sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Man annon- serar de första versionerna med beteckningarna advanced och preli- minary och redovisar tydligt revideringarna jämfört med tidigare publicerade siffror. Användarna får då en klar bild över robustheten i de första estimaten. Det finns en stark efterfrågan på information om tillförlitlig- heten i statistiken. Förutsättningarna för detta varierar mellan pro- dukterna. Vid rena urvalsundersökningar kan traditionella statistis- ka osäkerhetsmått tas fram. När det gäller nationalräkenskaperna är detta inte möjligt. I stället kan man tänka sig en redovisning av till- förlitligheten i olika viktiga statistikkällor och konsekvenserna för nationalräkenskaperna på BNP-nivå och för olika delkomponenter. En redovisning av revideringarna enligt amerikansk modell kan ge en god bild av hur preliminär statistik står sig gentemot senare definitiv statistik. De amerikanska nationalräkenskaperna redovisas tillsammans med en tydlig jämförelse med tidigare version. Dess- utom ger man vid presentationen av det första estimatet, advanced, historisk information om hur stora revideringarna har varit mellan de olika versionerna. Man anger även olika intervall inom vilka det publicerade estimatet kan komma att ligga i senare versioner med den historiska informationen som grund. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Information om revideringarna ger en bild av hur väl tidiga siff- ror överensstämmer med den definitiva statistiken och kan ses som ett mått på kvaliteten i tidigare versioner. Det är dock farligt att sätta likhetstecken mellan hög tillförlitlighet och små revideringar. Det är inte helt säkert att en reviderad siffra är bättre än den tidi- gare. Det kan t.o.m. vara tvärtom. Förbättringar i de första estima- ten resulterar i mindre revideringar medan förbättringar i det senas- te resulterar i ökade revideringar. Stora revideringar kan också vara ett tecken på att producenten lägger ner stor möda på att finna fel i data och inte är rädd för att medge fel och rätta upp statistiken. Små revideringar kan visa på det omvända. Pågående och planerade utvecklingsinsatser för uppsnabbning av statistiken Uppsnabbning av den svenska ekonomiska statistiken har i första hand drivits fram av EU-krav. Etablerandet av EMU Action Plan innebar att även har tvingats till insatser för att förbättra aktualiteten. Den senaste uppföljningsrapporten avseende visade att det fanns ett antal förbättringar som behövde genomföras för att fullt ut skall uppfylla handlings- planen (se även avsnitt 5.3). På vissa områden var bristerna av till- fällig natur som kan och bör rättas till redan vid rapporteringen av tredje kvartalet. Det gällde samtliga återstående brister i företags- statistiken där vissa uppgifter om byggsektorn inte hade levererats . Detsamma gällde kvartalsdata från arbetskraftsundersökningar- na. När det gäller de offentliga finanserna finns uppgifterna och de skall kunna levereras fortsättningsvis. Arbete pågår för att kunna ta fram snabbstatistik för handeln med länder utanför EMU-området liknande den som finns för län- der utanför EU. Rapportering enligt EU-kraven planeras kunna ske . När det gäller kravet på snabbare statistik över den totala handeln med länder inom EU finns inga konkreta planer . De största återstående bristerna avser leveranserna av national- räkenskaperna inklusive arbetsmarknadsstatistik som hämtas ur NR-systemet. Bristerna gäller i huvudsak för vilket den ordinarie versionen tas fram först efter (snabbver- sionen innehåller inte alla efterfrågade uppgifter). En tidigareläggning efter kvartalets utgång krävs. