sou · GQB319d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Som framgår av tabell 8.6 har stöd till 19 satsningar omfattande ca handlagts av regeringen/Arvsfondsdele- gationen. Stöd till 15 satsningar omfattande ca Redovisning till och avsättning av medel för områden har handlagts av . Stöd till två satsningar omfatt- ande har handlagts av . Stöd till en del av en satsning omfattande har hand- lagts av . Stöd till två satsningar omfatt- ande har handlagts av . Antalet satsningar som beslutats per budgetår varierar från 2 (1996) till 11 (1998). I genomsnitt (median) har 4 satsningar beslu- tats per budget år. görs ett uppehåll med ett budgetår i avsättningen av ytterligare medel inom satsningar eftersom redan avsatta medel inte tagits i anspråk. Skälet är att det kan ta för organisationerna att ta fram relevanta projekt. Redovisning till och avsättning av medel för områden Tabell 8.5 Särskilda satsningar beslutade av regeringen fördelade på beslutsmyndighet och områden, del 1 Satsningar per ansvarig myndighet Beslutade och aviserade medel, Arvsfondsdelegationen – alla målgrupper Utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå Insatser mot rasism, främlingsfientlighet och Barn i vissa storstadsområden FN:s konvention om barns rättigheter Arvsfondsdelegationen - ungdomar 12-25 år Våld mot unga kvinnor Arvsfondsdelegationen - personer med (se även Handikapp- Alternativa stöd- och boendeformer IT Handikapp: Brukarutbildning Kultur för att minska fördomar om personer Redovisning till och avsättning av medel för områden Tabell 8.5 Särskilda satsningar beslutade av regeringen fördelade på beslutsmyndighet och områden, del 2 Satsningar per ansvarig myndighet – ungdomar 12-25 år Ungdomars möjlighet att påverka Utveckling av lokala projekt med arbetslösa ungdomar Ungdomars inflytande i lokalsamhället Synliggöra och stärka flickor Ung kultur som förenar unga med och utan invandrar- Utveckling av samordnade insatser för utsatta ungdomar Spridning av information av goda exempel Utveckling av ungas egen organisering Ungdomssamarbetet inom Östersjö- och Barents- Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet Ungas egna visioner inför 2000-talet Ungas arbete med generationsövergripande frågor – barn och ungdomar Drogförebyggande bland barn och ungdomar Projekt mot tobaksbruk bland barn och ungdomar IT Handikapp: Fritt fram IT Handikapp: IT i praktiken Regeringens särskilda satsningar, totalt Redovisning till och avsättning av medel för områden Tabell 8.6 Antal satsningar fördelade efter satsningens första år, budgetår 1994/95–2000 Satsningarnas fördelning på områden 3 Ungdomar, varav 1 Funktionshindrade: varav 1 delvis hos HO Ungdom, varav 1 Ungdom, varav 1 Barn, varav 1 Ungdom, varav 2 Barn, varav 1 Ungdom, varav 3 Funktionshindrade, varav 2 Ungdom, varav 3 Ungdom, varav 1 Ungdom, varav 2 Totalt 639,i varav Alla målgrupper () Barn (), varav 2 () 23 Ungdom (232,), varav 12 (181.75 mnkr) varav 1 delvis (), 2 (40,) Redovisning till och avsättning av medel för områden Utredningen har med organisationsföreträdarna tagit upp frågan om hur stor del av de utdelningsbara medlen som regeringen bör avsätta för områden som är angelägna att utveckla. Organisationsföreträdarna framhåller att ett utmärkande drag för Allmänna arvsfonden är att projektansökningar prövas utifrån allmänt hållna och stabila kriterier som i hög grad tar fasta på målgruppernas egna värderingar och behovsbedömningar. Arvs- fonden anses vara i princip ensam om denna inriktning. Organi- sationsföreträdarna framhåller också att avsättningen av medel till särskilda satsningar minskar utrymmet att stödja just organi- sationernas egna initiativ. Principiellt kan det ifrågasättas om det inte strider mot tanken med arvsfonden att avsätta medel till i förhand bestämda områden. Rent praktiskt är det svårt att beställa fram projekt för att svara mot en viss satsning, om inte projekt- behoven svarar mot en verklighet hos målgrupperna. Trots