sou · GQB327d5 · 2003-01-01 00:00:00 — UR har tillsammans med SVT utarbetat en teknisk plattform som möjliggör parallell dold textning av TV-program på fyra olika språk. Plattformen kommer att tas i bruk . UR anser att frågor rörande förändringar i företagets tillståndsvillkor bör tas upp i beredningen inför en ny tillståndsperiod. anser att teckenspråket skall betraktas som minoritetsspråk. Det är viktigt att de dövas och hörselskadades rättigheter till offentlig information och till lika möjligheter i kunskapssamhället säkerställs juridiskt. föreslår att punktskriftens ställning klargörs i samband med utarbetandet av en ny språklag. Det bör fastställas var det samhälleliga ansvaret ska ligga för att ge synskadade vuxna personer undervisning i punktskrift. För personer är tillgång till undervisning i punktskrift av avgörande betydelse för att göra en återgång till arbete möjlig. önskar särskilt framhålla punktskriftens betydelse för synskadade människors livskvalitet, med andra ord bör även icke yrkesverksamma personer ha tillgång till undervisning i punktskrift. föreslår att en särskild satsning görs på forskningen inom punktskriftsområdet. Viss forskning bedrivs , t.ex. inom pedagogiken. Det bör utredas om det vore befogat att inrätta en professur i punktskrift, bl.a. för att samordna och vidareutveckla den existerande forskningen. Samernas utbildningscentrum vill att som folkbildningen genom får utökade anslag skall även Samernas utbildningscentrum beaktas som en utbildningsinstitution som skall tillvarata utbildningssatsningar i bl.a. samiska språket och kulturen. 2.5.4 Engelska och andra främmande språk Utredningens förslag: De moderna språkens ställning inom svensk utbildning skall stärkas. Kunskaper i engelska och andra främmande språk är viktiga från många olika utgångspunkter, både för den enskilde individen och för samhället. det för svensk export industri viktigt att kunna rekrytera medarbetare med breda språkkunskaper och kulturkompetens. EU har som sitt språkpolitiska mål angett att alla unionsmedborgare förutom sitt eget modersmål skall behärska två andra europeiska språk. Detta är enligt kommittén ett bra mål som bör gälla även för den svenska språkpolitiken. Kommittén föreslår att engelska och de övriga moderna språken ges en stark ställning i hela utbildningsväsendet från grundskola till högre studier och forskning samt att folkbildningen fortsatt bör ges resurser som möjliggör ett bra utbud av språkkurser. När det gäller grund- och gymnasieskolan skriver kommittén att de moderna språken skall stärkas, när det gäller universitet och högskola att de moderna språken bör stärkas. Avsnittet framkallar inga invändningar hos remissinstanserna. Absolut mest uppmärksamhet bland de positiva yttrandena får förslaget att ge gymnasiebetyg i språk särskild viktning vid antagning till högskolan. Förslaget uppskattas av , flera universitet och högskolor samt bl.a. . kommenterar inte detta avsnitt. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , , , , , , i moderna språk (LMS), , kommun, instämmer i kommitténs slutsatser och vill framhålla att verket redan har genomfört och planerar att genomföra en rad insatser syftande till att stärka språkens ställning. menar vidare att det kan vara intressant att analysera den pågående förändringen av engelskans roll i . Den utveckling som sker ger uppenbarligen effekter i form av goda kunskaper i engelska. Vid diskussion om stärkande av övriga moderna språk kan lärdomar dras av uppnådda kompetenser i engelska. Den valfrihet som utmärker gymnasieskolan och det faktum att alla kurser har samma tyngd öppnar för taktikval och bortval av krävande kurser och ämnen som t.ex. högre steg i språk. stödjer därför kommitténs förslag om att antagningssystemet till högskolan bör vara utformat så att fördjupade studier premieras. menar att kommitténs argumentation och slutsatser angående stöd till folkbildningen för att stödja och stärka dels invandrar- och minoritets- språken, dels