sou · GQB35d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Tävlingen är indelad i två klasser; fler än 200 anställda och 200 eller färre anställda. Företag såväl inom offentlig som privat verksamhet deltar i tävlingen.3 Utredningen avser att i kontakter med berörda organisationer och myndigheter diskutera aktiviteter i syfte att lyfta fram exempel på framgångsrikt arbete för ökad hälsa i arbetslivet. Arbetsplatsen och arbetets organisation har en dokumenterad påverkan på de anställdas sjukfrånvaro. Arbetsplatsen och dess organisation är också avgörande förutsättningar för hur rehabili- teringsinsatser kan genomföras. Verkningsfulla insatser kräver ett antal samverkande åtgärder på arbetsplatsen. Arbetsmarknadens parter, etc. måste inom sina respektive kompe- tensområden i samverkan och med stöd av Arbetsmiljölagen och annan lagstiftning vidta kraftåtgärder i syfte att skapa arbetsför- hållanden som gör det möjligt för en större del av arbetskraften att arbeta. Arbetsgivarens ansvar i samband med anställdas ohälsa, sjukfrån- varo och rehabilitering bör förtydligas och förstärkas. Detta första- handsansvar skall innebära ett entydigt ansvar för att adekvata åtgärder genomförs och att samordning och information till berörda parter sker. HpH anser att förebyggande och tidiga insatser är de viktigaste inslagen i en långsiktig handlingsplan mot ökad hälsa i arbetslivet. Folkhälso- och arbetsmiljöfrågor kommer därmed att vara centrala i det fortsatta arbetet, liksom frågor som rör arbetsgivarens ansvar och företagshälsovårdens roll. har till uppgift att förebygga ohälsa och främja en god hälsa för alla. Enligt regleringsbrevet är det övergripande målet att folkhälsan förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt.4 Utredningen har noterat att regeringen utsett till ett fysiskt aktivitetsår under mottot Sätt i rörelse! genom- förs ett rikstäckande projekt för ökad fysisk aktivitet där breda samhällssektorer som skolan, arbetslivet och hälso- och sjukvården samt fritiden står i fokus. Problemets bakgrund är människors brist på fysisk aktivitet och ökade vikt. Fortsätter utvecklingen som ökar risken för minskad arbetsinsats och produktivitet i arbetslivet. Enligt är sannolikt ökad fysisk akti- vitet en av de absolut bästa metoder som finns tillgängliga om sjuk- skrivningarna skall minska liksom vårdkostnaderna. Motion mot- verkar både stressrelaterade sjukdomar och minskar risken för att råka ut för belastnings- och förslitningsskador, som är en av de 4 Regleringsbrev för avseende , sid 1 dominerande orsakerna till långvarig sjukskrivning och förtids- pension.5 I betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) föreslås 18 hälsopolitiska mål. Kommitténs mål om en god arbetsmiljö handlar om en anpassning av fysiska och psykiska arbetskrav till individens förutsättningar, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet och minskat övertidsarbete. Vidare framför kommittén vikten av ökad fysisk rörelse. Kroppen är beroende av fysisk aktivitet för att må bra. I dagens samhälle rör vi oss för lite. Det ökande stillasittandet är ett hot mot hälsan . En halvtimmes måttlig fysisk aktivitet per dag är tillräckligt för att minska risken för många sjukdomar. Kommittén framhåller också vikten av goda matvanor. Tobak är den enskilt största hälsorisken i . Insat- ser bör därför göras för att kraftigt minska rökningen. Skadligt alkoholbruk bör minska. Alkoholen utgör en tung faktor bakom sjukhusvård och förtidspensioneringar. Kommittén förordar en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Förebyggande insatser skall vara en självklar del i all behandling. Betänkandet remissbehandlas , med slutdatum . Utredningen anser att det förebyggande arbetet måste vara i starkt fokus. Alla aktörer (individer, arbetsgivare, läkare, hand- läggare m.fl.) skall ytterligare medvetandegöras om vikten av före- byggande insatser såväl på arbetsplatsen som i privatlivet. Utredningen kommer mot bakgrund av