sou · GQB349 · 2003-01-01 00:00:00 — Däremot visar sig inflytande över arbetstiden vara den enskilt viktigaste faktorn för arbetstagarens upplevelse av sin arbetssituation och arbetsmiljö. Ju större eget inflytande den enskilde har, desto bättre trivs hon på sin arbetsplats och i sin arbetsmiljö.60 Kopplat till krav/kontroll-modellen kan man anta att arbetstidsreformer som innebär ett ökat mått av själv- styrning vad gäller arbetstider är viktiga instrument för att reducera stress och förbättra arbetstagarnas arbetsmiljö. Utifrån vad forskningen säger om arbetstidsreformers påver- kan på hälsan kan man sluta sig till att varken sänkningar av arbets- tiden eller andra typer av arbetstidsmodeller gör oss friskare, där- emot kan de leda till att vi mår bättre. Medicinskt går det inte att peka på några säkra effekter, men ser man till arbetstagarnas positi- va upplevelser av såväl sin arbets- som allmänna livssituation kan förändringar i arbetstidens omfattning och förläggning (förutsatt att arbetstagaren själv kan påverka upplägget) få positiva konsek- venser. Med ett sunt-förnuftsperspektiv kan det tyckas ligga nära till hands att tänka sig att om vi mår bättre kommer vi också i för- längningen antagligen också att bli friskare. Vetenskapligt har det emellertid inte fastslagits några sådana samband. Det verkar också svårt att avgöra mellan de olika typerna av arbetstidsreformer, nor- malarbetstidsförkortning eller ökat inflytande. Beroende på indi- viduella preferenser och behov upplevs reformer antagligen olika av olika personer. 59Åkerstedt, , m.fl., Mot bättre tider. En utvärdering av några av vårdens arbetstids- modeller med avseende på välbefinnande och hälsa, , , 1996, , På väg mot framtidens arbetstid, 2000. 60Åkerstedt, 2001. 9Förkortad normalarbetstid och utökad ledighet Arbetstidsreformer kan påverka arbetstagares välbefinnande, upp- levelse av arbetet och viljan att arbeta. Det går inte enkelt att peka på skillnader mellan arbetstidsförkortningar och andra arbetstids- reformer. Knas har enligt sina direktiv dels uppdraget att utreda vägar till en arbetstidsförkortning och dels se över möjligheterna att öka individens inflytande i arbetstidshänse- ende. Som nämnts i del 1 av denna skrift utreder arbetstidskommit- tén Knas två huvudsakliga strategier för att förkorta arbetstiden: –En sänkning av normalarbetstiden, till 38 alternativt . –En modell med utökad ledighet till värdet av fem nya dagar, med möjlighet för arbetstagaren att ta ut ledigheten i timmar, med ett ökat inflytande över ledighetens förläggning. I det följande är syftet att på samma sätt som i den första delen resonera kring eventuella skillnader mellan de olika strategierna med avseende på effekterna på arbetstagarnas hälsa och välbefin- nande. Några aspekter på arbetstid, hälsa och välbefinnande framstår som särskilt centrala. För första gäller det möjligheten att åter- hämta sig efter arbetet, liksom att arbetspassen inte är för betung- ande. För det andra gäller det möjligheten att kunna förena krav och åtaganden i arbets- och privatsfär, för att minska den totala stressbelastningen. För det tredje gäller det möjligheten att kunna leva utanför arbetet, dvs. både att orka och vilja, liksom att ha förutsättningar att engagera sig i sin fritid. Alla dessa aspekter faller tillbaka på arbetstidens omfattning, förläggning och förutsägbar- het, samt individens inflytande. Utifrån vad empirisk forskning ger är det mycket svårt att kunna peka på några avgörande skillnader mellan strategiernas potentiella effekter på arbetstagarnas välbefinnande. Såväl en sänkning av Förkortad normalarbetstid och utökad ledighet normalarbetstidsnormen som mer lediga dagar kan tänkas ge arbetstagarna möjlighet till återhämtning och tid för annat, på ett sätt som förhöjer deras tillfredställelse i såväl arbetet som i privat- livet. Det går inte heller att säga något om någon av reformer- na skulle återspeglas i