moderna språkens ställning i utbildningen är helt korrekta. Rådet vill betona att detta förutsätter ett kraftigt ökat offentligt ekonomiskt stöd. KTH instämmer i flera av kommitténs förslag till hur de moderna språkens ställning i undervisningen kan stärkas: längre fördjupningskurser med större vikt i betyget, sådana fördjupningskurser ska även väga tyngre vid antagning till högskolan. KTH noterar speciellt kommitténs påpekande om resursfördelning inom högskolan med hänsyn till att språkstudier är ett färdighetsämne som kräver fler undervisningstillfällen. instämmer i förslaget att gymnasieskolans meritvärderings- system bör anpassas så att språkkurser vid ansökan till högskolan viktas högre än kurser som inte ställer samma krav på djup och arbetsinsatser från eleverna. Vidare vore det fördelaktigt om gymnasieeleverna kunde studera såväl svenska som engelska och andra moderna språk under alla de tre gymnasieåren. ansluter sig till betänkandets uppfattning att det är synnerligen angeläget att ändra antagningssystemet till högskolor så att fler elever kommer att känna sig motiverade att fördjupa sig i åtminstone ett främmande språk till, vilket är ett uttalat mål i den europeiska unionen. menar att kommittén har helt rätt i att de moderna språken bör stärkas inom utbildningsväsendet. Nyckelfrågan är att meritvärderingssyste- met och antagningssystemet till högskolan måste utformas så att fördjupade språkstudier premieras. i moderna språk (LMS) instämmer på alla punkter i utredningens förslag. stödjer förslaget oreserverat. kommun föreslår att det såväl i grundskola som gymnasieskola måste göras en omarbetning av meritvärderingen av betygen så att studier av moderna språk premieras. I gymnasieskolan skall fördjupade studier ge högre meritvärde än mera elementära kurser. I bör elevens möjlighet att välja om mellan olika språktillval begränsas. stödjer betänkandets förslag att en evaluering av betyg bör övervägas för att om möjligt undvika att gymnasieelever taktikväljer bor moderna språk. vill fästa uppmärksamheten på att kunskaper i främmande språk är en förutsättning för att ta del av det nationella kulturarvet. I arkiven avspeglas de starka influenserna från andra språk, framför allt latin, tyska och franska. Med engelska som det dominerande språket, kommer den framtida tillgängligheten till äldre arkivinformation att försämras. 3 Ett korrekt och välfungerande språk 3.1.1 Journalister är en nyckelgrupp Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att stärka svenskans ställning inom utbildning och fortbildning av journalister och informatörer. Journalister är en viktig yrkesgrupp från ett språkligt perspektiv. De blir ofta språkliga förebilder, såväl för det skrivna som för det talade språket. Kommittén menar att det inte råder några stora problem för språket inom medierna. De problem som ändå finns har enligt kommittén inte sin grund i journalisternas bristande kunskaper i svenska, utan snarare i de förhållande under vilka journalisterna arbetar. Reklam utgör en stor del av innehållet i medierna och kommittén har därför särskilt uppmärksammat marknadsförings- och informatörsutbildningar. Sådana utbildningar måste enligt kommittén innehålla kurser i språkriktighet och skriftlig framställning. Kommittén anser att det är önskvärt att reklamspråket studeras av språkvårdare och språkforskare. Vidare hävdar kommittén att staten kan göra insatser för att medierna ska ha möjligheter att hålla en hög språklig kvalitet. Kommittén anser att undervisning i svenska skall ges en starkare ställning i journalistutbildningen genom att mål för journalistut- bildningen när det gäller svenska språket bör införas samt att moment av svenska bör införas i journalistutbildningen. Kommittén föreslår att skall stå för uppföljningen av dessa reformer. Slutligen föreslår kommittén att utbudet av fortbildningskurser i svenska för verksamma journalister bör vidgas. Övervägande delen av de svarande remissinstanserna är generellt positiva till