dessa förbehåll är det flera organisationsföreträdare som intygat att någon satsning, som tvingat dem att anlägga nya pers- pektiv, har lett till lyckade projekt som annars inte kommit till stånd, åtminstone med den närmare utformningen som satsningen förutsatte. Det är enligt organisationsföreträdarna särskilt viktigt att mål- grupperna ges utrymme vid uppföljning och utvärdering av sats- ningar. Utredningen behandlar två frågor mot den redovisade bakgrunden. Dels om regeringen bör avsätta medel, och i så fall hur stor del av de utdelningsbara medlen, för områden som är angelägna att utveckla. Dels vilken information om stödet ur arvsfond som lämpligen bör ingå i den årliga skrivelsen till . Redovisning till och avsättning av medel för områden 8.6.1Regeringens avsättning av medel till angelägna områden Bedömning och förslag: Regeringen bör även i fortsättningen avsätta medel till särskilda satsningar inom områden som är angelägna att utveckla. Andelen av arvsfondsmedlen som avsätts till satsningar bör dock inte ökas markant jämfört med senare år. Ett skäl är att inte ytterligare inskränka medel till målgruppernas egna initiativ. En minskning av de sammanlagda medel som är tillgängliga för stödgivning bör i första hand leda till en begränsning av omfattningen av de särskilda satsningarna. En tydligare redovisning bör göras av vilken effekt övriga priori- teringar som anges av regeringen får vid stödgivningen. Syftet med att ange dessa prioriteringar bör klargöras. Regeringen skall enligt lag ange den kommande inriktningen av stödet ur arvsfonden. Regeringens särskilda satsningar förefaller ha utvecklats som svar mot detta lagkrav och dessutom i två ytter- ligare syften: dels för att driva på utvecklingen inom särskilt ange- lägna områden, dels för att samlat delegera beslutanderätten i en viss fråga till en annan myndighet än Arvsfondsdelegationen. Det finns givetvis ofta ett nära samband mellan dessa syften. Andelen tillgängliga medel som binds genom särskilda satsningar är olika inom olika områden. Den är klart störst för stödet till ungdomar 12–. Satsningarna som metod gör det lättare att tydligt följa rege- ringens prioriteringar. En annan fördel är att ansökningskriterier kan inriktas på t.ex. eftersatta metoder inom ett område. Olika målgruppsorganisationer har också haft positiva erfarenheter av detta arbetssätt. En nackdel, som organisationsföreträdarna fram- hållit, är att satsningarna kan minska tillgången på medel för stöd till egna initiativ. En annan uppenbar nackdel kan vara att sats- ningar som beslutas med eller i nära samband med poli- tiska handlingsprogram och liknande kan uppfattas som ett sätt att dryga ut tilldelningen av anslagsmedel till ett visst ändamål. Utredningen har tidigare framhållit att placeringen av arvsfonds- frågorna i ger tillgång till särskilt goda omvärlds- och verksamhetskunskaper. Till detta kommer den löpande dia- logen mellan regeringen och målgruppernas företrädare. Redovisning till och avsättning av medel för områden närmast självklart att dessa förhållanden bör ge regeringen skäl att vilja driva på genom att inrätta särskilda satsningar. Det förefaller ha funnits en viss tendens att binda mera medel genom satsningar. I någon mån kan detta vara en följd av den rikliga tillgången på utdelningsbara medel. Bindningen av medel till satsningar har kunnat ske utan att väsentligt minska på de medel som är tillgängliga för organisationernas egna initiativ. Den rikliga tillgången på utdelningsbara medel kan dock inte väntas fortsätta. Det bör understrykas att det ligger ett stort värde, både praktiskt och demokratiskt, i att regeringen kompletterar de prioriteringar den enligt lag skall redovisa genom att öppet ange hur mycket stöd som bör avsättas till ett visst område. Som framgått är det dess- utom bara de beloppsbestämda satsningarnas genomslag som går att bedöma efteråt. Genomslaget för övriga prioriteringar kan inte mer än undantagsvis värderas utifrån tillgänglig