sjukskrivningsstatistiken. Man kan dock no- tera att en normalarbetstidsförkortning i den omfattning den dis- kuterats, skulle innebära en större materiell sänkning än ledighets- spåret. Däremot skulle sänkningen inte bli så stor som vid många av de arbetsplatser där sex timmars dagen prövats, en sänkning skulle istället röra . Däremot skulle en relativt begränsad minskning kunna uppfattas som ett första steg på vägen mot en större minskning och potentiellt också till förändringar i arbetsorganisation och arbetsupplägg. Det finns emellertid en avgörande skillnad mellan de två strategi- valen, och det är det inslag av ökat inflytande över den lediga tidens förläggning för arbetstagaren som är en del av ledighetsmodellen. Inflytande och möjlighet att själv påverka arbetstidens utformning har visat sig vara den mest betydelsefulla enskilda faktorn för att arbetstagarna ska trivas på sitt arbete. I de resonemang som arbets- tidskommittén fört i minskningsfrågan har det i första hand hand- lat om att förstärka individens inflytande över den utökade ledighe- ten Utan det individuella inflytande och möjligheten att använda ledigheten på ett flexibelt sätt ger ledighetsmodellen en ökad tyngd ur hälso- och välbefinnandesynpunkt, än som annars vore fallet. En normalarbetstidsförkortning I den form som diskuterats skulle re- formen ge möjlighet att på ett individuellt plan avgöra och anpassa sin tid efter de egna behoven, både i form av enskilda lediga dagar för återhämtning och rekreation eller i form av kortare timledig- heter, då och då eller som ett sätt att förkorta den dagliga arbets- tiden . 10 Arbetstiden – livets gränser Jämställdhet och hälsa har vid sidan av sysselsättningsargument va- rit starka ideologiska drivkrafter i arbetstidsförkortningsdebatten under . I samband med att olika aspekter av arbetstidslagstiftningen utretts tycks motivbilderna ha fått en mindre framträdande roll i beslutsprocessen. Satt i relation till hård ekonomi har de mjuka frågorna om livskvalitet och rättvisa mellan könen ofta fått tämligen svårt att hävda sig. Anledningen är det går att kalkylera vad effekterna på samhällsekonomin kommer att bli, men det är inte möjligt att på samma sätt räkna ut hur mycket fris- kare och gladare, eller hur mycket mer jämställda vi skulle komma att bli om arbetstiden förkortades, om det ens skulle bli någon skillnad. Inte desto mindre är frågorna om livskvalitet, rättvisa och maktfördelning mellan könen en viktigt grund till att arbetstids- frågan gång på gång aktualiseras. Arbetstidsreformer uppfattas av många vara ett sätt att lösa angelägna samhällsproblem, ett sätt att göra samhället bättre helt enkelt. Åsikterna har emellertid ofta gått isär om i vilken utsträckning en arbetstidsförkortning kan medföra några positiva konsekvenser för jämställdheten och för folkhälsan. Beroende på att såväl hälsa som jämställdhet kan ges olika innebörd av olika debattörer har diskussionen präglats av en tät flo- ra av motstridiga argument. Eftersom den ordinarie arbetstiden i inte heller sänkts saknas också i många fall empiriskt underlag för att utvärdera potentiella effekter av reformen. Vi vet inte om folkhälsan skulle förbättras om arbetstiden sänktes , och ännu mindre om vad som skulle ske med fördelningen av tid och resurser mellan könen vid en arbetstidsförkortning. Vi kan däremot tro och reso- nera kring vad som skulle kunna hända, och det är precis vad som sker i den politiska debatten. Utifrån detta konstaterande har syftet med denna skrift i första hand varit att försöka sammanställa och belysa hur argumenten för Arbetstiden – livets gränser en arbetstidsförkortning och andra arbetstidsreformer förts med avseende på hälsa och jämställdhet, för att sedan försöka renodla diskussionen kring några aspekter. Framställningen har i så motto handlat mer om arbetstidsfrågan i sig snarare än slutsatser om effektiva samband. Frågor om jämställdhet och frågor om hälsa