sou · GQB327d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Språkvårdsgruppen består av ledamöter från , , , , Svenska språkbyrån i , för medicinsk språkvård, Samspråk (se nedan), och (se nedan). Den samlar således språkvårdsinrättningar av en rad olika slag från både och och utgör därmed det mest övergripande organet för meningsutbyte, samordning och samverkan inom språkvårds- sektorn. Gruppen har bl.a. byggt upp en webbplats för svensk språkvård, språkvårdsportalen (). är ett samarbetsorgan för svenska nyhets- medier. Språkvårdare inom medier i bildade gruppen då det inför EU-inträde blev akut nöd- vändigt med en samordning av språkbruket på detta område. Antalet ledamöter är omkring 15. Stor vikt har lagts vid att gruppen representerar ett så brett spektrum av medier som möjligt. Samspråk är en förkortning för Samarbetsorganet för språkvårdare inom offentlig förvaltning. Medlemmarna (ca 35 st.) utgörs huvudsakligen av utbildade språkkonsulter, där- ibland språkexperter i , som träffas tre till fyra gånger för att utbyta erfarenheter, diskutera samordning av normer etc. Efter inträde i EU tog de svenska översättarna inom EU:s institutioner initiativ till en informell samarbetsgrupp för att diskutera och komma överens i framför allt term- och skrivregel- frågor. Gruppen består av företrädare för svenska översättare och granskare i bl.a. rådet, kommissionen, parlamentet, , Ekonomiska och sociala kommittén, och Revisionsrätten. Gruppen samråder med bl.a. språkexperter om rekommendationerna. Många av rekom- mendationerna finns publicerade i informationsbladet som kontinuerligt ges ut av rådets svenska översättningsavdelning. De skrivregler som gäller för institutionerna finns i Publikations- handboken, utgiven av officiella publikationer (Publikationsbyrån). I Svenska datatermgruppen ingår företrädare för bl.a. språkvården, dagspressen, etermedier, högskolor, branschpressen och företag inom databranschen. Som samordnare fungerar Svenska språk- nämnden och . Datatermgruppen ger rekom- mendationer om aktuella datatermer: vilket uttryck som bör an- vändas, hur det stavas och böjs och vad det står för. Det gäller i första hand sådana termer som används av många människor – inte bara av specialister – och i synnerhet där det saknas ett etablerat bruk. I andra hand tas också upp termer som är mer tekniska eller redan etablerade, men som många ändå är osäkra om. Rekom- mendationerna presenteras på webbsidor på Internet. Av ekonom- iska skäl är gruppen f.n. mindre aktiv. Webbplats: dataterm/ Svenska biotermgruppen är en ideell förening med syfte att sam- ordna och nyskapa termer inom livsvetenskaperna, främst de molekylära. Den ger råd om vilka termer som är lämpligast att använda på svenska och föreslår också definitioner för begreppen bakom de termer som rekommenderas. Gruppen består av forskare, vetenskapsinformatörer, terminologer och språkvårdare. inrättade 1987 en kommitté för medi- cinsk språkvård. Kommittén har en sekreterare som på deltid an- svarar för språkrådgivningen. Kommitténs verksamhet har finansi- erats genom , men av ekonomiska skäl kommer sällskapet att tvingas upphöra att ge detta stöd fr.o.m. halvårs- skiftet 2002. Webbplats: sls.htm/ startades Matematikterminologigruppen, som driver ett projekt om matematikterminologi i skolan. I gruppen ingår representanter för för matematik- utbildning, och . Svenska botaniska förening 1996 bildade en grupp med namnet Arbetsgruppen för svenska växtnamn. Denna har en ledamot för var och en av fem stora grupper av växter. Dessutom ingår en språk- vetare. Språkvårdssamfundet är en förening med syfte att främja svensk språkvård, öppen för alla intresserade. Den har funnits och har drygt 900 medlemmar: forskare, skribenter, lärare, studenter och andra språkintresserade. Samfundet ger ut en bok , arrangerar offentliga möten och delar ut stipendier. Medlemmar i svarar också för en återkommande språkspalt i . Nya Tungomålsgillets mål är att värna om svenskan. Föreningen har funnits och har cirka 1 300 medlemmar över hela landet. Man ger bl.a. ut en tidskrift vid namn Målföret. – Association suédoise de linguistique appliqué – är den svenska avdelningen av , Association internationale de linguistique appliqué. Föreningen, som har ca 200 medlemmar, stödjer i vid mening tillämpad språkvetenskap, och till detta hör språkvård och språkplanering. Man ger ut ett medlemsblad, en års- bok samt arrangerar en årlig konferens. 