sou · GQB322 · 2003-01-01 00:00:00 — Som påpekats i inledningen är det dock svårt att göra helt rätt- visa statistiska jämförelser mellan länder pga. såväl nationella sär- drag som olikheter i det statistiska underlaget. För att ge bättre förståelse av arbetstiden i vissa länder och dess utvecklingen följer i nästa del (del II) en mer djupgående redo- visning av situationen och utvecklingen i (som infört 35 timmars vecka), (tradition av kollektivavtalad arbetstidsförkortning) samt (kortast arbetstid i ). Arbetstidsförkortning i tre europeiska länder – en kvalitativ jämförelse Som nämnts i introduktionen till denna skrift är frågan om arbets- tidens längd livligt omdebatterad i ett flertal europeiska länder. är denna debatt kopplad till en diskussion om arbetstidens förläggning. En arbetstidsförkortning förhandlas oftast fram till- sammans med någon form av kompensation till arbetsgivaren. Så- dan kompensation kan var en ökad grad av flexibla lösningar om hur arbetstiden skall förläggas, t.ex. skift- och helgarbete, beräk- ningar av arbetstiden på årsbasis eller arbetstidskonton. Kompen- sation kan även ske i form av reducerad lön eller mindre löne- ökningar, statliga bidrag eller andra ekonomiska incitament. Effekterna av en arbetstidsförkortning på sysselsättning och produktivitet är inte entydig. Beroende på vilken utgångspunkt som tas kan utfallet av en sådan utvärdering ge olika resultat.2 Resultatet av en arbetstidsförkortning är inte heller helt självklart positiv för den enskilde individen. Det finns t.ex. indikationer på att införandet av 35-timmarsveckan i och avtalad arbets- tidsförkortning i har inneburit en förbättrade möjligheter för individen att kombinera arbete och fritid, som arbetstillfredsställelsen minskat på grund av ökad intensitet i arbetet och/eller mer oregelbundna och oförutsedda arbetstider. Syftet med denna del av skriften är att beskriva situationen och utvecklingen på arbetstidsområdet i , och . Varje land har sitt speciella särdrag och förhopp- ningen är att läsaren på så vis skall få en ökad förståelse för arbets- tidsfrågan i dessa tre länder, samt kunna dra lärdom av de olika sätten som arbetstidsfrågan hanterats på. 2 och , Working-time reduction and employment: experiences in Europe and economic policy recommendations. , 25 (209–243). 2Frankrike – kortaste reglerade arbetstiden i har en rad lagändringar genomförts i för att reducera arbetstiden för anställda. Den senaste och mest omfattande förändringen inleddes genom införandet av den första Aubry-lagen (uppkallad efter dåvarande arbetsmarknadsministern ). Lagen syftade till att minska den lagstadgade ordinarie veckoarbetstiden för heltids- anställda . En viktig orsak till framväxten av förslaget om 35-timmarsvecka är den relativt höga arbetslöshet som funnits och fortfarande finns i . Genom en arbetstidsförkortning menar förespråkarna att man bl.a. kommer att påverka sysselsättningen positivt och skapa nya jobb. Dessutom menar den franska regeringen att den nya lagen ökar flexibiliteten för såväl den anställde och dennes möjlighet att kombinera arbete med fritid, som företagens behov av att anpassa produktionen till efterfrågan.3 Motståndarna menar bland annat att en arbetstidsförkortning innebär att företagens lönekostnader ökar och i takt med detta för- sämras konkurrensmöjligheterna på en internationell marknad. Sysselsättningen skulle därmed påverkas negativt. I detta avsnitt beskrivs bakgrunden till samt införandet av 35-timmarsveckan i . Sist i avsnittet redovisas kortfattat en nyligen publicerad utvärdering av 35-timmarsveckan som den franska regeringen låtit göra. 3 Franska regeringens officiella hemsida med information om 35-timmarsveckan. – kortaste reglerade arbetstiden i Fransk ekonomi har –talet karakteriserats av stora svängningar, med hög tillväxt , en ned- gång i ekonomin och som nådde sin kulmen 1993 (sämsta året sedan slutet av ), för att gradvis för- bättras . Därefter har fransk ekonomi kommit in i en fas