kommitténs förslag. Till dem hör bland andra och . däremot, som föreslås följa upp de tänkta förändringarna av journalistutbildningarna, avvisar förslaget med hänvisning till ett redan pågående, omfattande uppföljningsarbete av samtliga högskoleutbild- ningar. menar att svenskans ställning måste stärkas på tidigare nivåer i utbildningsväsendet än på yrkesutbildningar på högskolenivå. , som är den enda remissinstansen med journalisthögskola, har inte lämnat några synpunkter på detta avsnitt. Bland de övriga kommentarerna märks universitets påpekande av möjligheterna med s.k. collegeutbildning som ett steg mellan gymnasienivå och högskolenivå. påpekar behovet av utbildning för journalister att skriva lättläst. Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , , Handikappförbundens samarbetsorgan, LO, Journalistför- bundet, Allmänhetens instämmer med utredningens förslag om att reklamspråk ska studeras av språkvårdare och att moment av svenska införs i journalistutbildningen. instämmer i betänkandets förslag när det gäller att stärka svenskans ställning inom utbildningen av journalister och jämförbara grupper. Handikappförbundens samarbetsorgan instämmer med utredningens resonemang. Handikappförbunden saknar dock förslag om undervisning i ämnen som har anknytning till tillgänglighet och funktionshinder. Journalisterna är en viktigt målgrupp som måste förbättra sina kunskaper i dessa frågor. LO delar kommitténs förslag till att stärka svenskans ställning i journalistutbild- ningen. LO föreslår att man ser över vilka särskilda åtgärder som behövs inom språkområdet, för att motverka den sociala och etniska snedrekryteringen till journalistutbildningen. välkomnar åtgärder för att stärka svenskans ställning inom utbildning och fortbildning av journalister och åtgärder för att främja en god utveckling av mediespråket, även om de problem kring mediespråket som ibland framförs inte främst har sin grund i journalisternas bristande kunskaper i svenska, utan snarare i de förhållanden under vilka journalisterna arbetar. Ett mål för grundutbildningen inom högskolan, som betonar vikten av att studenten ska efter genomgången utbildning ha de kunskaper och färdigheter i svenska språket som krävs för att kunna arbeta som journalist, skulle förmodligen kunna bidra till att minska den sociala snedrekryteringen till journalistutbildningen och yrket. Formerna och metoderna för att komplettera utbildningen med undervisning i svenska måste dock övervägas noga. Undervisning i svenska kan inte införas/ utökas på bekostnad av andra angelägna delar av utbildningen och en sådan utökning kan enligt inte göras inom ramen för nuvarande ekonomiska resurser. Fortbildning för yrkesverksamma journalister är angelägna i många ämnen, inte minst svenska. instämmer i utredningens påpekande om vikten av att den fortbildande verksamheten vid Fojo kan utvecklas, liksom att utbudet av kurser och utökningen av detta utbud är ett ansvar i första hand för medieföretagen i egenskap av arbetsgivare. Allmänhetens stödjer betänkandets förslag att undervisningen i svenska skall stärkas i sådan journalistutbildning som står under statlig tillsyn. Remissinstanser som avstyrker: , – Institutio- nen för nordiska språk avvisar förslaget att i ett särskilt uppdrag skulle följa upp svenskans ställning inom journalistutbildningen med avseende på mål- formuleringar och lektorer i svenska. Verket är genom ett omfattande uppdrag redan i färd med att granska kvaliteten inom samtliga högskoleutbildningar. I den mån den granskande expertgruppen betonar betydelsen av undervisningen i svenska kommer den att omfattas av respektive utvärdering. – menar att förslaget om specifika mål för kunskaper och färdigheter i svenska språket vid journalistutbildningarna i landet som skulle uppdras åt att följa upp inte är så angeläget. Mer angeläget är att den grundläggande språkundervisningen får ökat stöd. Resultatet blir dels journalister med säkrare språkbehandling, dels läsare/lyssnare som har