information i rege- ringens skrivelser till . Utredningen ser således ett värde i att uttryckligen avsätta medel till områden som är angelägna att utveckla. Utredningen ser det också som en naturlig följd av den överblick regeringen besitter och av lagkrav. Slutsatsen är att regeringen även i fortsättning bör avsätta medel till särskilda satsningar. Andelen av arvsfondsmedlen som avsätts till satsningar bör dock inte ökas markant jämfört med senare år. Ett skäl är att inte ytterligare inskränka medel till mål- gruppernas egna initiativ. En minskning av de sammanlagda medel som är tillgängliga för stödgivning bör i första hand leda till en begränsning av omfattningen av de särskilda satsningarna. Ambitionen bör vara att samlat ange de tänkta satsningars omfattning redan i redovisningen till . Syftet med övriga prioriteringar som anges av regeringen utan beloppsbestämning bör klargöras. En tydligare redovisning bör göras av vilken egentlig effekt dessa prioriteringar får vid stödgiv- ningen. Denna information kan vara till nytta för både och målgruppernas organisationer. Redovisning till och avsättning av medel för områden 8.6.2Redovisningen av stödet från arvsfonden i den årliga skrivelsen till Bedömning och förslag: Redovisningen i den årliga skrivelsen bör ses över och göras mer åskådlig. Programmet för uppföljning, utvärdering och erfarenhets- återföring bör vara en central del i skrivelsen. Alla myndigheters verksamhet med arvsfonden bör redovisas. Redovisningen av medelshanteringen på Kammarkollegiet bör kompletteras med en tydlig flerårig redovisning av hur de utdel- ningsbara medlen utvecklas och disponeras. Nyttan av att presentera beslutade projekt i from av en utförlig bilaga till den årliga skrivelsen bör övervägas Utredningen anser att redovisningen av stödet från arvsfonden i den årliga skrivelsen till bör ses över och göras mer åskådlig. Programmet för uppföljning, utvärdering och erfarenhets- återföring bör vara en central del i skrivelsen. Redovisningen av regeringens prioriteringar har berörts i förra avsnittet; utredningen anser att dessa prioriteringar skall redovisas samlat och att de skall vara avgränsade och uppföljningsbara. Samtliga myndigheters handläggning bör redovisas i skrivelsen på ett enhetligt sätt med utgångspunkt i den verksamhetsberättelse för stödgivningen från arvsfoden som Arvsfondsdelegationen före- slås svara för. Alla kostnader för stödgivning, m.m. bör redovisas, både inom och vid andra berörda myndigheter. Det sker inte på ett tydligt och fullständigt sätt . Det bör vidare övervägas om principerna för att bestämma kost- naderna för arvsfondsverksamheten vid leder till en underskattning av de faktiska kostnaderna. Enligt utredningens bedömning är påslaget för administrativt stöd, lokaler m.m. mycket lågt beräknat. Utredningen anser att nyttan av att presentera beslutade projekt just i form av en utförlig bilaga till den årliga skrivelsen bör över- vägas. Utredningen är också införstådd med att projektredo- visningen följer riktlinjer angivna av socialutskottet. Dessa rikt- linjer angavs dock för omkring . har omfatt- ningen och inriktningen av underlaget till från t.ex. budgetarbetet och resultatstyrningen ändrat karaktär och blivit mera överskådligt och inriktat på effektbedömningar. Ett exempel på denna utveckling är budgetpropositionen. Redovisning till och avsättning av medel för områden har också ifrågasatt skrivelsens tyngdpunkt i den detaljerade projektredovisningen. Utredningen anser mot denna bakgrund att omfattningen av projektredovisningen bör omprövas. Utredningen noterar att ny teknik, inte minst Internet, erbjuder nya och effektiva sätt att sprida denna information till olika intressenter. Redovisningen i skrivelsen av medelshanteringen på Kammar- kollegiet bör kompletteras med en tydlig flerårig redovisning av hur de utdelningsbara medlen utvecklas och disponeras genom stödgivningen. För att underlätta denna redovisning bör objekt- planen för stödet från arvsfonden ses över. Vidare bör en del infor- mation som f.n. lämnas som bilaga till Kammarkollegiets bokslut tas med på ett tydligare sätt i redovisningen till . Redovisningen till bör innehålla ett tydligt ställnings- tagande till eventuella betydande överskott av utdelningsbara medel. Det gäller särskilt om överskotten är bestående. Regeringen bör också redovisa ett ställningstagande till dimensioneringen av . 