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Den överenskommelse som har gjorts om att upprätta en lista på 19 ekonomiska korttidsindikatorer (PEEI) och att snabba upp produktionen av dessa innebär nya krav på uppsnabbning även av den svenska statistiken. PEEI utgörs av EU/EMU-aggregat och innebär inte nödvändigtvis att den nationella statistiken tas fram lika snabbt. Vad som krävs är att tillräckligt underlag för fram- tagande av aggregaten är tillgängligt enligt den tidsplan som fast- slagits. har enligt överenskommelsen åtagit sig att leverera data i enlighet med tidsplanen. För vissa indikatorer förutsätter dock en uppsnabbning att ytterligare resurser erhålls. Ett uppfyllande av åtagandet innebär att den svenska statistiken skall snabbas upp för nationalräkenskaperna, industriproduktionsindex, byggproduktion, omsättning i detaljhandeln, vakanser och utrikeshandeln med varor. Dessutom måste utbyggnaden av tjänsteprisindex ske enligt plan. För att kunna möta de olika kraven på snabbare kortperiodisk eko- nomisk statistik har SCB tillsatt ett internt projekt för att identifie- ra olika metoder för uppsnabbning av statistiken. EU-arbetet på detta område skall särskilt följas. För omsättningen i detaljhandeln har metoderna redan setts över och ett samarbete har överenskommits med () om att ta fram gemensam statistik över omsätt- ningen i detaljhandeln. har en egen undersökning som publi- ceras ca efter månadsskifte medan SCB:s mer kompletta statistik publiceras . Den nya gemensamma undersökningen innebär att statistiken skall kunna presenteras efter . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Principal European Economic Indicators (PEEI), indikatorer som behöver snabbas upp av SCB Publicering i antal kalenderdagar efter referensperiodens utgång. *Uppgift finns inte. Särskild undersökning saknas. Uppgifterna hämtas ur NR-systemet. 2Endast ett begränsat antal index finns utvecklade. 3Kräver ytterligare resurser. 4I är målet . En uppsnabbning (och utvidgning) av den regionala statistiken, främst bruttoregionprodukten (BRP), är också ett användarkrav. Bruttoregionprodukten är den regionala motsvarigheten till BNP mätt från produktionssidan. Bruttoregionprodukten bygger på de definitiva årsberäkningarna av BNP. Det innebär att BRP-beräk- ningarna kan redovisas först . Det finns stor efter- frågan på siffror med bättre aktualitet. kräver statistik om förädlingsvärde och sysselsättning regionalt fördelat efter 18 måna- der. SCB har i sitt budgetunderlag föreslagit insatser för att förbättra situationen. Ett sätt är att utveckla regionala tillväxtindikatorer, Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt som kan ge en preliminär, snabb bild av den ekonomiska utveck- lingen i regionerna. Lönesummor och omsättning per bransch och region kan indikera tillväxten på regional nivå och vara ett komp- lement till BRP och användas som konjunkturindikatorer , kvartal och månad. Den regionala lönesumman är också en förut- sättning för en uppsnabbning av BRP. Statistiken över kommunernas räkenskaper uppmärksammades också i utredningens inledande intervjuer. Några användare efter- frågade bl.a. snabbare publicering. Området är föremål för olika åt- gärder som medger snabbare statistik. Kommunernas resultat- och balansräkningar presenteras påföljande år. Data med fördelning på ändamål och verksamhet läggs ut i sta- tistiska databaser för respektive kommun i takt med att rapporte- ringen sker. En viss uppsnabbning har skett och den tryckta rappor- ten Vad kostar verksamheten, som innehåller nyckeltal för kommu- nerna, kan nu tas fram . Inrapporteringen från kommunerna är dock fortfarande ett prob- lem, som hämmar en snabb publicering. Kommunernas rapporte- ring skall ske , men denna tidsgräns överskrids av många kommuner. Sammanställningar på totalnivå har snabbats upp och sker omkring för nationalräkenskapernas behov. Ansträngningar görs för att ytterligare kunna tidigarelägga sammanställningen till totalnivå för nationalräkenskaperna, vilket också skulle innebära aktuellare statistik för externa statistikanvän- dare. Rådet för kommunala analyser och jämförelser skall utveckla en databas med nyckeltal som beskriver verksamhet, ekonomi och kvalitet i kommuner och landsting. Rådet skall bl.a. stimulera användningen av nyckeltal i kommuner och landsting, men också i samråd