar i den demokratiska logiken.316 I säkerhetspolisens PM noteras vidare att initiativtagaren framhållit för Sastamoinen att det inte var någon kommunistisk rörelse vilket bevisades av att ingick i interimsstyrelsen.317 I en annan promemoria, upprättad , konstaterades att initiativtagaren hade påtagliga besvär med att få ihop en funk- tionsduglig styrelse i föreningen. Själv tänker han inte ingå i den utan som kom- munistisk representant ämnar han föreslå en ombudsman i en fackförening.318 I säkerhetspolisens ärende om Föreningen upphör rapporteringen med en promemoria om försöken att hålla föreningen vid liv på hösten 1967.319 Även om föreningen inte blev långlivad visar den stora uppslutningen vid det första mötet att frå- gan om säkerhetspolisens verksamhet och personalkontrollen en- gagerade inflytelserika personer i olika politiska läger. Hur reger- ingen lät sig påverkas av den kritiska opinionen skall jag återkomma till nedan. 316E den 1/3 1967, O L. JWK 3:7003, löpnr 16, s. 899/26. Att även hade denna syn på de kommunistiska staterna framgår av hans insändare och i den 10/2 1967. P 7304, löpnr 1, s. 65. 317E den 1/3 1967, O L. JWK 3:7003, löpnr 16, s. 318E 26/9 1967, O L. JWK 3:7003, löpnr 16, s. 899/27. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 Säkerhetstjänsternas reaktion på kritiken För de militära och polisiära myndigheterna var den kritiska opini- onen ett stort orosmoment. upp- rättade försvarsstabens Grupp B den första rapporten om den kri- tik som riktades mot säkerhetspolisen. Enligt rapporten ingick de kritiska artiklarna i en sovjetisk propagandaoffensiv som igångsatts inför statsbesök i . I denna propaganda- kampanj, som betecknades som noggrant planerad och systema- tiskt genomförd, hade Grupp B identifierat tre huvudteman. För det första skulle kommunistiska system beskrivas som ett mönstersamhälle präglat av stora framsteg. För det andra skulle de skandinaviska socialdemokratiskt styrda länderna kritise- ras och för det tredje skulle och de socialistiska sta- terna framhållas som garanter för freden. Kritiken mot säkerhets- polisen ingick i det andra temat. Grupp B framhöll att det ungefär i hela hade påbörjats debatter om säker- hetspolisens register. hade säkerhetspolisens re- gister debatterats i både och . Den danska debatten var enligt Grupp B en av de hetaste debatterna och i fall noterades att säkerhetstjänsten karaktäriserats som en av NATO-medlemskapets värsta konsekvenser. I ex- emplifierades kritiken med bland annat de ovan nämnda artiklarna av , och denna rapport översänts till säkerhetspolisen gav den då nytillträdde av- delningschefen bearbetningsroteln i uppdrag att sam- manställa alla tecken som tyder på fjärrdirigering i syfte att an- gripa den särskilda polisverksamheten. kunde resultatet presenteras i en rapport benämnd PM ang offentliga angrepp mot den särskilda polisverksamheten. I rapporten refererades de artiklar där säkerhetspolisen kritiserades som angriparna pre- senterades bl.a. med hjälp av noteringar i säkerhetspolisens register. [Angriparna] representerar olika politiska upp- fattningar. Tonen är frän, journalistiskt schw- ungfull och ofta raljant. Gemensamt för dem alla är att de baserar sina angrepp mera på tro än på vetande.321 320Den ryska propagandan inför ministerpresident besök i . Rapport från AA (avskrift) , tid: (källa: ). Bilaga till PM ang offentliga angrepp mot den särskilda polisverksamheten. G F 19/7 1965. HSC nr 267/66. 321PM ang offentliga angrepp mot den särskilda polisverksamheten. G F 19/7 1965. HSC nr 267/66. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 Även om någon fjärrdirigering, som särskilt frågat efter, inte kunde konstateras fann författaren anledning att påminna om hur SKP tidigare förberett sig för att angripa säkerhetspolisen. Han redogjorde därför för en tillförlitlig uppgift om att det vid slut framförts en begäran från SKP till GRU-kader- arbetaren och ambassadtjänstemannen om att hans illega- la samarbete med de svenska kommunisterna skulle avbrytas då partiet skulle inleda en propagandaoffensiv mot säkerhetstjänsten och inte ville riskera kompromettering.322 Denna uppgift liksom re- feraten av artiklarna och presentationerna av angriparna återkom i en promemoria om samordnade angrepp mot säkerhetstjänsten av förste kriminalassistent ett drygt halvår . Inte heller här kunde det presenteras några bevis för att angreppen styrdes av främmande makt. Den kritik som riktats mot säkerhetstjänsten passar emellertid in i den kända kommunistis- ka taktiken att genom olika aktioner försöka undergräva förtroendet för det rådande sam- hällssystemet, och därför kan angreppen möjli- gen ha ett samband eller vara inspirerade ut- ifrån.323 Enligt T H passade kritiken mot säkerhetspolisen in i ett mönster av kommunistiskt undermineringsarbete där målet var att und- ergräva förtroendet för den bestående samhällsordningen och rase- ra - för att tala deras eget språk - det kapitalistiska samhället. Studerar man den kommunistiska aktiviteten finner man ofta att de mest förbittrade angrep- pen ständigt riktas mot företrädare för samhäl- lets grundpelare som exempelvis religionen, moralen, rättsväsendet, ordningsmakten och försvaret.324 Samordnade angrepp mot säkerhetstjänsten. av T H . JWK 3:7003, löpnr 12, s. 622. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 För säkerhetspolisen var det således självklart att placera in kritiken i ett resonemang baserat på föreställningar om den sovjetkommu- nistiska hotbilden. I sammanhanget kan det vara värt att notera att det på samma uppslag som artikel och säkerheten i Clarté nr 4 1963 publicerades ett upprop mot att det utdömdes dödsstraff i Sovjetunionen.325 Att detta möjligen kunde utgöra ett motargument mot fjärrstyrningshypotesen uppmärk- sammades emellertid varken av Grupp B eller säkerhetspolisen. Försvarsstaben och säkerhetspolisen var inte omedvetna om att kritiken mot säkerhetstjänsten även hade stöd i icke-kommunist- iska samhällsgrupper. I den ovannämnda Grupp B-rapporten kon- stateras att den ryska propagandan spänner över alla områden och att responsen är förvånansvärt stor i de mest skilda samhällsgrup- per och säkerhetspolisen konstaterade att angriparna [---] repre- senterade olika politiska uppfattningar.326 De flesta av kritikerna var dock kända för säkerhetspolisen för sitt vänsteren- gagemang. Därvidlag utgjorde ett undantag även om det fanns viss information om honom i form av tidigare korrespondens och en rapport från disputationen 1954.327 som tidningarna publicerat artiklar om ringde till Malmösektionen för att be dem inhämta uppgifter om ev. samröre med kommunismen. därefter anlände de efterfrågade uppgif- terna från kriminalkommissarie i . Från en förtrolig upp- lysare hade då inhämtats att inget som helst samröre med kom- munismen (och ej heller nazismen) kunde konstateras i fall. Sagesmannen håller för otroligt att R skulle vara vän med kommunistledaren 325 Uppropet hade följande lydelse: Till Ministerpresident , Enligt uppgifter i den svenska pressen har ett flertal dödsdomar av- kunnats i . Vi vill till Eder, herr ministerpresident, framföra vår uppfattning att dödsstraffet är barbariskt och dessutom verkningslöst som medel i rättsvårdande syfte. Vi uttrycker därför förhoppningen att Ni vidtager åtgärder för att förhindra ytterligare döds- domar i . undertecknat av (ordf i Clartésektion), Svengöran (sekreterare i ), (centralstyrelseleda- mot i ), (sekr i kommittén mot nynazism och rasfördomar), (ordf i kommittén mot nynazism och rasfördomar), Hans Lind- berg (styrelseledamot i forum) samt (ordf i ). Det angavs vidare att uppropet telegraferats den 4/6 1963. Fotostatkopia i HSC nr 267/66. 