9Krav på auktoriserad eller godkänd revisor Utredningen skall överväga behovet av ett krav att stödmottagarnas redovisningar för hur de beviljade medlen använts skall vara be- styrkta av en auktoriserad eller godkänd revisor. Utredningen skall också föreslå hur ett sådant krav bör utformas, om den anser att kravet bör införas. 9.2Nuvarande reglering och praxis Mottagare av stöd skall enligt 11 § lagen om Allmänna arvsfonden föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen använts. Enligt specialmotiveringen till 11 § bör föreskrifter om detta meddelas redan i beslutet om stöd. Av besluten bör också framgå konsekvenserna av om redovisningen inte lämnas inom föreskriven tid, dvs. att stödet i sådant fall skall betalas tillbaka till arvsfonden. 9.2.1Arvsfondsdelegationens tillämpning av gällande regler Enligt praxis för regeringens och Arvsfondsdelegationens beslut skall redovisningen lämnas till Arvsfondsdelegationen senast som anges i beslutet om stöd. Redovisningen skall vara bestyrkt av vederbörande revisor, vilket för mindre föreningar ofta är föreningens revisor. Något krav på ett bestyrkande av godkänd eller auktoriserad revisor ställs inte i regeringens och Arvsfondsdelegationens beslut om stöd ur arvsfonden. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor följer i princip samma praxis som Arvsfonds- delegationen vid sin handläggning av bidrag som finansieras ur All- männa arvsfonden. Redovisningar som lämnas av handikapporganisationerna är oftast granskade och bestyrkta av auktoriserad eller godkänd revisor. Dessa projekt är dock i genomsnitt större än projekt för övriga målgrupper. Enligt revisorers kartläggning, som avser 1999, var således N ( eller 69 av 165) av bifallen i barnprojekt belopp N ( eller 29 av 132) av bifallen i ungdomsprojekt belopp N ( eller 121 av 181) av bifallen i projekt för funktions- hindrade belopp . Utredningens genomgång av projektredovisningar som lämnats in visar att nästan alla redovisningar som avser stöd är bestyrkta av en auktoriserad eller godkänd revisor. Skyldigheten att redovisa mottagna arvsfondsmedel lagreglerades vid behandlingen av Arvsfondsutredning. Propositionens förslag om redovisning av arvsfondsmedel, som sedan blev lag, överensstämde dock inte med utredningens förslag. Enligt utredningens förslag skulle den som beviljats stöd ur fonden vara skyldig att på begäran ge Arvsfondsdelegationen eller den myndighet som annars beviljat stödet de upplysningar och handlingar som behövs för granskningen. Betänkandets lagförslag hade följande lydelse: Den myndighet som regeringen bestämmer får granska hur stöd ur arvsfonden används. Myndigheten har rätt att vid granskningen: 1.på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för granskningen, och 2.få tillträde till områden och lokaler, dock inte bostäder eller andra privata utrymmen. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor får begära handräckning av kronofogdemyndigheten för att genomföra de åtgärder som avses i andra stycket 1–2. Punkt 2 i förslaget tog sikte på investeringsstödet. Frågan kommenteras i propositionen (s 28): Utredaren har i detta sammanhang också föreslagit en regel enligt vilken Arvsfondsdelegationen skulle få granska hur mottagaren har använt stödet ur arvsfonden. I det syftet skulle delegationen få kräva in upplysningar och handlingar och få tillträde till områden och andra lokaler än bostäder för att utföra granskningen. För att genomföra åtgärderna skulle delegationen få begära handräckning av kronofogde- myndigheten. Förslaget