med statistikansvarig myndighet föreslå åtgär- der som möjliggör en snabbare inrapportering. Krav på en uppsnabbning av den ekonomiska statistiken, främst den kortperiodiska statistiken, framkom vid intervjuerna med svens- ka statistikanvändare. Kraven kommer också från EU och är då rik- tade till alla medlemsländer. I ett europeiskt perspektiv står sig den svenska statistiken i allmänhet väl vad gäller snabbheten. har emellertid en betydligt snabbare publicering av ekonomisk statistik än och övriga EU. Inom EU är variationen stor och några Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt länder visar att det är möjligt att publicera statistiken väsentligt snabbare än i . Studier av statistikproduktionen i och i EU visar att det finns ett stort antal metoder och andra åtgärder som kan bidra till en uppsnabbning av statistiken. Ambitionen att förbättra snabbhe- ten i den ekonomiska statistiken har vuxit starkt , inte minst beroende på ECB:s behov för den gemensamma penning- politiken. Medlemsländernas statistikbyråer har också på frivillig basis kommit överens om att etablera ett antal ekonomiska indi- katorer (PEEI) som skall redovisas på /EMU-nivå med avsevärt kortare tidsfördröjning än . har i detta sammanhang åtagit sig att under vissa förut- sättningar leverera statistik till enligt planer som i många fall innebär en kraftig uppsnabbning av statistiken. SCB har också startat ett internt projekt som skall gå igenom olika metoder för att underlätta en uppsnabbning av statistiken. Det finns goda möjlig- heter för att en uppsnabbning av viktiga delar av den svenska eko- nomiska statistiken skall kunna komma till stånd; dels finns kraven från användare nationellt och internationellt, dels finns, efter de inter- nationella studier som genomförts, en bättre insikt och kunskap om möjligheterna att snabba upp statistiken. Enligt direktiven till Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken skall en genomlysning av den ekonomiska statistiken, särskilt nationalräkenskaperna, genomföras. Finansräkenskaperna omfattas dock inte av uppdraget. har i en skrivelse till utredningen daterad tagit upp frågan om statistik- ansvar för finansräkenskaperna. hänvisar till sitt tidigare ställningstagande till Kapitalmarknadsstatistikutredning- ens betänkande1 då man påtalade det olyckliga i att ansvaret för national- respektive finansräkenskaperna är delat mellan () och . erinrar i sin skrivelse på nytt om nackdelarna med ett delat ansvar. Man pekar särskilt på konsekvenserna av EU-medlemskap, som innebär att som statistikansvarig myndighet är bunden av de beslut om utvidgning 1 SOU 1993:107, Statistik över finansiella marknader. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt och förändringar av statistiken och de därmed förenade kostnader- na som fattas av EU. I praktiken är det också så, menar , att SCB inte bara producerar statistiken på uppdrags- basis utan också deltar i det internationella utvecklingsarbetet i ställe. Inspektionens behov av finansräkenska- per är också begränsat. I enlighet med förslag har ett samarbete och en samordning mellan , Riks- banken och SCB på finansmarknadsstatistikens område utvecklats. Detta samarbete har lett till att dubbelarbete har eliminerats samt harmonisering m.m. kunnat göras. Merparten av Finansinspektio- nens statistikansvar har delegerats till SCB, som bl.a. håller i pro- gramrådet för finansmarknadsstatistik samt ansvarar för det inter- nationella arbetet. Samarbetet har enligt uppgift löpt på ett bra och konstruktivt sätt. De specifika kompetenserna inom de respektive myndigheterna har kunnat utnyttjas för att åstadkomma bästa möj- liga kompromisser mellan statistikkrav, redovisningsnormer och till- synskrav med målet att kostnadseffektivt förenkla uppgiftslämnan- det och öka statistikens kvalitet. kommer förändringar att ske avseende produktio- nen av finansmarknadsstatistik samt delar av under- laget för betalningsbalansstatistiken. SCB kommer att på uppdrag av ta fram denna