2.6Finska, samiska och meänkieli Den har till uppgift att vårda och utveckla det finska språket i . Ett viktigt mål är därvid att finskan i skall vara så lik finskan i som möjligt. Nämnden består av 15 ledamöter som representerar sverige- finska organisationer (översättare, journalister, lärare, skribenter, ), universitetsinstitutioner där man undervisar i finska på forskarnivå, finsk språkvård i och svensk språkvård i och . om fem leda- möter utses av nämnden. Den dagliga verksamheten sköts av ett sekretariat med tre anställda. Verksamheten finansieras huvudsakligen genom anslag från i . Även i ger bidrag till projekt av skilda slag. ger även ett årligt bidrag. Nämndens verksamhet består bl.a. av att man: ger rekommendationer till översättningar av begrepp som beskriver det svenska samhället ger råd i frågor om finska språket (totalt besvarar man ca 2 000 frågor , bl.a. via daglig telefonrådgivning) ger ut tidskriften (fyra nr ) utarbetar svensk-finska ordlistor inom olika samhällsområden informerar om lexika och språkvårdslitteratur I den svenska sametingslagen står att till uppgifter hör särskilt att leda det samiska språkarbetet. För att driva språk- frågorna har tillsatt ett språkråd med ansvar för detta område. Rådet består av sex ledamöter med ersättare representerande nord-, lule- och sydsamiskan. Ledamöterna är valda för en fyraårs- ser som en av sina viktigaste uppgifter att se till att alla samer får lära sig att läsa och skriva sitt modersmål och att de som inte kan samiska får undervisning i språket. En annan viktig fråga för språkrådet är att följa upp språklagstiftningen för samiskan i . uppgifter är bland annat att stärka det samiska språkets ställning i samhället uppmuntra användningen av samiskan, både hemmavid och i officiella sammanhang arbeta med normerings- och andra språkfrågor, till exempel samiska ortnamn ge råd och anvisningar delta i utvecklandet av nya ord och samla dem som redan finns delta i språkvårds- och utvecklingsarbetet över riksgränserna informera om språket. För den dagliga verksamheten svarar en språkhandläggare med kunskaper i nordsamiska och två språkkonsulenter, en för lule- samiska och en för sydsamiska. Handläggaren bereder bland annat ärenden av övergripande karaktär. Konsulenterna ger råd i språk- frågor till en bred allmänhet. bildades – Tornionlaaksolaiset (STR-T). Förbundets syfte är att tillvarata tornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Detta gör man bl.a. genom att utarbeta undervisningsmaterial samt en ordbok på meänkieli för att utveckla den skrivna språkformen. bildades Meän akateemi/Academia Tornedaliensis som skall initiera och genomföra aktiviteter som folkbildning, utbildning, doku- mentation samt forsknings- och utvecklingsarbete inom bl.a. språkområdet. Efter mönster av den har efter hand mot- svarande organisationer inrättats runt om i . Dansk Sprognævn är en statsinstitution inom . Dansk Sprognævn har status som forskningsinstitution. Dansk Sprognævn är uppbyggd av: Ett representantskap i vilket ingår ett 30-tal ledamöter. Dessa utnämns (på förslag av olika organisationer) av kulturministern ; kulturministern utser ordförande och vice ord- förande. Ett arbetsutskott som består av minst fem och högst nio personer i representantskapet, varav två är ordföranden och vice ordföranden i representantskapet. Dessa båda blir ord- förande och vice ordförande för arbetsutskottet. Ett forsknings- och informationsinstitut bestående av nio forskare, två administrativa medarbetare (en bokhållare och en sekreterare), tre