326Den ryska propagandan inför ministerpresident besök i . Rapport från AA, tid: (källa: ) samt PM ang offentliga angrepp mot den särskilda polisverksamheten. G F 19/7 1965. HSC nr 267/66. 327Krkom A till den 15/5 1954. P 7304, löpnr 1, s. 2-3. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 mansson, vilket R hävdat i en tidningsartikel (bil.1). Det är nog endast fråga om ett tale- sätt från R:s sida.328 politiska inställning beskrevs istället som Manchester- liberal i detta ords gamla betydelse där särskilt individens frihet i förhållande till staten poängterades. Det hade inte kunnat faststäl- las om han var medlem i eller något annat politiskt parti.329 Även Grupp B engagerades för att inhämta uppgifter om politiska åsikter. meddelades därifrån att det inte fanns någon anledning att tro att R. själv skul- le vara vänsterinriktad utan tvärtom talar allt för en rakt motsatt uppfattning. Sammanfattningsvis kan sägas att ingenting har framkommit som tyder på att anmälan ej till- kommit s.a.s. på eget initiativ i idealistisk och vetenskaplig nit.330 passade således inte in i säkerhetstjänsternas gängse bild av var på den politiska skalan de främsta kritikerna kunde återfin- nas. När återigen gjorde sig påmind genom sina mot personalkontrollen starkt kritiska artiklar i Dagens Nyhe- ter fann emellertid säkerhetstjänsterna ingen anledning att försöka se några politiska nyanser i kritiken. Istället stämplades all kritik mot säkerhetstjänsten som illvilligt inriktad på att förändra den rå- dande samhällsordningen. Debattörerna ansågs - medvetet eller omedvetet - gå kommunisternas ärenden. Säkerhetstjänsternas svå- righeter att acceptera 1960-talets föränderliga politiska klimat åskådliggörs i en som upprättades efter det att publicerat sin första mot säkerhetstjänsten kritiska 328Anledningen till att eventuella vänskap med den kommunistiske partiledaren aktualiserats var att i debattinlägget Konsumentupplysning och storfinans i Syd- svenska den 19/1 1965 hänvisat till bok och storfinans. Sä- kerhetspolisen hade då särskilt noterat följande formulering: jag har av min vän C H Her- mansson fått hans böcker. Krkom B till Avdelningschefen den 28/1 1965 (med tidningsklipp (bil.1)). P 7304, löpnr 1, s. 2-3. 330Beträffande Fil [---] och hans anmälan till JO angående lagligheten av registerföring av vissa extremistgrupper. Rapport från källa (originalrapporten (med Vinges signatur) bifogad). P 7304, löpnr 1, s. 11. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 artikel i i maj 1966.331 Enligt denna rapport hade DN - som under ledning tidigare fungerat som en stöttepelare för säkerhetstjänsternas övervakning av kommunister - tillsammans med undergått en markant politisk omorientering. Kursomläggningen hade enligt IB under chefredaktörerna på ett försåtligt sätt stegvis genomförts . Förändringarna skedde till en början i en för- siktig, trevande form, uppenbarligen för att icke framkalla undran och motvilja bland läse- kretsen och de egna medarbetarna.332 Enligt IB fanns det åtskilliga bevis för att DN närmat sig kommu- nismen. Ett av dessa var att tidningen publicerat artiklarna av Ry- denfelt . publicerade två artiklar av fil , , vilka rubricerades Hemliga polisens hemliga register samt Åsiktsfrihet och åsiktsbrott i . Vid det andra publiceringstillfället åt- följdes i typiskt kommunistinspire- rad stil hållna angrepp på den svenska säker- hetstjänsten av en redaktionell uppmaning un- der , av vilket det egent- liga syftet klart framgår, nämligen att publice- ringen av ifrågavarande artiklar innebär inled- ningen till en brett upplagd kampanj, vars mål endast kan vara att undanröja risken för upp- täckt av personer, engagerade i samhällsfarlig verksamhet av kommunistisk typ. kompletteras för övrigt själv bedömningen att tidningen är ute i ärenden att undergräva all- mänhetens förtroende för samhällsinstitutio- 331I slogs Grupp B samman med T-kontoret och den nya organisationen kom där- efter att kallas IB. 332Anonym rapport utan titel den 12/5 1966 med följande text på försättsbladet: Ärade Broder, här uppsatsen vi talade om. För Ditt bruk! Rapporten distribuerades till försvarsstabschefen och (arkiv, vol. Vinges exemplar återfinns i ärende HSC 257/66. Se även Angrepp mot säkerhetstjänsten den 4/11 1966. Fst/Säk I, . JWK 3:7003, löpnr 18, s. 1059/1. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 nerna genom att på samma sida där andra artikel och uppropet till läsekretsen in- förts även publicera ett upprop till bidrag till avslöjande av missförhållandena vid mental- sjukhusen i . Publiceringen av dylika appeller hade varit otänkbar i före kursomläggningen.333 Att det hade uppstått en icke oansenlig klyfta mellan Dagens Ny- heters och säkerhetstjänsternas uppfattningar om vilka hot som riktades mot den svenska samhällsordningen blev allt tydligare un- der . , efter det att IB kon- staterat att DN var ute i ärenden att undergräva allmänhetens för- troende för samhällsinstitutionerna, ironiserade DN:s ledarsida över den av ÖB utfärdade handboken i säkerhetstjänst Maskerad front. Särskilt intressant var enligt avsnittet om subversionen dvs. den verksamhet som enligt Maskerad front syftade till att i fred omstörta vårt samhälle - att åstadkomma en revolution utan öppet våld för att ersätta vårt samhällssystem med angripa- rens.334 Genom att citera valda delar av handboken ville tidningen påvisa överdrifterna i den militära hotbilden och avslutningsvis konstaterades följande: På en punkt har generalerna säkert tänkt allde- les rätt: de flesta människor tror förmodligen inte att folk på gatan och arbetsplatsen är fem- tekolonnare och subversiva agenter i det hem- liga krigets tjänst. Och säkert skulle denna tendens att tro alla om gott övervinnas om människor läste handboken i säkerhetstjänst. Då fick de säkert upp ögonen för all undergrä- vande verksamhet och lärde sig hur misstänkt allting egentligen är.335 behandlades säkerhetstjänsternas hotbilder återigen i skämtsamma ordalag av . var det säkerhetspolisens byråchef som stod i fokus. i säkerhetstjänst (H säk). /In nr H 804 12/10 1964, och . 335Citerat ur , , : Säkerhetspolisens hemliga register. Om åsiktsfrihet och åsiktsförföljelse. (1966), s. 94-95. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 hade i ett föredrag vid läns polistekniska förenings årsmöte i talat om ämnet kompromettering som ett medel att värva agenter för spioneri och subversiv verksamhet. Där hade han med hänvisning till aktuella spionfall berättat om hur underrättelsetjänster genom att fotografera västerlänningars sexualexcesser vid resor bakom järnridån värvade spioner. gick också till angrepp mot de s.k. abortresorna till som åtskilliga svenska kvinnor tving- ats till på grund av den svenska abortlagstiftningen. Enligt Daniels- son kunde den polska underrättelsetjänsten utnyttja sin känne- dom om vilka flickor som gjort abort i i utpressningssyfte om kvinnan fick en position i samhället där de kunde verka som betydelsefulla agenter.336 Vad DN ansåg om förmaningar framgick av en leda- re : Tyvärr är det inte ens så lyckligt, som man kunde tro av inlägg, att man riskfritt kan turista i sydlig eller västlig rikt- ning. Även från dessa länder har sexorgier, agenter, provocerande pinsamma situationer, avlyssningar och dokumenteringar med tekni- kens medel inrapporterats. Och i den mån öst- staternas spionpoliser efter den senaste aukto- ritativa maningen från får se sina länder helt övergivna av svenska turister är de säkert förslagna nog att börja jaga oss på Mal- lorca, i , i . Vad skall en är- lig svensk som inte vill förråda sitt land egent- ligen göra inför alla stämplingar mot hans ka- raktär, vilja motståndskraft, rätta sinnelag? Eventuellt skulle man kunna tänka sig att en- dast ge pass åt person som är känd för att vilja vara svensk till sinnes, för att citera en annan värmande formulering i H Säk [Maskerad . 