förutsättningar att hantera även komplicerade budskap. Mycket återstår för språkforskningen när det gäller mediespråkområdet. Det är viktigt att ett framtida språkvårdsorgan får möjligheter att initiera kartläggningar även på detta område. skriver att bl.a. journalistutbildningar begärt textprov av de sökande för antagning till utbildningen. UU menar att utredningen inte tillräckligt tydligt kommenterat problemet att personer riskerar att utestängas från vissa typer av utbildningar. Kravet på skriftlig dokumentation gör att vissa grupper i samhället har lägre sannolikhet än andra att på jämställda villkor delta i konkurrensen om utbildningsplatserna. Om man vill bredda utbildningen och locka nya grupper till högskolan krävs en ökad satsning bl.a. på s.k. college- utbildning, där svenskutbildning blir ett centralt moment. saknar en diskussion om begriplighet inom journalistiken. Journalistutbildningen borde ge vissa grundläggande insikter i behovet av lättläst information. Journalisterna bör även ges möjlighet till särskild utbildning i att skriva lättläst för olika grupper av människor. har sådan kursverksamhet. Det borde enligt centrums mening finnas ett större utbud av lättbegriplig information i radio och TV. menar att journalister i radio och TV behöver få kunskap om vikten av ett vårdat och tydligt tal utan störande bakgrundsljud eller bakgrundsmusik. 3.1.2 Förändrade produktionsvillkor och språkvårdsinsatser Utredningens förslag: Åtgärder skall vidtas för att främja en god utveckling av mediespråket. Inom medievärlden har den nya tekniken inneburit att både produktions- och distributionsmetoder har förändrats. Därmed har förutsättningarna för att producera ett korrekt och välfungerande språk i medierna också förändrats. Bland annat har tidningarna minskat den korrekturläsningen. De olika medieföretagen arbetar på olika sätt med språkvård. är en samarbetsgrupp för språkvårdare inom press, radio och TV. I tillståndsvill- koren för public servicebolagen ingår att språkvårdsfrågor skall beaktas i pro- gramverksamheten. Kommittén hänvisar till ett förslag från Svenska språk- nämnden att fullgod översättningskapacitet skall krävas av TV- och radioföretagen för att de ska beviljas tillstånd. Kvaliteten på översättningarna bör bevakas genom återkommande stickprov. menar vidare att översättningsföretag eventuellt bör auktoriseras för översättning i etermedierna och att en del av koncessionsavgifterna för kommersiella kanaler bör användas för språklig fortbildning av de anställda inom dessa företag. Enligt kommittén är problemet med översättningskvaliteten inte av den omfattningen att det krävs några stora insatser från statens sida. N den statligt finansierade språkvården skall bevaka utvecklingen för medie- språket och stödja medieföretagen med rådgivning och information, N svenskspråkiga, IT-relaterade korrekturhjälpmedel ska utvecklas och att språkvården skall bevaka detta arbete, N språkvården snabbare skall nå ut till producenter av texter och etermedie- program med nya svenska ord och benämningar, N språkvården skall ge stöd till om gruppen så önskar, exempelvis genom administrativt stöd, N språkvård skall även fortsättningsvis ingå i framtida tillståndsvillkor för public service, N det bör övervägas hur översättningskvaliteten kan följas upp och vilken roll språkvården bör ha i ett sådant arbete. Till detta avsnitt har relativt få av de svarande valt att uttryckligen stödja eller avvisa kommitténs förslag. Desto fler av remissinstanserna har istället lämnat kommentarer i anslutning till eller utöver vad kommittén diskuterar. När kommittén har inriktat sitt förslag på språkvårdens olika uppgifter, har remissinstanserna till stor del inriktat sina svar på arbetet med översättningars kvalitet, särskilt i TV. De översättningsrelaterade instanser som svarat är generellt positiva till förslaget att bevaka översättningar i media. SVT påpekar att de flesta översättare är frilansare och att en eventuell auktorisering borde