studentmedhjälpare. Någon chefstjänst finns inte, men en av forskarna utses till administrativt ansvarig och dessutom håller ordföranden tät kontakt med sekretariatet. arbetsuppgifter och sammansättning är fastlagda i lag genom lov nr. 320 af om Dansk Sprognævn (sprognævnsloven). Nämnden har som huvuduppgifter: att följa med i språkets utveckling, t.ex. genom att samla in nya ord att svara på frågor om det danska språket och danskt språkbruk att fastställa hur danska ord stavas och böjs samt att redigera och ge ut den officiella danska Retskrivningsordbogen. (Den danska stavningen regleras genom den s.k. retskrivningsloven, lov nr 332 af om dansk retskrivning.) att fastställa skrivregler; även dessa publiceras i Retskrivnings- ordbogen. ger ut en tidskrift, Nyt fra Sprognævnet, samt en skriftserie Dansk . DANTERMcentret är en affärsdrivande fond. Centret upprättades av Terminologigruppen, som är en paraplyorganisation för alla terminologiska aktiviteter i . Terminologigruppen arbetar bl.a. för att säkra att danska skall vara ett språk som kan användas även i specialistsammanhang. DANTERMcentret hjälper främst till med att skapa termdata- baser för verksamheter som har behov av sådana. Utöver detta hjälper centret till med att definiera språkpolitik och strategier för användning av språkteknologiska verktyg i vid mening, såsom över- sättningsminnen och elektroniska ordböcker. 3.2.1 Forskningscentralen för de inhemska språken Språkvården i bedrivs främst inom Forskningscentralen för de inhemska språken. Forskningscentralen för de inhemska språken är ett forskningsinstitut underställt undervisnings- ministeriet i . Centralen inrättades 1976, då ett flertal fristå- ende forsknings-, ordboks- och språkvårdsprojekt förenades till ett statligt institut. Organisatoriskt är forskningscentralen indelad i sex avdelningar: forskningsavdelningen, språkvårdsavdelningen, ordboksavdel- ningen, svenska avdelningen, informationsförsörjningsavdelningen och förvaltningsavdelningen. Antalet anställda är närmare 100. Varje avdelning har en föreståndare. I ledningen för centralen finns en direktör. Forskningscentralen för de inhemska språken bedriver forskning i finska, svenska, samiska, finländskt tecken- språk och samt med finskan besläktade språk utarbetar ordböcker över såväl modernt skriftspråk som äldre språkformer och dialekter (Forskningscentralen för de inhemska språken är största lexikografiska institut) ger rekommendationer och upplysningar om finskt, svenskt och samiskt språkbruk och namnskick samt om finländskt teckenspråk och upprätthåller omfattande språkliga arkiv och ett stort offentligt specialbibliotek med finsk-ugrisk och annan språkvetenskaplig litteratur (Forskningscentralen har världens största finsk- ugriska specialbibliotek). Forskningsresultaten publiceras i form av ordböcker, vetenskapliga artiklar och föredrag. Frågor som gäller språkbruk och språkvård presenteras i tidskrifterna och i olika handböcker. Forskningscentralen är också en av utgivarna av den finska kulturtidskriften , som publicerar populärveten- skapliga artiklar om språk, litteratur och historia. Forskningscentralen sysslar alltså dels med språkvård, dels med uppgifter som i sköts av andra typer av organ, såsom upp- rättande av ortnamnsarkiv, utarbetande av dialektordböcker m.m. Här skall bara språkvårdsarbetet beröras vidare, och detta med tyngdpunkten på den svenska verksamheten. Svenska avdelningens språkvårdsenhet heter Svenska språkbyrån. Inom denna verkar förutom avdelningsföreståndaren sex språk- vetare. Svenska språkbyrån arbetar med det svenska riksspråket i genom att bl.a. ge råd och rekommendationer om ord, ordformer, böjning, uttal, betydelse, etymologi, ordföljd, sats- konstruktion, m.m. Mot särskild ersättning utför enheten språk- granskningar. På begäran ger svenska avdelningen även utlåtanden i språkfrågor. De främsta kanalerna för språkvården är telefonråd- givning, rådgivning per e-post, kursverksamhet, den ovan nämnda tidskriften (4 