sou · GQB327d2 · 2003-01-01 00:00:00 — typ som används för kommissionens Stockholmsavdelning, där översättarna stannar i . Punktregeln skall mjukas upp Vi anser att skall verka för att den s.k. punktregeln mjukas upp. De långa och komplexa meningarna i framför allt rättsakter bidrar starkt till att göra dem svårtillgängliga. Kravet på en parallell meningsindelning av texterna på skilda språk motiveras dels av den hänvisningsteknik som tillämpas för rättsakter (man hänvisar till mening x i stycke y), dels av den teknik som använts vid ändr- ingar av förordningar o.d. (man skriver inte om en hel paragraf eller motsvarande, utan specificerar att vissa meningar, punkter m.m. skall ändras i ett eller annat avseende). Därför bör strävandena att frigöra sig från punktregeln utgå från insatser för att hänvisnings- och ändringstekniken revideras. Steg i denna riktning har redan tagits, men arbetet måste drivas vidare. skall verka för begripligare och klarare grundtexter Eftersom källtexternas kvalitet ofta uppges vara problematisk före- slår vi att skall verka för arbete på EU-nivå för att förändra skrivkultur, textmönster m.m. Sådant arbete skulle dessutom kunna vara ett väsentligt bidrag till en union som fungerar effektivare och som i högre grad präglas av öppenhet och insyn och därmed får större demokratisk legitimitet. De ansträngningar som görs i detta avseende måste därför fortsätta och dessutom för- stärkas. Det är lämpligt att försöka verka för klarare och enklare texter i samarbete med i första hand , och Stor- . Med tanke på engelskans dominerande roll som källspråk bör an- strängningarna i första hand inriktas mot detta språk. I takt med att allt mer material produceras på engelska minskar antalet sidor som översätts till detta språk. De resurser som på så sätt frigörs borde kunna användas för gransknings- och redigeringsarbete av de engelska texterna innan dessa används som underlag för översätt- ningar. De engelska avdelningarna kunde då fungera som klar- språkscentraler. Detta innebär naturligtvis inte att det inte också behövs klarspråksarbete för franskans del. Den offentliga administrationens språk Texter som är korta och klara är självfallet också lättare att över- sätta än sådana som är långa och svårbegripliga. Också från ut- gångspunkten att vi vill hävda bruket av svenskan inom EU är det därför viktigt att arbeta för bättre grundtexter inom EU; det är då lättare att upprätthålla en omfattande översättningsverksamhet. Vidare skapas gynnsammare förutsättningar för översättningen om de texter som man översätter från utformas med tanke på att de skall översättas. Det är därför viktigt att råd utarbetas för hur texter kan utformas för att lättare kunna översättas. Sådana råd finns för svenskans del i den av publicerade skriften Tala för att tolkas. Skriva för att översättas (2001). skall verka för att sådana råd görs tillgängliga för alla språk inom EU. Vi vill i detta sammanhang erinra om att en av de orsaker till dåliga källtexter som ofta framförs är att texterna skrivs av personer med ett annat modersmål än engelska och franska (de helt dominerande källspråken, som nämnts). Det vore önskvärt om de olika tjänstemän, experter m.m. som producerar dokumenten i större utsträckning kunde få arbeta på sitt modersmål. Detta kunde inte bara leda till bättre källtexter utan dessutom till att tjänste- männen arbetade effektivare – att man vanligen verkar bättre på sitt modersmål är svårt att förneka. Det skulle också stärka mångspråkigheten inom EU om fler fick skriva på sitt eget språk. Därtill skulle det bidra till att upprätthålla språkanvändning i ut- satta domäner för de mindre språken. borde i samverkan med flera andra mindre länder, vars intressen i det aktuella avseend- et torde sammanfalla med , hävda att möjligheterna för förändringar i denna riktning bör undersökas. 10IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Genom utvecklingen inom informationstekniken (IT) har situa- tionen för svenskan förändrats på olika sätt. I detta kapitel tas två aspekter upp, dels IT som normskapare och normförflyttare, dels IT som diskriminerare. Med IT som normskapare och normför- flyttare menar vi för det första att produktionsvillkoren för skriven text har påverkats, för det andra att nya normkällor uppstått och för det tredje att IT-utvecklingen skapat nya kommunikations- kanaler samt nya ord, uttryck och termer. Med IT som diskrimin- erare menar vi att den ökade IT-användningen ställer krav på höjd språklig kompetens hos befolkningen och att det finns risk att IT- språkbruket kan utestänga många från informationssamhället och leda till nya klyftor. Följande punkter om IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare ingår i vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket: Datorkulturens effekter på språket skall studeras. Svenska datatermer och -uttryck skall tas fram. Språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstöds- program och ges möjlighet att kvalitetsmärka sådana program. Språkkvalitet bör ingå i bedömningsgrunderna vid offentlig upphandling av IT. Tillgängligheten till IT bör förbättras genom bl.a. fortsatt språkvårds- och terminologiarbete samt folkbildande insatser inom språkområdet. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare 10.1.1Förändrade villkor för textframställning Nya redskap för normering och standardisering IT har kommit att få en mycket stor betydelse för framställningen av texter. Produktionsvillkoren för skriven text har påverkats genom ordbehandlingsprogram, layout-program, bild- och text- program, skrivbordssättning m.m. Produktionskedjan från skribent till färdig produkt har blivit kortare och det brukar hävdas att makten över texten har förts närmare skribenten. En rad språkliga kontrollinstanser som tidigare fanns på många arbetsplatser (sekreterare, korrekturläsare, sättare m.m.) har försvunnit. Många tidningar och förlag har inskränkt eller t.o.m. helt slopat kor- rekturläsning (se även kapitel 8). I stället används olika språkstöds- program. IT har därmed kommit att bli ett mycket viktigt redskap för standardisering och normering av språket. Det har genom IT blivit lättare att skriva och framför allt be- arbeta texter. Med datorns hjälp kan man själv framställa mer eller mindre professionella trycksaker. Personer med dålig handstil och andra svårigheter att skriva har genom datorn fått ett mycket viktigt hjälpmedel. Det har blivit vanligt att framställa färdiga textmallar som underlag för standardiserade texttyper. Den nya tekniken och nätet har ändrat förutsättningarna för t.ex. skolarbete och elevers skriftproduktion avsevärt. Tekniken gör det lätt att an- vända texter från nätet som underlag för egenproducerade texter. Program för t.ex. ordbehandling skapar normer och standarder av olika slag, exempelvis för hur texter ser ut grafiskt. Genom in- byggda grundinställningar i olika program etableras, både avsiktligt och oavsiktligt, delvis nya normer och standarder för rubriksätt- ning, placering av texten på en sida och dylikt. (Se t.ex. 2000 för en genomgång av sådana frågor.) Dessutom innehåller program av detta slag ofta sådant som stavningskontroller, avstavnings- program och grammatikprogram. Språkstödsprogrammen kan sägas svara mot vad ordlistor, skrivhandledningar m.m. traditionellt gjort. Programvaruproducenter och hemsidesägare kan komma att bli en av de viktigaste förvaltarna av vårt språk – viktig- are än t.ex. läroboksförfattare och journalister. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare På webbplatsen för svensk språkteknik () görs en indelning av språkstöd i två former: passivt stöd i form av elektroniska ordböcker aktivt stöd i form av funktioner för avstavnings- och korrektur- läsningshjälp. Det passiva stödet i form av den elektroniska ordboken har mycket gemensamt med sina tryckta motsvarigheter. Det aktiva stödet handlar om program som analyserar skrivet språk och meddelar användaren resultatet av analysen under själva skrivsituationen. Denna typ av stöd omfattar avstavningshjälp, stavningskontroll och andra språkkontrollfunktioner som kan hjälpa till att korrekturläsa texten, dvs. upptäcka, diagnostisera och bearbeta språkliga fel och brister i stavning, skrivtecken, stil och grammatik. Bäst tycks språkstödet fungera för stavning och skrivtecken, där formella regler och starka normer styr. Grammatiska fel är mer komplic- erade och därför svårare att upptäcka med befintlig språkgransk- ningsteknik. Ännu svårare är det när det gäller stilfrågor, för vilka enkla regler till stor del saknas. Datorns stilgranskning begränsar sig därför till att uppmärksamma vissa ord, fraser och konstruk- tioner som avviker från språkhandböckernas tumregler och rekommendationer. Ett exempel är vardagliga och ålderdomliga ord. De allra flesta och allvarligaste stilistiska och innehållsliga brister ligger helt utanför teknikens räckvidd. Därför blir väsentliga brister i stil, struktur och sammanhang inte uppmärksammade i en sådan språkkontroll. Även har uppmärksammat att språk- stödsprogram kan vara trubbiga. De kan dessutom bidra till att skribenten tar mindre ansvar för den egna texten och överlåter kontrollen till datorn. Det kan dessutom leda till en utslätning av språket. Tvingande rättningar leder till att möjligheterna till språk- lig variation minskar. Stil- och grammatikkontroller kan också övergeneralisera vissa råd, t.ex. alltid varna då en passiv sats brukas, vilket kan göra att en osäker skribent väljer att omformulera en passiv sats även då en sådan hade varit lämplig. menar att varken datateknik eller språkvetenskap är tillräckligt avancerad för att man skall kunna programmera korrigerings- möjligheter för mer än en del av de misstag som också vana skribenter ofta gör sig skyldiga till. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Insatser görs från språkvården för att följa utvecklingen inom IT-området. Som exempel kan nämnas att deltar i både framställning och granskning av språk- stödsprogram. Detta sker dock i begränsad omfattning och från nämnden har man framfört att man vill utveckla samarbete med flera tillverkare av språkstödsprogram för att säkerställa att programmen understöder en god svenska. Det pågår internationell standardisering i fråga om tecken- uppsättning och alfabetisering, där deltar. Som exempel på de frågor som behandlas kan nämnas de tekniska problem som finns kring användningen av de svenska bokstäverna å, ä och ö på Internet. Svenska datatermer och -uttryck Med datorerna har en lång rad ord, uttryck och termer från IT- världen kommit in i svenskan. Det finns därför ett stort behov av termproduktion inom området. har Svenska dataterm- gruppen gjort mycket, bl.a. med stöd från EU-programmet . Gruppen har gett rekommendationer om vilka uttryck som bör användas, hur de stavas och vad de står för. har i sitt förslag till handlingsprogram betonat att de centrala dator- begreppen snabbt bör få standardiserade svenska eller försvenskade uttryck. IT-utvecklingen har öppnat nya kommunikationssätt och kom- munikationsvägar. Stora förändringar i sättet att kommunicera har skapats av exempelvis e-post, chatt och nyhetsgrupper. En annan, minst lika stor förändring, är möjligheten att lämna och hämta information på hemsidor på nätet. Det faktum att en så stor del av kommunikationen på nätet är textbaserad gör att många skriver mer än förut. Ytterligare en ny kommunikationskanal är mobiltelefonernas SMS-meddelanden. Gemensamt för dessa texter är att det delvis är andra villkor för att producera och ta emot information som gäller. Skriftspråket i dessa påminner delvis om talspråket och innehåller ofta engelska förkortningar och en rad nya ord från IT-världen. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Utvecklingen innebär att allt fler människor för- fattar elektroniska texter, både elektroniska meddelanden och texter som publiceras på nätet. Allt fler skapar också egna webb- sidor, både privat och i arbetet. Mest utbrett är e-postskrivandet. Webbplatsens texter skiljer sig från det traditionella sättet att organisera en text. Text på webbplatser bildar ofta s.k. hypertexter som skall läsas hierarkiskt. Inom vissa områden fungerar detta väl. Enligt tyder inget på att detta skulle över- föras till mer traditionella textslag där det skulle passa sämre. Enligt är kunskapen låg om hur man skriver texter anpassade för elektroniska medier. Många vanliga skrivhandledningar innehåller dock numera korta anvisningar om både e-post- och webbskrivande. ger utgåva av Svenska skrivregler kortfattade skrivråd för de nya datoriserade texttyperna. Det finns enligt inte mycket forskning om språklig utformning på webben. Enligt pågående forskning (2002) föder webben i och för sig nya genrer, men sättet att arbeta med texter är mestadels traditionellt. Maricic (1999) har undersökt hur diskussionen förs på e-postlistor och kan konstatera att listdeltagarna använder en talspråksliknande stil och att de ibland missförstår varandra. Om man inte har tillgång till tal- språkets ögonkontakt och tonfall uppfattas ett skämt som en förolämpning. Att deltagare i internationella diskussioner har olika modersmål komplicerar kommunikationen ytterligare. En annan iakttagelse är att mediet verkar befria deltagarna från deras hämningar och att de därför uttrycker sig på ett sätt som de annars inte skulle våga. Eftersom de inte träffar varandra slipper de ta ansvar. Datorer har utnyttjats bl.a. i skolundervisningen. Elektroniska läromedel, multimedieprogram och olika spel har blivit naturliga inslag i både förskolor och skolor. Att språket i dessa program är korrekt och välfungerande är naturligtvis av stor vikt. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Datorkulturens effekter på språket skall studeras. Svenska datatermer och -uttryck skall tas fram. Språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstöds- program och ges möjlighet att kvalitetsmärka sådana program. Språkkvalitet bör ingå i bedömningsgrunderna vid offentlig upphandling av IT. Språkvården skall studera datorkulturens effekter på språket Det faktum att IT på olika sätt påverkar det svenska språket är en viktig fråga för språkvården att uppmärksamma. De förändrade villkoren för textframställning ställer nya krav på en mer aktiv språkvård som kan arbeta inom ett bredare fält. Mycket kunskap saknas fortfarande om vilka effekter olika aspekter av IT-utveck- lingen får för svenska språket. En yrkesjargong med inslag av engelska håller på att utvecklas inom IT-området. Det är angeläget att detta följs och bevakas. har i sitt förslag till handlingsprogram före- slagit att särskilda insatser bör göras för att följa datorkulturens språkbruk. Mot den bakgrunden föreslår vi att språkvården ges i uppgift att genomföra särskilda insatser för att följa datorkulturens effekter på språket. Vi anser också att det är angeläget att den svenska språkvården medverkar i internationell standardisering i fråga om teckenupp- sättning och alfabetisering. Det är t.ex. av stor vikt att de svenska bokstäverna å, ä och ö kan användas i IT-sammanhang. Detta är i huvudsak ett tekniskt problem som måste kunna lösas. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Språkvården skall prioritera svenska datatermer och -uttryck Till viss del kan de ord och uttryck som används inom IT-området redan sägas ha fått fäste i allmänspråket. Det är enligt vår mening mycket viktigt att de centrala data- begreppen snabbt får standardiserade svenska eller försvenskade uttryck och att dessa når ut till en bred allmänhet allt eftersom behovet uppstår. Vi föreslår därför att språkvården skall prioritera detta arbete. Datatermer och uttryck är ett område som ställer stora krav på ett gott samarbete mellan olika delar av språkvården. Kommittén återkommer till detta i sina överväganden kring språkvårdens framtida organisation, men vill redan här peka på vikten av att Datatermgruppen får möjlighet och resurser att återuppta sitt arbete med full kraft. Språkvården skall följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram m.m. Det är från språkvårdens utgångspunkter viktigt att program för språkstöd och språkkontroll håller en god kvalitet med tanke på den stora betydelse dessa har och än mer kommer att få. Vi vill sär- skilt framhålla hur viktigt det är att personer med läs- och skriv- svårigheter och invandrare får tillgång till sådana program med hög kvalitet. har i sitt förslag till handlingsprogram framfört att det är viktigt att språkvården granskar och bedömer förtjänster och brister i språkstödsprogram. Datorprogram bör granskas med avseende på hur de följer svenska normer i sina standardinställningar. Vi menar att det är viktigt att språkvården blir mer aktiv inom IT-området. Som påpekas i andra avsnitt i detta betänkande har svensk språkvård ingen formell normgivningsmakt vad gäller svenska språket och som framgår av kapitlet om en svensk språk- lagstiftning vill vi heller inte föreslå någon sådan. Kommittén är därför inte beredd att förorda att språkvården skulle ges en formell granskande roll. Svensk språkvård måste i stället verka genom sam- arbete och information. I detta ingår bl.a. att noga följa de testningar av kvalitet som utförs av olika aktörer i världen, t.ex. av datortidskrifter eller skilda organisationer samt att hålla god kontakt med forskningen och det IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Det är viktigt att språkvården har så god kunskap och överblick att man kan lämna välgrundad konsumentupplysning inom detta område. För den enskilde kunden är det svårt att få en uppfattning om vilken språklig kvalitet olika program har. Av särskild vikt är det att elektroniska läromedel, multimedie- program och andra program som riktar sig till skolelever håller en god språklig kvalitet. Språkvården måste ges möjlighet att genom olika typer av insatser medverka i arbetet med att höja den språk- liga standarden på program som riktar sig till skolelever. Vi be- dömer det dock inte vara ändamålsenligt att ha obligatorisk språk- lig granskning av elektroniska läromedel. Detta skulle också strida mot det generella systemet i , där ingen central granskning av läromedel sker. Det bör emellertid ligga i skolornas intresse att vid upphandling ta hänsyn till den språkliga kvaliteten. Språkvården bör ha en allmän överblick över hur ordbehandlingsprogram, e-postprogram, registerprogram m.m. följer svenska normer i sina standardinställningar. Detta kan gälla teckenuppsättning (t.ex. å, ä och ö), alfabetisk ordning, versalbruk, styckemarkeringar etc. Denna typ av program har stor spridning och det är viktigt att de har hög språklig kvalitet. Vi tar i kapitel 17 upp frågor kring språkteknologiska produkter och tjänster i övrigt. Språkvården skall ges möjlighet att på uppdrag och mot betalning kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra program av språkligt in- tresse Vi föreslår att språkvården skall ges möjlighet att på uppdrag och mot betalning kvalitetsmärka språkstödsprogram och andra pro- gram av språkligt intresse. Detta innebär att språkvården ges ett nytt arbetsredskap som leder till att