med stadig tillväxttakt. Mätt i BNP ser utvecklingen ut enligt tabell 1 (före och efter införandet av den första Aubry- lagen). Ekonomisk tillväxt mätt som BNP, procentuell föränd- ring jämfört med föregående år Källa: (2001). Sysselsättningen har generellt sett följt tillväxten med över en mil- jon nya jobb mellan åren 1987–1990 för att därefter gå i motsatt riktning och med ökad arbetslöshet till följd. Utvecklingen har dock vänt till det possitiva och ser sysselsättningsutveck- lingen ut enligt tabell 2. Sysselsättning som andel av befolkningen i åldern 15–, i procent Källa: (2001). Trots att nya jobb har skapats och tillväxten har ökat så har fortfarande, jämfört med andra EU länder, en hög arbetslöshet, år 2000.4 Detta kan jämföras med en 4 (2000) var arbetslösheten i och EU genomsnittet av den totala arbetskraften. (2001) Employment Outlook – 2001. – kortaste reglerade arbetstiden i arbetslöshet på samt 1990-talets bottennotering i med en arbetslöshet på . 2.2Utvecklingen av arbetstidslagstiftningen i har inte mindre än 7 lagar rörande arbetstidsfrågor passerat det franska parlamentet. Såväl vänster- som högerregeringar har vidtagit lagstiftningsåtgärder för att för- korta arbetstiden. Till lagarna har skattesubventioner kopplats för att framför allt främja sysselsättningen och minska arbetslösheten. Inledningsvis fick dock inte lagarna mycket genomslag, vilket bidrog till att regeringen såg ett fortsatt behov av förändringar i lagstiftningen. 2.3Införandet av lagstiftad 35-timmarsvecka 1997 återkom Socialisterna till makten och arbetade fram ett lag- förslag om minskning av arbetstiden. Förslaget presenterades av arbetsmarknadsministern som en viktig åtgärd för att öka sysselsättningen. Lagen, som infördes , innebär en minskning av den lagstiftade veckoarbetstid från 39 . Aubry-lagstiftningen är indelad i två huvudsakliga lagar. Den första Aubry-lagen som antogs och gällde fram till omfattade riktlinjer och incitament för en kollek- tivavtalad arbetstidsförkortning. Lagen var utarbetad för att stimu- lera kollektivavtal om arbetstidsförkortning innan införandet av en lagstadgad 35-timmarsvecka. Den andra Aubry-lagen förkortar lag- stadgad faktisk arbetstid5 för heltidsanställda från 39 till och började gälla för företag med fler än 20 anställda och från för företag med 20 eller färre anställda. 5 Lagens definition av faktisk arbetstid (temps de travail effectif) baseras på EU:s arbetstidsdirektiv /104/EC från . Arbetstiden definieras som tid då arbetstagaren faktiskt arbetar och inkluderar inte tid för raster och måltider. – kortaste reglerade arbetstiden i Genom införandet av 35-timmarsveckan vill regeringen uppnå tre mål:6 N förbättrade arbetsvillkor och en bättre balans mellan arbete och fritid 2.3.1Metoder för att minska veckoarbetstiden Aubry-lagen ger möjlighet att genom kollektivavtal bättre anpassa metoderna för att minska tidigare lagstadgad arbetstid från 39 tim- mar och hur arbetstiden skall förläggas.7 Kollektiv- avtalen kan tecknas på såväl sektors som företagsnivå (förhandlas främst på företagsnivå). Genom kollektivavtal kan bl.a. följande avtalas: N beräkna arbetstiden på årsbasis ()8 N förkorta arbetstiden genom att minska antalet arbetsdagar eller extra ledighet N särskilda överenskommelser för chefer, baserade på själv- ständighet i arbetet N viss form av kompetensutveckling sker utanför ramen av 35 timmars veckan Beräkning av arbetstiden på årsbasis (vilket motsvarar en genomsnittlig arbetstid på ) innebär att den anställde kan arbeta vissa veckor och färre än andra veckor. Den genomsnittliga vecko- arbetstiden skall dock uppgå till . Kollektivavtalen får inte överstiga lagstadgad maximal arbetstid (, men i undantagsfall upp till en absolut gräns ), eller per dag (för- utom i undantagsfall). 6 Franska regeringens officiella hemsida med information om 35 timmars veckan. 