336Kompromettering i spionagets tjänst. av , (s.3-4 och 8). HSC nr 344/65. 337Man kan inte vara nog säker ledare i den 5/6 1966. HSC nr 344/65. Ryden- felt, , : Säkerhetspolisens hemliga register. Om åsiktsfrihet och åsiktsför- följelse. (1966), s. 100. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 Med tanke på den, enligt , starkt överdrivna hotbilden som pre- senterats av fanns det anledning ifrågasätta omdömet hos säkerhetspolisens personal. Allvarligt talat är det att allmänheten får någon liten information om hur och efter vilka riktlinjer, ideologier och inte minst prin- ciper för personalrekrytering som säkerhets- tjänsten arbetar.338 DN menade att var en elementär psykologisk sanning att olika personlighetstyper fördelade sig efter en skala av mer eller mindre auktoritärt-misstänksamma-rigida och att det för dem som ham- nade högt på denna skala inte torde finnas någonting i samhället som inte borde betraktas med misstänksamma ögon. Att dylika personer återfanns inom säkerhetspolisens personal samt att yrkes- atmosfären förstärkte tendensen att ana ugglor överallt hölls för sannolikt. Men då måste man vara på sin vakt mot faran att glida ut i en gränslös misstänksamhet som vållar enorma bevakningsproblem och tvingar nätet bli så grovmaskigt att det inte fångar så mycket; och på vakt mot den naturligaste och allvarligaste faran för alla organisationer som arbetar för ädla målsättningar utan insyn och kontroll i en tuff yrkesatmosfär - känslan av att ändamålet vilka medel som helst. Det gör det inte, inte ens för säkerhetstjänsten.339 Byråchefen som i ett föredrag beklagat sig över att vissa skribenter - s.k. radikaler gör sig lustiga över sä- kerhetstjänstens sätt att arbeta varvid de särskilt skjuta in sig på re- gistrerandet av personer som betraktas som säkerhetsrisker torde inte ha blivit särskild förvånad över kritiken.340 Svårigheterna att få den svenska opinionen att inse allvaret i det kommunistiska hotet var ett genomgående tema i den personligt 340Svensk säkerhetstjänst och säkerhetsproblem. Föredrag hållet av O inför polistekniska förenings möte i den 16/12 1965. HSC nr 344/65. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 präglad historiken på säkerhetstjänsten sedda mot bak- grunden av kommunismens frammarsch i som skrev och som lånades ut till försvarsstabens säker- hetsavdelning för läsning. För var den situation som uppstod inte ny. Han påpekade att det även - då det inte avslöjades några större spionaffärer - funnits många som tvivlat på att det bedrevs spione- ri och mullvadsarbete i . En känd professor och riksdagsman tillät sig en hånfull anmärkning omkring 1950. Finns det verkligen spioner i , frågade han en av säkerhetstjänstens unga män.341 När det avslöjades två stora spionaffärer med och som huvudpersoner hade emellertid tvivlarna - enligt - fått svar på tal. Återigen vaknade svenska folket upp ur sin ljuva sömn. Säkerhetstjänsten var kanske en nyttig brandförsäkring.342 De följande årens avslöjade fall av tjeckiskt och sovjetiskt spioneri gjorde sitt till för att beredskapen skulle hållas hög. Men enligt fanns det fortfarande personer som inte var tillräckligt övertygade om det sovjetiska hotet när - det för del mest skakande beviset på kommunisternas aktivitet - Wennerströmaffä- ren uppdagades. hade mången trosviss förklarat: Icke skall väl någon vettig människa vilja påstå, att har några spionageavsikter mot . Vad kan väl ha av intresse för en sådan högt utvecklad industrination som ?343 Inte ens då hade emellertid dessa personer låtit sig övertygas. 