nr/år) och olika handböcker. En av forskarna har som huvuduppgift att svara för språkvården på Rund- radion, och verkar som sekreterare för Rundradions . En viktig del av enhetens verksamhet är språkvård för myndigheterna, som bedrivs i nära samarbete med Statsrådets och kommun- förbunds svenska sekretariat. Den inom forskningscentralen består av sju medlemmar, av vilka en är föreståndare för svenska avdelningen. Nämnden är ett sakkunnigorgan i frågor som gäller svensk språk- vård och språkriktighet, och tar ställning framför allt till principiella språkfrågor. Finska avdelningens språkvårdsavdelning följer den moderna finskans och samiskans utveckling och bedriver finsk och samisk språk- och namnvård. Expertorgan för språkvården är den finska och den samiska språknämnden, som främst har till uppgift att ta ställning till språkfrågor av principiell och allmän betydelse och ge rekommendationer om dem. Den samiska språk- och namn- vårdaren arbetar i Utsjoki. Forskaren, som också är sekreterare i samiska språknämnden, ger råd i språk- och namnfrågor och arbetar med olika lexikografiska projekt. Forskaren samarbetar med de olika samnordiska organen för samisk språkvård och forsk- ning. För vården av det svenska språket inom den centrala förvaltningen svarar Statsrådets . Denna har till uppgift att: vara ett samordnande organ i frågor som gäller de statliga myndigheternas svenska språkbruk, särskilt lagspråket arbeta för ett klart och begripligt svenskt lag- och förvaltnings- språk i ta initiativ till och vidta åtgärder för de statliga myndigheternas språkbruk. Information om nämndens verksamhet finns tillgänglig via stats- rådets webbservice: 3.2.3Centralen för Teknisk Terminologi Centralen för Teknisk Terminologi (TSK) är en ideell förening som har ett hundratal medlemsorganisationer, bl.a. industri- och affärsföretag, statliga verk, förbund och föreningar. gripande syfte är att sammanställa terminologi på finska och svenska och utveckla det terminologiska arbetets metodik och upp- rätthålla på detta baserat kunnande. Framför allt sysslar man med att erbjuda experthjälp i frågor som berör facktermer och ordliste- arbete. Norsk språkråd inrättades 1972 som ersättare för Norsk språk- nemnd (vilken hade startats ). Rådet är uppbyggt av: Ett råd som består av 38 ledamöter. Rådet har en bokmåls- och en nynorsksektion. Ledamöterna utses och ordförandeskapet för hela rådet växlar mellan de två målformerna. Rådet, som möts en eller , utser styrelse och en expertkommitté. med sex ledamöter: ordföranden och vice ord- föranden för rådet (som fungerar som ordförande och vice ordförande för styrelsen), ordföranden och vice ordföranden för expertkommittén, samt två sektionsvalda medlemmar, en från varje sektion. Styrelsen möts så ofta det behövs. En expertkommitté (fagnemnd) om åtta ledamöter (fyra bok- målsrepresentanter och fyra nynorskföreträdare); möts minst . Ett sekretariat med två kontorschefer (en för bokmål, en för nynorsk), elva språkkonsulenter och fem kontorstjänster. Norsk språkråd är statens rådgivande organ i frågor som gäller norska beträffande både offentliga institutioner och allmänheten. Verksamheten regleras genom dels lov om Norsk språkråd av 1971, dels rådets stadgar vilka är fastställda genom kongelig resolusjon . följa utvecklingen av norskt skriftspråk och talspråk, och utifrån detta främja samarbete i uppodlingen och normeringen av de två språkformerna, och stödja utvecklingstendenser som på leder till att språkformerna närmar sig varandra övervaka att den norska språklagen (som reglerar bruket av de två skriftspråksformerna) följs av statsorgan under departe- mentsnivå ta initiativ för att säkerställa att norskan kan fungera som full- värdigt uttrycksmedel i språkteknologi och annan informa- tions- och kommunikationsteknologi. Vidare arbetar rådet med skriftspråksnormen för bokmål och nynorska. Man ger ut allmänna ordböcker, registrerar nya ord och medverkar vid tillkomsten av fackordböcker. Rådgivning både till offentliga och privata institutioner och till allmänheten ingår också i verksamheten. Man publicerar tre olika nyhetsblad riktade till olika grupper: Språknytt som vänder sig till allmänheten, Språk- kureren som siktar mot massmedierna och Statsspråk som har statsinstitutionerna som målgrupp. Man ger också ut en egen skriftserie (Norsk språkråds skrifter) och har egna sidor på norsk text-TV. Slutligen har Rådet uppgiften att granska läroböcker för grund- skolan ur språklig synpunkt (korrekt terminologi, korrekt använd- ning av tillåtna böjnings- och stavningsformer m.m.). 