7Företag med färre än 50 anställda och som saknar fackliga representanter behöver ej teckna kollektivavtal utan kan använda sig av avtal tecknade på sektorsnivå. Används inte avtalslösningar minskar arbetsgivarens möjlighet till flexibla arbetstidslösningar och ingen statlig ekonomisk subvention betalas ut. 8Även har möjlighet funnits att genom kollektivavtal beräkna arbetstiden på årsbasis. – kortaste reglerade arbetstiden i tecknat kollektivavtal som innebär att de anställda arbetar 42 tim- mar då efterfrågan på väskor är hög, och i gengäld när efterfrågan är mindre.9 Ett företag kan även teckna avtal där arbetstidsförkort- ningen sker genom t.ex. extra lediga dagar . Principen att beräkna arbetstiden på årsbasis kan begränsa ut- taget av övertid och därmed undvika extra kostnader i samband med en arbetstidsförkortning. Lagen skapar också utrymme för att kollektivavtal om så kallade arbetstidskonton (compte épargne temps) där arbetstid kan sparas som extra ledighet över . Denna typ av konton används av ett fåtal yrkesgrupper, huvudsakligen chefer och ett fåtal akademiska yrkes- grupper. Som nämnts ovan var ett av syftena med arbetstidsförkortningen att skapa fler jobb. För att så skall ske förutsätts att arbetstidsför- kortningen inte motverkas av ett ökat övertidsuttag. Därför be- gränsar lagen övertidsarbete till för företag med mer än 10 anställda. Taket reduceras för företag som beräknar arbetstiden på årsbasis ().10 Övertid ersätts i antingen pengar, tid eller en kombination av båda. För att underlätta för företagen i övergången till 35-timmars- vecka infördes en 12 månader övergångsperiod för företag med fler än 20 anställda. Denna omfattade endast beräkning av den årliga övertidskvoten och hur övertiden skulle kompenseras. Den franska regeringen har dessutom beslutat om en mer flexi- bel övergångsperiod för företag med 20 anställda eller färre. Det innebär att regeringen höjt övertidstaket som övertiden inte behöver tas ut i form av ledighet. Övertidstaket är höjt från tidigare beslutade för år 2002,11 och . Lagen är därmed i full kraft för företag med 20 anställda eller färre först . 9Wall , , , moves smothly to shorter work week. 10Arbetsmarknads- och , (2001) Tout savoir dur la rèduction de temps de travail. Utnyttjas övertiden fullt ut kan därmed dessa företag fortsätta att jobba . – kortaste reglerade arbetstiden i 2.3.3Effekter på lönerna med anledning av arbetstidsförkortningen Regeringen beslutade att arbetstidsförkortningen inte skulle innebära en minskad månadslön för individer med lag- stadgad minimilön12 (salaire minimum interprofessionnel de crois- sance, SMIC). Företag med anställda på SMIC får kompensation för den ökade timkostnaden. Därutöver reglerar inte lagen konsekvenserna av arbetstidsför- kortningen på lönenivåerna utan lönerna överlämnas till arbets- marknadens parter att förhandla om. Enligt European Industrial Relations Observatory ()13 årsrapport för har löne- förhandlingarna inneburit att timlönen har stigit i takt med arbetstidsförkortningen, dvs. den anställde får lika mycket betalt för 35 timmars arbete som för tidigare . Därutöver har kollektivavtalen innehållit olika typer av klausuler som sammantaget inneburit en måttlig ökning av månadslönen. För att möta de ökade lönekostnader för företagen ges de en skattereduktion under vissa villkor. Detta beskrivs nedan. 2.3.4Ekonomiskt incitament för företagen För att erhålla statlig ekonomisk kompensation skall företaget teckna kollektivavtal om hur arbetstidsförkortningen ska genom- föras. Det statliga stödet till företagen ges genom sänkt skatt. Skattereduktionen består av minskade sociala avgifter14 varav en del är ett grundavdrag (4 000 FRF/år och anställd), och en del ett avdrag baserat på den individuella lönen som minskar i takt med högre lönenivåer. Avdraget är baserat per anställd och år. Företag som reducerade arbetstiden via kollektivavtal innan tid- punkten för införandet av 35-timmarsveckan och som antingen anställde mer personal eller kunde rädda en förestående personal- nedskärning genom arbetstidsförkortningen erhöll en skattereduk- tion. Skattereduktionen beslutades inledningsvis i avtal mellan företagen och det franska . Departe- mentet ansvarade för bedömningen om jobb skapades respektive 12Månadsminimilönen är 7 101.38 FRF brutto (basaerat på 39 timmars vecka) . Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor, , 2000, (FR0012123F). 13Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor är ansvarig för materialet (). 14De sociala avgifterna uppgår till av bruttolönen. – kortaste reglerade arbetstiden i För avtal som tecknats efter 2000 respektive de som kommer att tecknas efter 2002 krävs inget avtal med departemen- tet. Däremot har fackförbund som ingått avtal om arbetstidsför- kortning möjlighet att väcka åtal mot företaget om arbetstidsavtalet följs av neddragning av personal. På kort sikt kommer den nya lagstiftningen medföra stora ut- gifter på den franska statsbudgeten. Enligt uppgift från det franska forksningsinstitutet beräknas bruttokostnaden för arbets- tidsförkortningen till ca (cirka 92 miljarder kro- nor) . Enligt deras makroekonomiska simuleringar beräknas nettokostnaden till () . Detta baseras på minskade arbetslöshetskostnader samt ökad skatteintäckter pga ökad sysselsättning och köpkraft. fanns ca 2 500 avtal avseende arbetstid, vilka nästan uteslutande var tecknade av stora företag15 och avsåg framför allt hur arbetstiden skulle förläggas (t.ex. deltid, flextid, skift-, helg- och nattarbete). Ytterst få avtal avsåg arbetstidsförkortning. Som ett resultat av införandet av Aubry-lagarna har antalet kol- lektivavtal ökat dramatiskt. Avtalen, såväl sektors- som företags- nivå, avser såväl arbetstidsförkortning som hur arbetstiden skall organiseras. Förhandlingar på sektorsnivå pågick för att sedan fortsätta på företagsnivå och framåt. hade 11716 sektorsavtal tecknats avseende arbetstidsförkortning. Avtalen omfattade mer än 9 miljoner anställda i . Ett grundläggande drag i sektorsavtalen är kopplingen mellan arbetstidsförkortning och arbetstidens förlägg- ning. Detta mynnar ut i kombinationer av t.ex. flextid, övertidstak, arbetstidskonto, extra ledighet och deltidsarbete. redovisade den franska regeringen att 63 11217 företag erhållit statliga subvenstioner och tillika tecknat kollektiv- avtal. Liksom avtalen på sektorsnivå är en av grundprinciperna i avtalen en betydande omorganisation av arbetet genom t.ex. 15I kan kollektivavtal tecknas direkt på företagsnivå utan att centrala avtal tecknats. 16Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor, , 2000 (FR0012123F). 17Franska regeringens officiella hemsida med information om 35 timmars veckan. – kortaste reglerade arbetstiden i skiftarbete, flexibel arbetstid, längre öppethållande och produk- tionstid. Två tredjedelar av de berörda företagen har tecknat kol- lektivavtal på företagsnivå medan övriga täcks av bransch- eller sektorsavtal. Det är främst småföretag som ej tecknat avtal på företagsnivå. 2.5Införandet av 35-timmarsvecka för offentligt anställda Offentligt anställda omfattas inte av Aubry-lagstiftningen. Den franska regeringen beslutade dock att även arbetstiden inom offentlig sektor skulle reduceras till . Det visade sig dock problematiskt att teckna centrala kollektivavtal avseende arbetstidsförkortningen inom offentlig sektor. En huvudorsak till detta var fackföreningarnas krav på att arbetstidsförkortningen skulle, på samma sätt som inom den privata sektorn, leda till att nya jobb skapades. Regeringen ville dock inte ge några sådana utfästelser och förhandlingarna fördes ned till respektive departement, offentlig förvaltning och myndig- het. fastlade regeringen två förutsättningar (om inget annat beslutas i avtal) för den offentliga sektorn i samband med införandet av 35 timmars arbetsvecka: N Arbetstiden förkortas till . En årsberäkning kan därmed göras även om kollektivavtal inte tecknats. N Arbetstidsförkortningen inom offentlig sektor sker utan till- skapande av nya arbetstillfällen. Som ett resultat av att kollektivavtalsförhandlingarna