ovanstående att ta upp en diskussion med arbetsmarknadens parter och berörda myndig- heter om en övergripande informationskampanj som sprider kunskap om framgångsrika förebyggande insatser och aktiviteter etc. HpH återkommer senare med ett preciserat förslag avseende uppläggning och genomförande. Arbetsmiljöfrågorna utreds i en intern arbetsgrupp inom . Ett föränderligt arbetsliv på gott och ont – Utvecklingen av den stressrelaterade ohälsan (Ds 2000:54). Slutrapport skall komma . Denna rapport kommer att beaktas i HpH:s fort- satta arbete. utredningar har lagt förslag beträffande företagshälso- vårdens roll. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabili- teringen föreslog i betänkandet Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) att en kompetensförstärkning med beteendevetenskaplig och arbetsorganisatorisk inriktning bör byggas upp inom företagshälsovården.6 föreslog att före- tagshälsovårdens roll skall förstärkas.7 konstaterade att åtgärderna för att minska de långa sjukskrivningarna i första hand måste inriktas på förebyggande insatser och åtgärder i syfte att anpassa arbetsplatser och arbetsorganisation till de anställdas resurser och kapacitet. Insatser på detta område kräver ingående kunskaper om förhållan- dena på den enskilda arbetsplatsen och bred kompetens inom områdena arbetsmedicin, arbetspsykologi och beteendevetenskap. Företagshälsovården är den enda rikstäckande verksamhet som motsvarar dessa krav. ansåg att före- tagshälsovårdens ställning som en partsobunden specialistresurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet borde förstärkas och förtydligas. Utredningens förslag om att , skall tillföras medel som får användas för inköp av tjänster avseende pre- vention och rehabilitering innebär att företagshälsovården kan byggas ut i enlighet med den efterfrågan som uppstår. ansåg det också vara önskvärt att en multidisciplinär utbildning med inslag från de medicinska, tekniska, ekonomiska och beteendevetenskapliga kompetensområdena byggs upp på universitetsnivå. ansåg vidare att företagshälso- vårdens resurser också bör kunna utnyttjas inom den arbetsrelate- rade sjukvården och föreslår att för sjukfall längre än regelmässigt skall begära och bekosta en samlad utredning där företagshälsovårdens kunskaper om arbets- platsen skall utnyttjas.8 HpH har påbörjat diskussioner med rörande utbildning och fortbildning inom kompetensområdena företags- hälsovård och försäkringsmedicin. HpH har också tagit upp frågan om nuvarande utbildningsinsatser med . 6SOU 2000:78, Rehabilitering till arbete, sid 260 7SOU 2000:121, Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag, sid 181 8SOU 2000:121, Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag, sid 184-185 HpH har vidare påbörjat en diskussion med Statskontoret om kartläggning av Företagshälsovårdens möjligheter att möta en ökad efterfrågan. Sjukskrivningsinstrumentet är kraftfullt och påverkar både individ och samhälle. Kunskap om sjukskrivningsmönster är betydelsefull inte bara för patienten och sjukförsäkringen utan lika väl för läkaren själv. dicinsk utvärdering (SBU) har fått i uppdrag att genomföra en analys av vad som på forsk- ningens nuvarande ståndpunkt kan sägas om sjukskrivningens positiva och negativa effekter. Det påbörjade konstaterar att de flesta läkare i sin yrkesutövning, bland flera olika åtgärder, även har att ta ställning till sjukskrivning av patienter. som sjuk- skrivning ofta är en nödvändig och positiv åtgärd kan den också ha negativa konsekvenser. Den vetenskapliga kunskapsbasen för ett optimalt användande av sjukskrivningsinstrumentet, totalt och för patienter med specifika diagnoser/tillstånd är starkt begränsad, vilket leder till osäkerhet hos läkaren och till stora variationer i sjukskrivningspraxis. HpH kommer att löpande följa projektets arbete. HpH avser att diskutera med om vilka insatser som kan göras för att öka läkares förmåga att effektivt använda sjukskrivning som terapiform. Rehabiliteringsområdet