gälla enskilda översättare snarare än översättningsföretag. hade önskat en mer samlad och utförlig diskussion om förutsättningarna för översättnings- arbete i betänkandet. och Dövas Riksför- bund påpekar båda att kvaliteten på textning av direktsända TV-program måste bli betydligt bättre . Remissinstanser som tillstyrker (inkl. positiva): , , , , menar att det är ett såväl utmärkt som nödvändigt förslag att på olika sätt bevaka kvaliteten på översättningar i media. instämmer i kommitténs konstaterande om behovet av korrekta översättningar av film och TV-program, men vill även rikta uppmärk- samhet mot behovet av svenska titlar. Engelskspråkig film marknadsförs i allt oftare under originaltitel eller med en för den svenska marknaden nypåfunnen engelsk titel. Detta innebär en begränsning av användningen av det svenska språket och riskerar att stänga ute grupper från biograferna, t.ex. många pensionärer. stödjer till fullo Svenska språknämndens förslag om auktorisering och att medel tas från koncessionsavgifterna för att bygga upp en fond för vidareutbildning av översättare. Förslaget brister dock på två punkter: 1) Kommersiella sändningsbolag som sänder från annat land än behöver inga sändningstillstånd annat än för det digitala markbundna nätet. 2) Formuleringen om språklig vidareutbildning hänvisar till anställda inom översättningsbolagen, men de allra flesta översättare är frilansare. Föreningen instämmer även med förslaget om framtagandet och sprid- ningen av nya termer i svenskan. Vidare menar facköversättarföreningen till skillnad från vad som framförs i betänkandet att problemet med översättningskvalitet är av sådan omfattning att det krävs stora insatser från statens sida. menar att nätupplagan bör bli en naturlig del i tidningarnas arbete med språkfrågor eftersom språkbruket är väsentligt mycket sämre i nätupplagan av många dagstidningar och för att nätupplagan når många utlandssvenskar. Dessutom anser facköversättarföreningen att representanter för TV- översättarna bör ingå i och att språkvård skall ingå i framtida tillståndsvillkor till alla sändningsvillkor, inte bara public service. Slutligen anser att en studie bör genom- föras av hur stor andel av den totala lästa textmassan som utgörs av textremsor och av hur språket i dessa textremsor utvecklats . välkomnar utredningens förslag om stöd till den gemensamma mediespråkvården i . välkomnar kommitténs förslag om att språkvården skall finnas som en stödjande resurs i bevakningen av utvecklingen inom URs område. Språkvårdens föreslagna roll – att ge råd och rekommendationer då detta efter- frågas – är en lämplig, icke normerande nivå. UR finner förslaget om att vidta åtgärder för att snabbar nå ut till bl.a. etermedieproducenter med nya svenska ord eller begrepp intressant och ser där en uppgift för det i betänkandet föreslagna språkråd. vill särskilt betona vikten av kvalitet hos översättningar som vänder sig till barn och unga. TV-program för barn och unga som dubbas till svenska måste baseras på en god översättning. är ense med kommittén om att det finns ett behov av ett starkare stöd till Mediespråkgruppen från språkvårdens sida, men nämnden vill gärna påpeka att ett sådant stöd inte bör innebära en hårdare styrning av Medie- språkgruppens arbete. Detta bör också fortsättningsvis ledas av företrädare för medierna. Ett kommande språkråd kan vara representerat i gruppen, men bör ha en relativt tillbakadragen roll. Nämnden saknar en mer utförlig diskussion om översättarnas arbetsvillkor och utbildningsmöjligheter. Betänkandet behandlar översättning bara i avsnittet om TV-textning och i EU-avsnittet. Översättningar har växande betydelse för det svenska skriftspråkets utveckling även på andra områden. Likaså är det viktigt att diskutera villkoren för översättningar från svenska, t.ex. av vetenskapliga rapporter eller utredningar. kommun vill särskilt betona Svenska språknämndens förslag att kräva fullgod översättningskapacitet vid tillståndbeviljning av TV- och