fördes ned på departements- och myndighetsnivå tecknades det första avtalet om införandet av 35-timmarsvecka för statsanställda. Avtalet tecknades av Försvarsdepartementet och täcker civil- anställd personal (militär personal är undantagen). Det är även pla- nerat att nya jobb skall skapas genom rekrytering till tjänster som varit frysta samt till en viss del tillskapandet av nya tjänster (sammanlagt ca 2 200 jobb). Avtalet medger bland annat möjligheten att reducera antalet arbetsdagar , varav arbetstagaren har rätt att bestämma över förläggningen av nio av . Dessa adderas till de normala 25 betalda semesterdagarna. – kortaste reglerade arbetstiden i Därefter har ytterligare kollektivavtal tecknats inom offentlig sektor, bl.a. inom utbildningsväsendet och för anställda inom offentlig sjukvård. publicerade Nationella Ekonomiska Planeringsagen- turen en rapport kallad Arbetstidsförkortning: lärdomar från en analys, vilket var en halvtidsutvärdering av effekterna av Aubry- lagarna och . Rapporten var skriven av en kommitté bestående av representanter från regeringen, arbets- givare, arbetstagare och andra experter. Den största arbetsgivar- organisationen, MEDEF, som visat starkt motstånd mot lagänd- ringen, avstod ifrån att medverka i kommittén. Enligt kommittén har lagarna haft starkt inflytande på hur många timmar heltidsanställda i företag med fler än 20 anställda i genomsnitt arbetar. Enligt en undersökning rapporterar (5,8 miljoner) av heltidsanställda i företag med mer än 20 an- ställda att de i genomsnitt arbetar eller mindre (inklusive övertid). Motsvarande siffra vid slutet av var . Detta kan ses som ett mått på hur effektiv lagen varit, dvs. hur många heltidsanställda vars faktiska genomsnittliga arbetstid upp- går till eller mindre. Kommittén uppskattar att de avtal som tecknats fram till decem- ber 2000 har genererat ett totalt netto av 265 000 nya jobb (exklu- derar deltidsanställda som gått upp till heltid). Denna siffra baseras på de avtal regeringen tecknat med företagen. Siffran motsvarar av antalet anställda i företag med fler än 20 anställda. Den totala förväntade effekten, inklusive företag med färre än 20 anställda, är att ca 500 000 nya jobb skall skapas. Rapporten säger även att kombinationen av produktivitetsfördelar, avtal om åter- hållsamma löneökningar och statliga subventioner har gjort att arbetstidsförkortningen har kunnat genomföras utan att resultera i lägre lön för den anställde eller sämre konkurrenskraft för före- tagen. Undersökningar som redovisas i rapporten visar att en majoritet anställda uppger en ökad livskvalitet genom ökad fritid. visar resultaten en mindre tillfredsställelse avseende arbetsmiljön pga. ökad intensitet i arbete och/eller mer oregelbundna och ibland oförutsedda arbetstider. – kortaste reglerade arbetstiden i Även om olika intressenter finns representerade i kommittén bör det dock påpekas att undersökningen är intierad av den franska regeringen som har ett starkt intresse i att visa upp effektiviteten av den starkt omdebatterade lagstiftningen. Författaren av denna skrift har därför försökt att finna andra relevanta utvärderingar av- seende effekterna av 35-timmarsveckan men ej hittat sådana. Redo- visade uppgifterna har därför inte kunnat verifieras utan bör tolkas med viss försiktighet och de samlade effekterna för företagen och för samhällsekonomin måste betraktas som mycket svåra att bedöma. (2001)18 menar att ett huvudsakligt problem vid utvärdering av sysselsättningseffekter av en arbetstidsförkort- ning är att särskilja inverkan av följande tre faktorer haft på syssel- sättningen; tillväxt, produktivitet och arbetstidens längd. och (1994)19 anser att sysselsättningseffekterna av en arbetstidsförkortning är osäkra. skriver de att syssel- sättningen och arbetslösheten kan påverkas positivt om en arbets- tidsförkortning sker med en omstrukturering av produk- tionsprocessen mot längre driftstid (t.ex. införande av skiftarbete). De poängterar dock