har varit föremål för en omfattande utred- ning som finns beskriven i betänkandet Rehabilitering till arbete – en reform med individen i centrum SOU 2000:78. Remissomgången är avslutad och HpH kommer att beakta förslagen i den rapport som skall lämnas . belyser det faktum att rehabilitering är upp- delat i yrkesinriktad, social, medicinsk och arbetslivsinriktad reha- bilitering. Olika huvudmän och sektorer har skilda ansvarområden och skilda lagstiftningar att hantera. Landstingen har ansvaret för den medicinska rehabiliteringen, staten har ansvar för yrkesinriktad rehabilitering och kommunerna har ansvaret för den sociala rehabi- literingen.9 HpH kommer att ha anledning att återkomma till detta i sina kommande förslag. En fråga som dock redan nu kan övervägas är förslag om köp av enklare vård och behandlingstjänster: Försäk- ringsgivaren ges möjlighet att under en treårig försöksverksamhet inom ramen för ett tak av /år köpa vård- och behandlingstjänster. Varje tjänst maximeras till . En förutsättning är att insatsen ifråga förväntas leda till återgång i arbete tidigare än annars bedömts kunna ske.10 Ansvaret för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ligger hos såväl försäkringskassa som arbetsmarknadsmyndigheter. HpH avser att närmare studera gränssnittet dem emellan. (Se vidare Sjukfallsstudier i följande avsnitt.) Hur definierar man arbetslivs- inriktad rehabilitering hos försäkringskassa respektive arbetsmark- nadsmyndigheter? Hur väl sammanfaller de båda definitionerna? Finns det åtgärder, t.ex. mer omfattande utbildningsinsatser, som får vidtas inom ramen för arbetsmarknadsmyndigheternas arbets- livsinriktade rehabilitering som inte får initieras av försäkrings- kassan, och vice versa? Motiverar de eventuella skillnader som identifieras vid analysen att ansvaret för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är uppdelat på två olika myndigheter? Utredningen kommer under sitt arbete att göra ett antal fördjupade studier. Studierna kommer att inriktas på i huvudsak följande områden ?Belysning av långa sjukskrivningar ?Eventuella samband mellan karensdag, sjuknärvaro och efter- följande längre sjukfrånvaro ?De arbetslösas höga sjuktal ?De regionala och lokala skillnaderna i sjukskrivning och förtidspensionering ?Kartläggning och utvärdering av de rehabiliteringstjänster köper Som stöd för sitt arbete på detta område kommer utredningen att tillkalla en särskild expertgrupp. 9SOU 200:78 sid 231-232 10SOU 2000:78 sid 290 Det vidare arbetet inom detta område är avhängigt de politiska signaler som underhand redovisas. slutbetänkande är vidare under remissbehandling, De synpunkter som där framkommer skall naturligtvis också beaktas. HpH finner det emellertid angeläget att det vidtas åtgärder för att påverka sjukfrånvaroutvecklingen och lägger därför redan nu ett antal förslag till konkreta åtgärder. Dessa förslag redovisas under punkt 5. 4.4.1Nya företags- och anställningsformer Det finns tecken som tyder på att gränserna mellan arbetstagare och företagare håller på att luckras upp. Antalet personer som växlar mellan att vara anställd och företagare eller att vara båda delar ökar kraftigt. Även nya typer av företagskulturer håller på att växa fram som resulterar i att företagandet organiseras på ett nytt sätt, där gränserna mellan arbetsgivare och arbetstagare inte är lika tydliga. Regelverken är inte alltid anpassade till dessa nya förhållanden. Utredningen är medveten om att denna fråga är viktig att belysa, inte minst i samband med förslag om sjuklön. Utredningen kommer att följa det projekt som bedrivs inom . Arbetsgruppen där skall: -kartlägga omfattningen, utvecklingen och varaktigheten av nya former för företagande och anställningsformer i gräns- snittet mellan egenföretagande och anställning -redovisa drivkrafterna bakom denna utveckling samt effekter för samhället och för berörda individer -beskriva de hinder som kan finnas för individer att gå över från att vara