radiosändnings- rättigheter. i menar att till public serviceprinciperna bör läggas att varje hushåll ska ges möjlighet att få tillgång till TV-kanaler från varje nordiskt land. Vidare menar föreningen att de så kallade must carryprinciperna som använts för att ålägga kabel-TV-företag att förmedla båda rikstäckande kanaler och TV4 likväl kan användas för att föreskriva att nordiska grannlandskanaler ska förmedlas i det digitala utbudet. Föreningen anser även att det digitala marknätet ska vara skyldigt att förmedla TV-kanaler från vart och ett av de nordiska grannländerna. På tidnings- och tidskriftsfronten har situationen blivit allt sämre. För denna situation bär postpolitiken ett betydande ansvar. Konsekvenserna av avskaffandet av det nordiska portot behöver uppmärksammas. föreslår därför att regering och riksdag tar initiativ till en översyn av denna del av postpolitiken. Skillnaden mellan nationella och nordiska posttaxor kan inte försvaras med utgångspunkt i sakliga förhållanden. Vidare menar förenin- gen att bör verka för att alla nordiska stater ansluter sig till ett regelverk som förutsätter att samma bankavgifter som gäller inom en och samma stat i också blir gällande för överföringar i hela . Det bör klarläggas hur den svenska samdistributionen av tidningar ska kunna omformas så att även nordiska dagstidningar får en del av detta stöd. Möjligheten att införa ett distributionsstöd för kulturtidskrifter från andra nordiska länder bör också övervägas. menar att det finns skäl att inrätta ansvarsbibliotek för litteratur på norska, danska och finska som en centrumbildning för svenska bibliotek. Till en rimlig kostnad finns det möjlighet att göra Biskops Arnös bibliotek till ett sådant ansvarsbibliotek som via elektroniska medier blir tillgängligt för bibliotek och låntagare i hela landet. KLYS hänvisar till medlemsorganisationen yttrande beträffande bedömningar och förslag som berör svenskan i journalistutbildningen och svenska språkets utveckling i mediespråket. Avseende utredningens förslag om översättning och textning av TV-program ansluter sig KLYS till de synpunkter som tas upp av och . påpekar att utländska TV-program och filmer är i regel textade vilket innebär att utländsk kultur i större omfattning är tillgänglig för hörselskadade än vad den svenska är. HRF anser att det är en självklarhet att alla TV-program och filmer som visas på bio skall vara textade och att kvaliteten på textningen måste vara hög. HRF menar att minst lika höga krav ska ställas på s.k. programtextare att den svenska texten följer det svenska språket när de ska textsätta ett svenskt TV-program eller en svensk film vad gäller för textning av utländska program. Kvaliteten på direkttextning av direktsända TV-program, exempelvis Rapport, måste bli betydligt bättre . Här menar HRF att resurser bör tillföras för att utveckla både metoden och tekniken för direkt- textning i TV. HRF tycker som utredningen att det är samhällsekonomiskt ineffektivt att en och samma film översätts . HRF menar att inblandade parter bör diskutera denna fråga även beträffande svensk textning av svenska filmer och försöka hitta en läsning för att i högre grad samutnyttja programtextning på svenska av biograffilmer, textade video- och dvd-filmer samt textade TV-program, med syfte att uppnå en hög kvalitet på textningen. kommenterar utredningens förslag att det i till- ståndsvillkoren för public servicebolagen även fortsättningsvis skall ingå att språkvården skall uppmärksammas. Eftersom teckenspråkiga program nu är en del av SVTs ordinarie programutbud, bör språkvården även omfatta teckenspråket. SDR saknar diskussion om direkttextning av nyheter via text-TV. Kvaliteten på denna textning ofta är undermålig. Ord och meningar saknas. Textningen förkortas och ger inte samma information som hörande får. Ofta hinner textaren inte med och tvingas avbryta textningen för ett nyhetsinslag på grund av att ett nytt inslag börjar, vilket gör att den döva tittaren missar poängen.