språkstödsprogram och andra produkter kan ges en kvalitetsstämpel om de uppnår en viss språklig kvalitet. En sådan märkning skulle kunna göras på initiativ av producenten och leverantören. Det bör ligga i programleverantörernas intresse att den språkliga kvaliteten på deras produkter är hög. Detta är en del i produkt- kvaliteten och kan användas i marknadsföringen av det enskilda språkstödsprogrammet. Vi menar därför att den språkliga kvalitetsmärkningen skall finansieras genom avgifter från IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Det bör vara språkvårdens sak att föreslå hur detta arbete skall genomföras och hur avgifterna skall sättas. Verksamheternas intäkter bör täcka dess kostnader men inte med- föra någon vinst. Statskontoret bör ta hänsyn till språkkvalitet i IT-upphandlingen Det är enligt vår mening viktigt att de ordbehandlingsprogram, e- postprogram m.m. som används vid myndigheterna är på svenska och har god språklig kvalitet. Detsamma gäller naturligtvis för olika språkteknologiska produkter och tjänster. har i sitt förslag till handlingsprogram pekat på att programmen måste följa svenska normer i sina standardinställningar, för versal- bruk, teckenuppsättningar m.m. Statskontoret skall se till att villkoren för den offentliga förvalt- ningens inköp och användning av utrustning och tjänster på in- formationsområdet är så bra som möjligt. Statskontoret skall bl.a. tillhandahålla ramavtal för förvaltningens IT- och teleanvändning. Målet för denna verksamhet är att skapa bättre villkor och lägre kostnader för den offentliga förvaltningens användning av utrust- ning och tjänster på IT- och teleområdet. Vi menar att Statskontoret bör ta hänsyn till den språkliga kvaliteten i sin upphandlingsverksamhet. Det bör ingå att vid upp- handling ta hänsyn till om program och de språkteknologiska produkter och tjänster som statsförvaltningen kommer att använda är på svenska och av god språklig kvalitet. Språkvården bör bistå Statskontoret med experthjälp i detta arbete. 10.2.1Begränsar e-samhället tillgängligheten? Den snabba utvecklingen inom IT-området gör att allt större krav ställs på oss medborgare att kunna hantera den nya tekniken. Det har blivit allt viktigare att behärska språk och förstå ett stort antal termer och uttryck för att man skall kunna få tillgång till informa- tion från myndigheter, företag och organisationer genom Internet. Vi förväntas även utföra en allt större del av våra ärenden genom Internet. Information som tidigare funnits på papper finns numera i allt högre utsträckning i elektronisk form på nätet. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Det IT-politiska målet är att som första land blir ett in- formationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Språket – att kunna ut- trycka sig i tal och skrift och tillägna sig information – är en viktig förutsättning för demokratin. IT öppnar nya vägar för med- borgarna att inhämta information, kontakta myndigheter och be- slutsfattare och själva torgföra sina åsikter. Genom IT öppnas möj- ligheter för nya grupper att göra sig hörda. I regeringens IT- proposition görs bedömningen att förmågan att söka och hitta in- formation i olika elektroniska medier, framför allt på Internet, kommer att vara en viktig faktor för demokratin i framtidens sam- hälle. De flesta myndigheter, kommuner och landsting har etab- lerat sig på Internet och erbjuder där en kontaktyta för människor och företag. Ett lättillgängligt språk möjliggör informations- inhämtning och ger en bättre kommunikation, vilket är en förut- sättning för insyn och deltagande. Ett tungt och komplicerat språk medför en högre tröskel för användaren/medborgaren och därmed sämre möjlighet att få tillgång till information. ställer IT-samhället myndigheter och andra in- stitutioner inför nya problem av både praktisk, språklig och de- mokratisk natur. Fungerar de nya e-miljöerna i vardagen? Förstår vanligt folk de termer och begrepp som används på Internet? Hur tillgängligt är egentligen nätet? Bygger 24-timmarsmyndig- heten upp hinder av språklig karaktär? De nya e-miljöerna skall fungera i vardagen. De måste därför vara så överskådliga och enkla att hantera att alla kan dra nytta av tjänster och information – även om man bara gör det . En av nyckelfrågorna i detta sammanhang rör språket och term- inologin. Statskontoret har tagit upp att det finns behov av ord- ning och reda i IT-samhället, för att vi skall kunna undvika e- kaos och e-lände. Uttryck som kundbeteckning, användarnamn, kontonamn etc. används alla på Internet för samma eller nära- liggande företeelser – begreppen växlar mellan olika webbsidor. är instruktionerna på engelska och frågorna på svenska, ibland tvärtom. Kraven på användarna av Internet ökar och behovet av ordlistor ökar.