341Angreppen på säkerhetstjänsten sedda mot bakgrunden av kommunismens frammarsch i Sve- rige av den 23/11 1966 (sign av PG ), s. 8. HSC nr 540/67. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 Men efter avslöjande? Då måste väl även den mest tvivlande, den mest överty- gade kommunistiske medlöparen ha insett, att kommunismen aldrig ger upp världsherraväl- destanken? Ånej, så lätt går ej tron på kommu- nismen bort ur enfaldiga sinnen.344 Även om det, enligt , fanns de som hade egen tanke- förmåga och tagit avstånd från kommunismen fanns det alltför många som kunde betraktas som politiskt opålitliga; förutom de trångsynta, de verkligt ortodoxa och bland de unga, som icke har med egna ögon sett kommunismens illdåd och falskhet, är det många, som naivt trohjärtat är kommunister och medlöpare, omed- vetna eller medvetna. Den politiska nyorientering som det svenska inlett under ledning satte föga tilltro till. Partiets förklaring om att det stod obe- roende till skulle endast betraktas som en taktisk manöver. Kan man icke vinna makten med våld får väl ändamålet helga medlen och varför då icke till- gripa det medel, som varit kommunismens mest utnyttjade kännemärke - list?345 Möjligen kunde tänka sig att partiordföranden var ärlig när han sagt sig ha tagit avstånd från stalinismen. Men detta fick absolut inte betyda att vaksamheten mot kommu- nisterna kunde upphöra. Inte minst med tanke på att det kunde förväntas att skulle få lämna ifrån sig makten i partiet till betydligt farligare personer som återfanns inom den Kinavänliga falangen. I framtidsscenario kunde en sådan utveckling te sig minst sagt oroväckande. Redan nu börjar Mao-ismen göra sig pinsamt påmind - och även här i sticker den upp huvudet med i och och den gamle veteranen . Tanken måste då gå tillbaka till som fick finna sig i att släppa makten 345Ibid, s. 14. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 ifrån sig och sedan söka stöd och tröst ett stycke till höger. Det synes högst antagligt, att får röna samma öde som Kilbom, och då blir det kring och , som skarorna fylka sig. ... En slap- pad vaksamhet och februarikuppen i kan upprepas. Jag tror icke, att man måste vara begåvad med någon skarp siarblick för att pro- fetera, att kom- mer att få uppleva heta duster med orosele- ment. Industrin börjar lida av avsättningssvå- righeter för produkterna; importöverskottet ökar och arbetslösheten kan snart vara ett full- bordat faktum. Vad blir följden? Vad gör de utländska arbetarna, om de icke får arbete? Vad gör svenskarna, om inkomsterna börjar sina? Hur många människor sitter inte redan nu med för stora hyror? En svårartad arbetslöshet ger anledning till missnöje och oroshärdar börjar uppstå. Då har kommunismen just den gro- grund, som och andra världsrevolutionä- rer drömt om som idealet för det kommunis- tiska maktövertagandet.346 Den liberala kritik som bl.a. riktat mot säkerhets- polisens registreringsverksamhet och dess medverkan i personal- kontrollen var enligt synsätt helt obegriplig. När nu gör sitt bästa för att miss- tänkliggöra den svenska säkerhetstjänsten och citerar fall, där folk, som varit anställda vid po- lisen eller sökt till polisen, icke fått vara kvar eller kunnat få anställning, synes han vilja för- fäkta den tanken, att en person som antingen har överbevisats om att han var kommunist el- ler med skäl kunde misstänkas vara kommu- nist, skulle få tjänstgöra i en kår, som har att verkställa den lagliga regeringens och riksda- gens vilja. Man frågar sig, hur långt tankeförmåga sträcker sig.347 346Ibid, s. 14-15. 347Ibid, s. 12. Politisk övervakning och personalkontroll 1945-1969 Någon anledning att vädra missnöje med regeringens handläggning av kritiken mot säkerhetspolisen fann emellertid inte.