statistik. Ansvaret för statistiken lik- som publicering m.m. kommer att ligga kvar på . Med det utvidgade produktionsansvaret för SCB stärks samordnings- möjligheterna ytterligare på finansmarknadsområdet. En överföring av statistikansvaret för finansräkenskaperna från Finansinspektio- nen till SCB skulle ytterligare stärka koordineringen i statistik- arbetet. Finansräkenskaperna hör nära samman med nationalräkenska- perna och en anslagsfinansiering ter sig rimlig. försvåras en ändring av budgettekniska skäl. Den arbetsfördelning och de samarbetsformer som etablerats har fungerat väl. SCB:s utvidgade produktionsansvar stärker ytterligare möjligheterna för samordning av statistiken och för SCB att bl.a. kompetensmässigt bistå när det gäller statistik- ansvaret för finansräkenskaperna. Utredningens bedömning är att den nuvarande ordningen kan behållas med som statistikansvarig myndighet för finansräkenskaperna. Mot bakgrund av den nära kopplingen mellan nationalräkenskaperna och finans- räkenskaperna finns det dock skäl att överväga ett samlat statistikansvar för SCB. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt I utredningens första delbetänkande (Behovet av ekonomisk statis- tik, SOU 2001:34) framkom att tillgängligheten av den ekonomiska statistiken har förbättrats väsentligt genom SCB:s webbplats och databaser. Många var emellertid missnöjda med data- baserna och tyckte att det var svårt att hitta och få ut det som efter- söks. Databaserna saknade dessutom fortfarande mycket statistik. Analysen i pressmeddelanden behöver förbättras, menade många användare. Det är för lite fokus på det ekonomiskt intressanta och ofta saknas information som användarna behöver för att kunna dra egna slutsatser. Enligt användarna rådde det vidare brist på dokumentation och information om statistiken, inte minst vad gäller nationalräkenska- perna. Avstämningarna i nationalräkenskaperna är ett av flera om- råden där användarna skulle vilja få mer information. Bättre beskriv- ningar av fel och osäkerhet i statistiken efterfrågades generellt. Spridning av den ekonomiska statistiken De viktigaste kanalerna för att sprida ekonomisk statistik är SCB:s webbplats och statistiska databaser (). Även den sta- tistik där ansvaret ligger utanför SCB finns till stor del publicerad i statistiska databaser. Det som saknas av den ekonomiska statistiken är bl.a. viss statistik som belyser företagen (nystartade företag, internationella företag, konkurser), transportstatistik, viss arbetsmarknadsstatistik samt finansräkenskapernas årsräkenskaper (på väg att läggas in i SSD). All officiell statistik som SCB ansvarar för finns representerad i statistiska databaser, även om det saknas en del främst när det gäller nationalräkenskapernas årsräken- skaper, där f.n. endast försörjningsbalans samt hushållens konsum- tion finns inlagd. I övrigt kan kompletteringar behövas inom flera områden, bl.a. tjänstenäringsstatistiken och utrikeshandelsstatisti- ken. Alla pressmeddelanden offentliggörs på webbplatsen som statistiken läggs ut i databaserna. Statistiska meddelanden, som var enbart papperspublikationer, är omgjorda så att de finns även i webbversion, s.k. . För den ekonomiska statistiken finns även ett antal papperspublikationer. kommer SCB-Indikatorer med en blandning av kortare notiser om Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt vad som hänt på varje område och längre artiklar om konjunktur- läget och speciella analyser av olika statistikprodukter. Det finns ett antal publikationsserier från SCB, men de är inte enhetliga till vare sig form eller innehåll, med undantag av Statistis- ka meddelanden och dess webbmotsvarighet, . Det finns en serie som kallas Bakgrundsfakta, dels för den ekonomiska stati- stiken, dels för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik. En del publikationer i serien innehåller resultatredovisning, andra metod- och bakgrundsinformation. För arbetsmarknad och utbildning, demografi och levnadsförhållanden finns