3.3.2Rådet for teknisk terminologi Det centrala organet för terminologiarbete i har varit Rådet for teknisk terminologi (RTT). gick RTT i konkurs men håller nu på att reorganiseras. RTT har haft till uppgift att arbeta för klarhet, tydlighet och enhetlighet i teknisk terminologi bl.a. genom att utarbeta ordböcker för en lång rad områden på uppdrag hjälpa fackområden som önskar få sin terminologi upparbetad ge hjälp med terminologiska problem kontrollera termbruket i fackspråkstexter, handböcker och dokumentation ge assistans vid översättning av facklitteratur. Samisk språkråd den norska inrättningen för samiska. Detta är ett rådgivande organ för och andra offentliga organ i frågor om samiskt språk i . Samisk Språkråd har ansvaret för att bevara, utveckla och stärka det samiska språket. sekret- ariat är lokaliserat till Kautokeino. har ett språkråd, Íslensk málnefnd. Nämndens verksamhet är reglerad i lag och organisatoriskt lyder den under . Den dagliga verksamheten sköts av sekret- ariatet (Íslensk málstöð) som bl.a. ger råd och vägledning i språk- liga frågor, publicerar skrifter och är offentligt centrum för nybild- ning av ord och för terminologisk verksamhet. Nämnden ger ut en tidskrift kallad Málfregnir. Man har även en skriftserie málnefndar. Den färöiska språknämnden heter Føroyska málnevndin och har funnits . Den lyder under Utbildnings- och kultur- ministeriet. Nämnden ger råd och information om det färöiska språket till institutioner, såväl privata som allmänna, och till enskilda personer. Man publicerar även ett meddelandeblad, Orðafar. grönländska språket heter Oqaasiliortut/Grønlands sprognævn. På finns vidare en , Nunat Aqqinik Aajangiisartut/Grønlands stednavnenævn, och ett organ för personnamnsfrågor, Inuit Aqqinik Akuersisartut/Personnavne udvalget. inom Kultur- og Uddannelsesdirektoratet ett språksekretariat vid namn Oqaasileriffik. insamlar, registrerar och godkänner nya grön- ländska ord, ordformer, stavning och uttryckssätt, samt vägleder myndigheter rörande det grönländska språket. insamlar ortnamnsmaterial och auktoriserar ortnamn på . skall bl.a förteckna godkända förnamn, der umiddelbart kan anvendes ved navngivning og dåb, och godkänna andra namn efter ansökan. fullgör sekretariatsfunktioner för de tre andra inrättningarna. Till dess angivna uppgifter hör att man skall insamla information om det grönländska språket, följa utvecklingen av det talade språket, och användningen av grönländska som främmande- språk. Uppgifterna skall ligga till grund för kommande språkunder- sökningar och ordboksarbete. Oqaasileriffik skall också delta i nordiskt språkvårdssamarbete inom Nordiska språkrådet. Huvudorganet för nordiskt samarbete i språkfrågor är Nordiska språkrådet. Detta bildades som en efterträdare till det då nedlagda Nordiska språksekretariatet. Nordiska språkrådet är upprättat av de språknämnder eller motsvarande organ som representerar de inhemska språken i . Det skall fungera som ett organ för samverkan i frågor som ligger inom de enskilda nämndernas verksamhetsområden och därvid vara sak- kunnigt organ åt och . Särskilt skall rådet verka för att främja den internordiska språkför- ståelsen, som är en grundläggande tillgång för det politiska, kult- och ekonomiska samarbetet i . Rådet skall dessutom främja och underlätta användningen av de nordiska språken i men också utanför , t.ex. i det europeiska sam- arbetet. Nordiska språkrådet skall samverka med andra språk- och terminologiorgan i och utanför . stöder Nordiska språkrådet genom ett årligt anslag. Under peri- oden –2002 är Nordiska språkrådet placerat hos Dansk Sprognævn. Nordiska språkrådet ger ut en årsskrift kallad Språk i . 