har avstyrkts av . Regeringen anser att de föreslagna befogenheterna skulle utgöra alltför ingripande åtgärder i det sammanhang som det här är fråga om. Rege- ringen finner därför att det är tillfyllest att den ansvariga myndigheten har möjlighet att kräva in en redovisning av hur stödet använts och, om en tillfredsställande sådan inte inkommer, aktualisera frågan om återkrav av stödet. revisorer föreslog att stöd på högre belopp, förslagsvis stöd som beviljats av regeringen, föranleder krav på revision av auktoriserad eller godkänd revisor. Kravet leder till en ökad insyn i de projekt som erhåller stora belopp från arvsfonden samt en mer oberoende revision. Det innebär dessutom en höjd kompetens på revisionen. I sin inledande granskningsrapport hade revisorerna ansett att kravet dessutom skulle innebära en höjd kompetens på revisionen. Revisorerna hade konstaterat att krav på kvalificerad revisor disku- terats tidigare, men förslaget hade ansetts leda till alltför höga kost- nader för projekten. Revisorerna bedömde att behovet av en kvali- ficerad och extern revision är störst i större projekt. Vid remissbehandlingen tillstyrkte ESV revisorernas förslag om återrapportering av projekten och den centrala uppföljningen av verksamheten. Verket ville, liksom revisorerna, betona att de höjda kraven på återrapportering främst bör gälla stöd på högre belopp. Arvsfondsdelegationen fann inga skäl att invända mot förslaget om kvalificerad revision för projekt över en viss storlek. Dele- gationen hade dock påpekat i samband med revisorernas gransk- ning att det troligtvis skulle innebära ökade kostnader för projek- ten. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor instämde i förslaget om kravet på kvalificerad revisor vid projekt som erhållit större belopp. Styrelsen tyckte dessutom att det är rimligt att till- fredsställer föreningsrevisorernas önskan om riktlinjer och anvis- ningar vid revisionen av projekten. Följande hade framkommit vid revisorers granskning kring den ekonomiska redovisningen. Föreningarnas revisorer anser att det oftast råder god ordning i projekten. I den mån revisorerna har några synpunkter är det vanligtvis små noteringar som inte föranleder några anmärkningar i revisionsberättelserna. Det är inte ovanligt att en redovisnings- konsult är inhyrd för att sköta den löpande bokföringen eller att kommunens revisor hjälper till. Flera av de intervjuade menar dock att det inte skulle vara till nackdel om arvsfonden ställde krav på att en auktoriserad eller godkänd revisor skulle granska redovisningen. Man uppfattar att detta skulle vara viktigt ur två aspekter: kompetens och integritet. Det är inte ovanligt att föreningsrevisorerna eller lekmannarevi- sorerna saknar tillräckliga kunskaper i redovisning och revision. Oberoendet hos en till föreningen närstående kan dessutom ifrågasättas. Tilltron till projektens redovisning skulle stärkas med en extern granskning, menar flera av de intervjuade. täcker inte arvsfondens medel kostnader för redovisning och revision. Flera av de intervjuade anser dock att ett visst stöd till detta skulle vara en fördel. Att anlita en kvalificerad revisor behöver inte alltid innebära höga kostnader, enligt de intervjuade revisorerna. Om projekten är i god ordning tar inte en granskning i anspråk. Det är trots allt ofta kvalificerade revisorer som har sammanställt de ekonomiska redovisningarna, särskilt i de större föreningarna och de större projekten. Vissa föreningsrevisorer känner en osäkerhet om vad revisionen skall omfatta och vad redovisningen till arvsfonden skall inkludera. Det efterfrågas riktlinjer och anvisningar om vad redovisningen och revisionen skall omfatta. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor 9.4Regler och praxis vid annat stöd till ideell verksamhet I detta avsnitt redovisas regler och praxis hos statliga myndigheter och kommuner för bidrag till viss ideell verksamhet. Uppgifter om krav vid redovisning av EU-bidrag nämns också i sammanhanget. I detta avsnitt redovisas vad som kommit fram i kontakter med några bidragsgivande myndigheter, bl.a. i samband med ett möte för nätverket för centrala bidragsgivare till ungdomsorganisationer . fördelar bl.a. stöd till integrationsprojekt enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. Följande bidragsformer finns: organisations- bidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. En organisation som fått bidrag skall enligt förordningen lämna de redovisningshandlingar, verksamhetsberättelse och andra uppgifter som verket bestämmer (13 §). För organisations- och verksamhets- bidrag krävs att den ekonomiska redovisningen bestyrks av en extern revisor. har dessutom infört ett krav på godkänd revisor för projektbidrag . Verket ger dock sällan bidrag som överstiger detta belopp. fördelar grundbidrag och särskilt bidrag till centrala barn- och ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Denna förordning har ersatts av förordning (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Den nya förordningen kommer att til- lämpas första gången . är också programkontor för EU-programmet . Finansiering sker med medel från Europeiska kommis- sionen. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor Enligt 17 § förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer är en organisation som har tagit emot bidrag enligt denna förordning skyldig att lämna de redovisnings- handlingar, verksamhetsberättelser samt andra uppgifter som Ung- domsstyrelsen bestämmer. Motsvarande regel finns i 13 § i den nya förordningen. får enligt båda förordningarna meddela verkställighetsföreskrifter. Krav på auktoriserad revisor ställs enligt föreskrift (SKOLFS 1994:38). Bidragsbeloppen här är stora. fördelades i grundbidrag till 62 centrala barn- och ungdomsorganisationer, det lägsta bidraget var på , 44 av organisationer fick bidrag . Krav på auktoriserad eller godkänd revisor gäller också för redo- visning av bidragen till särskild verksamhet, som kan vara betydligt mindre. () fördelar projektbidrag till förebyggande insatser mot spridning av HIV/aids. Vid redovisningen accepterar FHI att endast den projektansvarige eller motsvarande under- tecknar redovisningen. Ett villkor för bidragen från FHI är att RRV, om RRV så begär, skall beredas tillfälle till granskning av hur medlen disponerats och få tillgång till de uppgifter som behövs för en sådan granskning. fördelar bidrag inom en lång rad områden. Som villkor för bidragen gäller enligt uppgifter vid utredningens semina- rium om uppföljning och utvärdering att en ekonomisk redo- visning skall lämnas. Den ekonomiska redovisningen skall styrkas med verifikationer avseende de kostnader som täckts av bidraget från eller av revisor styrkta uppgifter om kostnaderna. Krav på auktoriserad eller godkänd revisor har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till riksorganisationer verksamma inom det sociala området och inom handikappområdet. De organisationer som får del av de båda bidragen arbetar redan med auktoriserade eller godkända revisorer. Fördelningen av bidrag inom det sociala området regleras i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Bidraget uppgick till och fördelades till totalt 58 organisationer. Bidraget fördelas efter hörande av . Ett villkor för att få bidrag är att organisationen kan dokumen- tera sin verksamhet genom fastställda verksamhets- och revisions- berättelser. ställer höga krav på den ekonomiska förvaltningen. I enlighet med § 8 i förordningen kräver Social- styrelsen förutom bokslutet även en ekonomisk halvårsrapport. kan ensam eller tillsammans med Riksrevisions- verket eller revisionsbyrå när som helst kräva att få ta del av den ekonomiska förvaltningen. Fördelningen av bidrag inom handikappområdet regleras i förord- ningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Stats- bidraget utgår med fördelade på 53 handikapporganisationer. Bidraget betalas ut kvartalsvis i förskott.