serier som är inriktade på resultatredovisning och i viss mån analys. Antalet abonnenter på papperspublikationer minskar stadigt sam- tidigt som antalet besök på webbplatsen1 ökar. Antalet besök på webbplatsen kan väntas uppgå till ca 2 miljoner. Nyckeltal för spridning av statistik Uttag av statistik i databaserna är gratis . Antalet registrerade användare var knappt 500 före denna förändring, men hade ökat till 22 000. All statistik på webbplatsen är också gratis. Statistiska meddelanden i form av är gratis, medan man får beställa och betala för den tryckta versionen. Det är viktigt att ekonomisk statistik når alla användare sam- . En minuts försening kan göra stor skillnad och kan upp- fattas som oacceptabelt av statistikens användare. Statistiken måste också publiceras och den tidpunkten skall vara utsatt och får helst inte ändras. Driftsäkerheten är också viktig, så att inte statistik av misstag når vissa användare tidigare. 1 Antalet besök på webbplatsen definieras som när någon aktivt använder webbplatsen . Besöket avslutas när användaren lämnar webbplatsen eller är inaktiv under . Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Offentliggörandet av den ekonomiska statistiken styrs av när kort- versionen av pressmeddelandet blir åtkomlig på nyhetsbyråerna Reuters och Sixs dataskärmar. som detta sker läggs pressmeddelandet ut på SCB:s webbplats och data förs in i databaserna. Därefter sprids ett antal e-brev, fax och andra special- beställningar på det material som just har publicerats. Webbplatsen är uppbyggd utifrån att varje statistikprodukt har en egen webbsida. På den sidan finns ett urval av tabeller och dia- gram som är intressanta för just den statistikprodukten, dokumen- tation av olika slag, pressmeddelanden, publikationer och publice- ringsplan. Ansvarig för produktsidorna är respektive statistikpro- gram. På webbplatsen finns flera olika typer av dokumentation för oli- ka statistikprodukter. SCB har utarbetat ett dokumentationssystem som benämns SCBDOK. Det är ett mycket omfattande system. pågår inläggning av dokumentation i detta system, men ännu saknas sådan för det stora flertalet statistikprodukter. Dokumentationssystemet för databaserna heter Metadok och även för detta dokumentationssystem saknas det dokumentation för fler- talet statistikprodukter. För alla statistikprodukter finns emellertid s.k. Beskrivning av statistiken (tidigare produktbeskrivning). De doku- mentationerna är skrivna enligt en strikt mall med samma rubriker för alla produkter. För en del statistikprodukter finns en friare doku- mentation som kallas Mer om undersökningen. För de statistikpro- dukter som publicerar statistiska meddelanden i webbversion, s.k. , finns en sammanfattande dokumentation, Fakta om statisti- ken. Material som analyserar skeendet förekommer i mindre utsträck- ning. SCB-Indikatorer, som kommer ut , innehåller en analys av konjunkturläget och en artikel som beskriver ett visst skeende i ekonomin eller en statistikprodukt. Det finns också en rapportserie som skall innehålla publikationer som beskriver meto- der för att sammanställa och beräkna statistik, Bakgrundsfakta till Ekonomisk statistik, men har det bara kommit ut några enstaka nummer av dessa. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt ekonomi på SCB:s webbplats Utredningen har tillsammans med SCB tagit fram en samlad ingång för ekonomisk statistik. Den benämns ekonomi och kan nås direkt från förstasidan på webbplatsen. Utgångspunkten har varit att förse användarna med lättillgänglig statistik som ger en bra beskrivning av konjunkturutvecklingen i . För att underlätta tolkningen av statistiken är den beskrivning användaren först får se ett diagram avseende den valda ekonomiska indikatorn. I direkt an- slutning finns även de bakomliggande siffrorna. För att undvika utskrifter som innehåller allt som finns på den aktuella webbsidan, ligger diagrammen även i en separat excelfil som lämpar sig för direkta utskrifter, t.ex. för att göra OH-bilder. En