att denna omstrukturering måste vara bety- dande och att en arbetstidsförkortning måste ske i utbyte mot en ökad flexibilitet i arbetstidens förläggning. Det kan dock konstateras att genom att studera arbetslöshets- statistiken för har det skett en tydlig minskning av arbetslösheten mellan åren 1998 (11,då första lagen infördes) och 2000 (9,).20 Liknande eller större minskningar av arbetslös- heten går dock att finna i andra EU-länder såsom (från till ), (från till ), (från till ) och (från till ). Det är svårt att säga om och i vilken omfattning lagstiftningen i har påverkat arbetslösheten, samt om förbättringen skulle ha skett även utan införandet av 35-timmarsveckan. 18Gerhard och (2001) Working-time reduction and employment: experiences in Europe and economic policy redommendations, 2001, 25 (209–243). 19Sveinn och (1994) Arbetstidsförkortning, driftstid och sysselsättning: Ett internationellt perspektiv, CELMS, . 20OECD (2001) Employment Outlook – 2001. 3Tyskland – kollektivavtalad arbetstidsförkortning Utvecklingen av arbetstidens längd och förläggning på den tyska arbetsmarknaden har huvudsakligen reglerats genom kollektivavtal mellan arbetsgivare och fackförbund. Lagstiftad högsta tillåtna arbetstid för anställda uppgår till och genom- snittligt kollektivavtalad normal veckoarbetstid uppgår (37,4 i västra och 39,1 i östra ). Lagstift- ningen, som haft en sekundär roll när det gäller arbetstidsförkort- ningen, har skapat utrymme för flexibilitet vad gäller arbetstidens förläggning. Lagstiftningen skapar en grund och sätter minimi- nivåer från vilka arbetsmarknadens parter sedan utvecklar kollektivavtal. Det finns en lång tradition bland arbetsmarknadens parter om att teckna kollektivavtal på arbetstidsområdet. Nedan görs en kortfattad beskrivning av tysk arbetstidslagstift- ning. Därefter beskrivs utvecklingen i fråga om arbetstidsförkort- ning och arbetstidens förläggning i tyska kollektivavtal. Till viss del behandlas även effekterna av en arbetstidsförkortning. Moderniseringen av tysk arbetstidslagstiftning tog ett första steg 1984, då den s.k. Nationella socialistlagen, daterad 1938, ersattes i de delar som avser regleringen av arbetstiden.22 har ytterligare förändringar skett och de grundläggande arbetstids- reglerna återfinns numera i lagen om arbetstid. 21 Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor (2000), , (DE0012202F). 22 , (1997), Company policies with regard to the reduction of working time – , Europeiska fonden för förbättrade levnads- och arbetsvillkor. Det huvudsakliga innehållet i denna lagstiftning är att: N arbetsveckan består av N en normal arbetsdag inte skall överstiga N en arbetsdag kan i undantagsfall uppgå till tio timmar23 N daglig arbetstid, inklusive utvidgning av denna, måste i genom- snitt motsvara åtta timmars arbetsdag av eller . går att förlänga via kollektivavtal. Enligt lagstiftningen är det ej tillåtet för anställda att arbeta och lagstadgade helgdagar, men med vissa undantag definie- rade i lagen. görs undantag för sexton olika verksamheter.24 Undantagsfall kan bl.a. göras om tyska företag anses missgynnas i förhållande till utländska konkurrenter som kan ha längre öppet- hållanden och därmed hota sysselsättningen i tyska företag på samma marknad. Dessa verksamheter måste söka tillstånd hos en särskild tillsynsmyndighet, för att kunna schemalägga och helgdagar för sina anställda. avsåg kollektivavtalen om arbetstid i framför allt en förkortning av arbetstiden. har förhandlingar om flexibla arbetstider tagit fart. täcks en stor del av den tyska arbetsmarknaden av kollektivavtal som medger möjligheten till flexibel arbetstid. Kollektivavtalen täcker sektorer och branscher och tecknas på nationell eller regional nivå. Avtalen syftar till att främja och tillvarata gemensamma intressen, upprätta gemensam praxis och enhetliga regler samt undvika onödiga kon- flikter. Därutöver tecknas avtal på företagsnivå mellan arbets- givaren och en eller flera fackföreningar.