anställd till att vara företagare -belysa skillnader i befintliga regelsystem vad avser företagare respektive anställda, särskilt när det gäller de sociala trygg- hetssystemen, samt de eventuella problem som dessa skillna- der medför. Fr.o.m. skärptes kraven för godkännande av en arbets- skada och fr.o.m. juli skedde vissa förändringar i ersätt- nings- och prövningsregler. Effekterna av regelförändringarna har kritiserats främst från fackligt håll. Kritiken har därvid särskilt tagit sikte på effekterna av de nya reglerna för kvinnor. På tillämpningssidan har rått osäkerhet om hur de nya reglerna bör tolkas. Detta gäller särskilt ersättnings- och handläggnings- reglerna. Det kan hävdas att försäkringen saknar tydlighet. Förut- sättningarna för att åstadkomma en likformig och rättvis tillämp- ning är därför mindre goda. har ansvaret för statistiken på arbetsskade- området. RFV har som central förvaltningsmyndighet på socialför- säkringsområdet ansvaret för att följa tillämpningen av arbets- skadeförsäkringen och utvecklingen av ersättningsfallen. Myndig- heterna samarbetar inte i någon större utsträckning. Detta innebär att det saknas en gemensam syn på behovet av och utformningen av statistiken. Den statistik som finns är bristfällig och det finns stora luckor både när det gäller rapporteringen av arbetsskador och den försäkringsmässiga tillämpningen. Statistiken kan därmed inte tjäna som underlag för utvärdering och analys av förändringar på arbetsmiljö- och arbetsskadeområdet eller försäkringsutfallet. Utredningen av en arbetsskada är såväl medicinskt som juridiskt komplicerad. Utredningen sker manuellt och utan verksamhets- stöd. I RFV:s tillsynsverksamhet har det konstaterats att tillämp- ningen av försäkringen är behäftad med fel och kvalitetsbrister. Det kan också konstateras att handläggningen tar . Inom arbetsskadeområdet pågår utvecklings- arbete inom såväl som (). En projektgrupp inom som består av rättssak- kunniga från departementet och företrädare för kammarrätterna, Regeringsrätten och , har i uppdrag att kart- lägga och analysera hur den nuvarande bevisregeln tillämpas av domstolarna. Projektgruppens uppgift är att ta fram förslag till en ny bevisregel och göra en analys av de sannolika effekterna av en sådan regel. Den nya bevisregeln ska möjliggöra en tillämpning av arbets- skadeförsäkringen som bättre överensstämmer med försäkringens syfte än vad som är fallet . Gruppen skall också överväga om andra åtgärder eller ändringar i lagstiftningen om arbetsskade- försäkringen behövs för att underlätta tillämpningen av den nya bevisregeln. Till projektgruppens förfogande finns en referensgrupp som består av företrädare för de fackliga organisationernas rättsenheter eller motsvarande. Uppdraget ska redovisas . Inom RFV pågår ett projekt som har som mål att ge en samlad kunskapsbild av hur försäkringen fungerar i förhållande till sitt syfte för individ och samhälle. Särskild vikt skall läggas på för- säkringens effekter för kvinnor. RFV skall också kartlägga de problem som finns i dagens lagstiftning och tillämpning med förslag till förändringar samt utarbeta förslag till ett statistiksystem på arbetsskadeområdet. Därutöver skall RFV göra en förstudie till ett ärendehanteringssystem för arbetsskadeärenden. Uppdraget avseende arbetsskadeförsäkringens effekter, problem i handläggningen och förslag till regelförändringar skall redovisas . Förstudien angående den framtida hanteringen av arbetsskade- ärenden och rapport med förslag till ett nytt sammanhållet statistiksystem skall redovisas . Av regleringsbrevet till RFV framgår att RFV skall stödja för - säkringskassorna i syfte att uppnå större likformighet i handlägg- ningen. I det sammanhanget bör effekterna av koncentrerad hand- läggning vid vissa ärendeslag utredas. Erfarenheter från tidigare uppdrag om koncentrerad handläggning skall beaktas. I samband med redovisningen skall RFV även redogöra för sitt fortsatta arbete med en förbättrad resultatanalys. En