viktig skillnad mot t.ex. databaserna är att diagrammen som ligger under ekonomi i större utsträckning utgör ett med- vetet val åt användaren. Databaserna innehåller mycket mer data, men många användare saknar kunskaper både att hantera data- baserna och att välja lämpliga indikatorer. Under konjunkturindi- katorn BNP finns exempelvis ett diagram över BNP:s förändring från föregående kvartal uppräknat till årstakt, i procent, i fasta priser och med säsongrensade värden. På samma sida hittar man länkar till diagram över förändringen jämfört med föregående år, utvecklingen beskriven som index samt en jämförelse mellan de två metoderna att redovisa förändringstakt. En annan skillnad jämfört med annan redovisning är sättet att beräkna utvecklingstakten för en period. Av tradition redovisas förändringstakt som säsongrensade förändringar mellan månader eller kvartal, alternativt som förändringen jämfört med motsvaran- de period föregående år. I första hand används förändringen från föregående månad/kvartal uppräknat till årstakt, vilket innebär för- ändringen multiplicerad med (grovt uttryckt) 12 för månadsstatis- tik och 4 för kvartalsstatistik. En annan förändring är att utveck- lingstakten i många fall beräknas utifrån trendcykelskattningen för tidsserien. De stora fördelarna med detta sätt att redovisa statisti- ken över den ekonomiska utvecklingen är att vändpunkter identi- fieras tidigare och att förändringstal för indikatorer med olika periodicitet blir lättare att jämföra. Att vändpunkterna identifieras tidigare syns exempelvis i diagram 7.4 över industriproduktionen. I detta diagram redovisas utvecklingen med de två olika sätten att redovisa förändringstakt. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt Föregående månad, trend, årstakt Motsvarande månad föregående år Enligt direktiven skall utredningen belysa hur nationalräkenska- perna korrigeras för kalender- och säsongvariationer. Utredningen har i detta syfte diskuterat SCB:s arbete med säsongrensning med de ansvariga vid SCB och tagit initiativ till att nuvarande metoder dokumenteras. I utredningens betänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) framförde en rad användare synpunkter på den metod för säsongrensning och kalenderkorrigering som an- vänds i de svenska nationalräkenskaperna. Många av synpunkterna hade karaktären av frågor om metoderna, vilket främst pekade på behovet av information. Användarnas synpunkter gav uttryck för att det råder stor okunnighet och att det finns många missuppfatt- ningar om SCB:s nya metod för säsongrensning. Nedan sammanfattas inriktningen av arbetet med säsongrensning vid SCB och vad SCB och utredningen gjort för att öka informa- tionen om säsongrensningen och kalenderkorrigeringen. Vidare åter- finns i kapitel 8 förslag från utredningen om hur information om och vidareutveckling av säsongrensningsmetoderna för den ekono- miska statistiken vid SCB skulle kunna säkerställas. Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt SCB övergick 1999 till att använda säsongrensningsmetoden TRAMO/SEATS för nationalräkenskaperna. En översyn av säsong- rensningen vid SCB –1999 genomfördes i sam- verkan med och dess arbetsgrupp kring säsongrensning. Översynen visade att TRAMO/SEATS tillämpad på svenska tids- serier ger säsongrensade serier av hög kvalitet, vilket ledde till att SCB fattade ett principbeslut om att det tidigare programmet X- 11-ARIMA successivt skall ersättas vid SCB med TRAMO/ SEATS. Den nya metoden har helt genomförts för nationalräken- skaperna och kommer successivt att genomföras inom andra sta- tistikområden. X-11-metoden utvecklades vid i , med utnyttjande av amerikanska tidsserier. Metoden bygger på antagan- det att en tidsseries variationskällor, t.ex. säsongvariationen, effek- tivt kan skattas med s.k. löpande medelvärden. Dessa används som ett s.k. filter för att eliminera säsongvariationen. Metodens stora fördel är att den tidigt implementerades i ett stabilt datorprogram, med vid spridning.