4.2Nordiska ministerrådets språkpolitiska referensgrupp finns det en grupp kallad Nordiska minister- rådets språkpolitiska referensgrupp. Denna är beredningsorgan för de nordiska ländernas utbildningsministrar, och lyder direkt under . Gruppen har ett dussintal ledamöter som representerar olika länder och språk. Huvudsakligen arbetar man för att främja den nordiska språkförståelsen och för att stödja de språk i som brukas av mindre befolknings- grupper. Bl.a. stöds grannspråksundervisning och lärarutbildning, anordnande av konferenser o.d. Referensgruppen sammanträder i . Nordterm är ett nordiskt forum och nätverk för terminologiarbete. främja det nordiska samarbetet kring terminologi genom utbyte av information, erfarenheter och arbetsresultat; genom gemensamma projekt och genom att arrangera konferenser och symposier säkra de nordiska ländernas inflytande på och andel i den term- inologiska utvecklingen på ett internationellt plan genom sam- arbete och gemensamt fastslagna riktlinjer verka inom terminologisk forskning, praktiskt terminologi- arbete, terminologiutbildning och andra aktiviteter som har med terminologi att göra. 4.4Nordisk förening för lexikografi för lexikografi (NFL) är en förening för lexiko- grafer i de nordiska länderna. NFL har till syfte att utveckla praktiskt och vetenskapligt ordboksarbete i och att främja nordiskt samarbete om lexikografi. Föreningen stiftades 1991. För samiskan finns ett organ på nordisk nivå, Sámi Giellalávdegoddi (SGL). I denna ingår medlemmar från alla de tre nordiska ländernas språkråd och dessutom skall kolasamerna i ha representation. SGL finansieras av sametingen i , och . Svenskan och de övriga språken i utbildningssystemet Denna bilaga innehåller en genomgång av svenskans och de övriga språkens ställning i skolan. Den inleds med en kort beskrivning av skolsystemet för barn, ungdomar och vuxna. Därefter görs en genomgång av ämnena svenska, svenska som andraspråk, moders- mål och moderna språk inom barn- och ungdomsskolan, svenska och svenska som andraspråk inom den kommunala vuxenutbild- ningen samt svenskundervisning för invandrare (sfi). I genomgång- arna beskrivs regelverk m.m. för de olika ämnena och redovisar statistik och resultaten av olika undersökningar. Bilagan avslutas med två korta avsnitt om dels krav på kunskaper i svenska och andra språk i högre utbildning, dels undervisning i svenska i utlandet. För källor hänvisas till litteraturförteckningen i betänkandets första volym. 1.Det svenska skolsystemet för barn, ungdomar och vuxna Det svenska offentliga skolsystemet består av dels den obligat- oriska skolan, dels de frivilliga skolformerna. Till den obligatoriska skolan räknas , sameskolan, specialskolan och särskol- an. De frivilliga skolformerna är gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, utbildning för psykiskt utvecklingsstörda vuxna samt den kommunala vuxenutbildningen. I det offentliga skolväsendet ingår även förskoleklass. 1.1Två slag av barnomsorg Det finns två slag av barnomsorg: förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg. Förskoleverksamhet är kommunerna skyldiga att till- handahålla barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar eller då barnet har ett eget behov av verksamheten. Förskolan har en egen läroplan, vilket markerar förskolans betydelse som första steget i det livslånga lärandet. Den sittande skollags- kommittén (dir. 1999:15) utreder om förskolan skall bli en skol- form. Skolbarnsomsorg vänder sig till barn till och med som går i skolan (förskoleklass eller grundskola). Den kan bedrivas i form av fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. 1.2Olika skolformer för barn och ungdom Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväs- endet.