första redovisning skall lämnas . Vidare skall RFV enligt regleringsbrevet utreda förutsättningarna för Försäkringsmedicinskt Centrum (FMC) att utvidga sin verk- samhet till att omfatta arbetsskadeutredningar åt försäkrings- kassorna. RFV skall utreda förutsättningarna för en samlad kunskapsbank avseende sambandet mellan arbetsskador och arbetsliv. Uppbyggnaden av en kunskapsbank förutsätts ske i sam- verkan med enhet hos lämplig hälso- och sjukvårdshuvudman. RFV skall i detta sammanhang pröva förutsättningarna för en placering av verksamheten under FMC. Uppdraget ska redovisas . RFV ser också över frågan hur man kan få fram ett bra medicinskt underlag i arbetsskadeärenden. Detta omfattar även för- säkringsläkarnas roll. Beträffande internationella åtaganden har av , den internationella arbetsorganisationen, rekommenderats att modifiera eller avskaffa bestämmelsen om karensdag vid arbetsskada och att rapportera om vidtagna och planerade åtgärder för att uppfylla bestämmelserna i konvention nr 121. Regeringen har vidare i olika sammanhang aviserat att en pro- position om vissa regeländringar inom arbetsskadeområdet kommer att lämnas . Utredningen avser att invänta ovan nämnda arbete och beräknar att lägga strukturella förslag inom arbetsskadeområdet . redovisade projektet om reformerad förtidspension nya beräkningsregler för ersättning till personer som drabbats av lång- varig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbets- förmågan.11 överlämnade regeringen remissen Sjuk- ersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension till lag- rådet. Lagrådsremissen innehåller förslag om nya regler för beräkning av ersättning till personer som drabbas av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Förslagen är till stor del en konsekvens av att ett nytt ålderspensionssystem har införts. Pensionsförmånerna folkpension och sjukbidrag skall inte längre vara en del av den allmänna pensioneringen utan kommer i stället att tillhöra sjukförsäkringssystemet. Av detta följer också att begreppet förtidspension utmönstras och att ersättningen vid lång- varig eller varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga benämns sjukersättning. Ersättningen till den vars arbetsförmåga är nedsatt men inte varaktigt benämns tidsbegränsad sjuk- ersättning. Beroende på arbetsförmågans nedsättning lämnas hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukersättning. För personer som är föreslås att systemet med förtidspension och sjukbidrag ersätts med ett nytt försäkringsstöd som benämns aktivitetsersättning.12 Det nya ersättningssystemet skall träda i kraft . 11Ds 2000:39 Sjukersättning istället för förtidspension och Ds 2000:40, Aktivitetsersättning 424 950 personer uppbar förtidspension eller sjukbidrag (238 89 kvinnor och 186 461 män). 320 496 () uppbar hel grad, 8 814 () tre fjärdedels, 1 614 (0,) två tredjedels, 78 325 (18,) halv och 15 728 () en fjärdedels grad.13 Avslutade sjukfall fortsätter att öka och det är rimligt att anta att en majoritet av dessa övergår till förtidspension. Vid en jämförelse mellan januari – och har antalet nybeviljade förtidspensioner/sjukbidrag ökat 28 procent.14 Vilande förtidspension (Se också bilaga 3.) Nya regler om vilande förtidspension trädde i kraft . Av RFV:s regleringsbrev framgår att RFV skall lämna en första översiktlig redovisning av vilka effekter reglerna om vilande förtidspension åstadkommit. Redovisningen skall, förutom de antals- och kostnadsmässiga effekterna av reg- lerna, belysa möjligheten för försäkrade att få arbete samt hur reg- lerna om anställningsskydd i praktiken fungerar tillsammans med den större flexibilitet som reglerna erbjuder för arbete i kombi- nation med förtidspension. En mer omfattande utvärdering av nämnda förändringar skall lämnas . En första analys visar att sammanlagt 771 personer har fått sin pension vilandeförklarad mellan och . Av dessa har 151 personer återfått (valt själva eller att återkallat vilandet) sin förtidspension. fanns totalt 620 personer i vilandesystemet, varav 253 män och 367 kvinnor. Majoriteten, , av de som sökt få sin förtidspension eller sjukbidrag vilandeförklarad var för- tidspensionärer. Försäkringskassor uppger att flertalet av de som beviljas vilande förtidspension enbart ansökt om att få arbeta med parallell pension och lön. Av de personer som återtagit sin förtidspension har majoriteten valt att göra detta i samband med att prövotiden löpt ut.15 13RFV Statistikinformation Is-I 2000:003 HpH skall enligt direktiven redovisa ett antal konkreta förslag till åtgärder. HpH är medveten om pågående remissarbete men anser det ändå angeläget att redan nu precisera några åtgärder som kan och bör beredas omgående och som skulle kunna träda i kraft . HpH redovisar nedan några sådana åtgärder för regeringens bedömning. HpH föreslår att reglerna i 3 kap. 8a § AFL om den fördjupade bedömningen avskaffas och att skall bedöma rätten till ersättning i enlighet med 3 kap. 7 § AFL. Försäkrings- kassan skall avgöra vilket underlag som erfordras för beslut om ersättning. Ärenden som bedöms bli korta eller av annan anledning kan bedömas entydigt skall hanteras med en förenklad bedömning. (SOU 2000:121) HpH föreslår att arbetsgivare skall åläggas att senast dag 45 lämna rehabiliteringsutredning med underlag från företags- hälsovård (eller motsvarande) till i pågående fall. (SOU 2000:121) Förändringen innebär, jämfört med dagens ordning, att rehabiliteringsutredningen lämnas tidigare och kompletteras med underlag från företagshälsovård (eller mot- svarande). HpH föreslår att uppgifter om orsak till sjukfrånvaro, yrke, bransch, arbetsställe, rehabilitering, kostnader m.m. får registreras för uppföljning och förebyggande arbete. (SOU 2000:78 och SOU 2000:121) HpH föreslår att en redovisning av anställdas sjukfrånvaro skall göras obligatorisk i företags, organisationers och myndigheters verksamhetsberättelser. (SOU 2000:78 och SOU 2000:121) HpH föreslår att regeringen påbörjar beredningsarbetet av förslag om ändrade regler för partiell ersättning. HpH föreslår att regeringen påbörjar beredningsarbetet av förslag att sjukskrivningsperioden skall tidsbegränsas i syfte att påskynda och skärpa utredning och bedömning av behovet av mer långsiktig rehabilitering. Förslaget innebär vidare att rehabili- teringsersättning skall kunna användas som direkt lönebidrag till arbetsgivare. (SOU 2000:121) HpH föreslår att RFV ges i uppdrag att utreda och föreslå för- bättrade högriskskydd för den enskilde samt att närmare undersöka utnyttjandet av den förebyggande sjukpenningen och om så behövs föreslå informations- och/eller andra åtgärder. (SOU 2000:121) Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen har inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökade ohälsan i arbetslivet. Det överordnade motivet är att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Som ett led i arbetet har olika utred- ningsinsatser genomförts eller påbörjats. Exempel på sådana är det arbete som sker i sjukförsäkringsutredningen (dir. 1999:54 med tilläggsdirektiv 1999:82) och utredningen om den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44), samt det arbete som sker inom för att ta fram en handlingsplan för åt- gärder på arbetsmiljöområdet (Ds 2000:54). Arbetet har således bedrivits parallellt och ett antal förslag har lämnats eller kommer att lämnas . Behov finns nu av att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. En särskild utredare tillsätts därför för att utarbeta förslag till en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Utredaren skall förutsättningslöst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabili- tering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i admi- nistrationen av dessa system. Utredaren skall också föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Vidare skall utredaren föreslå hur dessa insatser och system kan bli enklare, effektivare och fungera bättre som en enhet.