skiljer sig också till viss mån åt när man ska analysera debatten. Jämställdhetspolitiska målsättningar som kraven på arbetstidsrefor- mer baserar sig på tycks vara mer politiskt omstridda och mång- skiftande och därför har den politiska debatten tagit upp en större del i analysen i del 1. Det tycks som om oenigheten kring vad det är vi bör uppnå och hur är större vad gäller frågan om jämställdhet än hälsa. Hälsopolitiska aspekter verkar i många fall vara mindre kont- roversiella; det är lätt att vara eniga om att det är angeläget att män- niskor ska må bra och vara friska, det är viktigt både för den enskil- des livskvalitet och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Däremot skiljer sig åsikterna åt huruvida en arbetstidsförkortning är någon lösning på problemen. Tyngdpunkten i del 2 har därför i högre grad kommit att ligga vid en diskussion om sambanden mellan arbetsti- der och olika aspekter av hälsa. Syftet har i någon mån också varit att resonera kring hur de stra- tegier för att förkorta arbetstiden som den sittande arbetstidskom- mittén Knas utreder, dvs. en normalarbetstidsförkortning kontra en modell med utökad flexibel ledighet, förhåller sig till jäm- ställdhets- och hälsopolitiska målsättningar, Går det då att sammanfattningsvis säga någonting om samban- den mellan arbetstider, jämställdhet och hälsa, och eventuella effek- ter av en arbetstidsförkortning? På ett övergripande plan kan man konstatera att arbetstiders omfattning och utformning mycket konkret påverkar människors livskvalitet och handlingsutrymme genom att arbetstiden sätter gränser mellan olika sfärer av män- niskors liv. Arbetstider sätter gränser mellan vila och aktivitet, mel- lan fritid och arbete, privatliv och yrkesarbete. Arbetstiders ut- formning påverkar också relationerna i hem och familj, och struk- turerar relationen mellan könen. Arbetstider påverkar hur vi mår, vad vi orkar, vad vi tjänar, Ytterligare en slutsats är att arbetstider betydelse för hälsa och jämställdhet alltid måste ses i ett sammanhang av flera andra aspek- ter. Det går inte att kategoriskt fastställa effekter av olika typer av arbetstider för hälsan och resursfördelningen mellan könen. Struk- turella och individuella förutsättningar i form av typ av arbete och arbetsorganisation, position på arbetsmarknaden, liksom genuskon- Arbetstiden – livets gränser trakt och vilken livsfas människor befinner sig i samspelar alla med arbetstider. Däremot skulle man kunna säga att arbetstiders utformning och förläggning synliggör skillnaderna mellan olika grupper i samhället och gör tydligt hur villkoren för arbetsliv och familjeliv kan skilja sig åt. Kan då en sänkning av arbetstiden vara ett sätt att lösa de pro- blem som diskuteras? Det går inte att ge ett generellt svar på den frågan, vad gäller jämställdhet, men även i viss mån hälsa är svaret beroende av vad det är man vill uppnå. Det krävs en omfördelning av det betalda och obetalda arbetet mellan könen för att samhället ska kunna sägas vara jämställt. Genom att förkorta arbetstiden sig- nalerar samhället att det bör ske en omprioritering av hur vi använ- der vår tid – det måste bli en jämnare balans mellan lönearbetstiden och den tid män och kvinnor ägnar åt barn och hemliv. Reformer kan ge förutsättningarna för ett förändrat beteende, men hur vi se- dan använder vår nya tid går inte att styra, mäns och kvinnors skilda tidsanvändningsmönster kan mycket väl bestå. För att en arbetstidsförkortning ska få genomslag för ökad jämställdhet är det rimligt att förutsätta att det krävs ytterligare incitament för att människor ska ändra sina beteenden och strukturerna förändras. Detsamma gäller ur hälsosynpunkt. Syftet med en sänkning från lagstiftarens sida är i detta fall att markera värdet av livet utanför arbetet och att människor kan och har rätt att ägna tid åt andra saker. Det sociala välbefinnandet ökar ofta när arbetstiden sänks, men även här spelar personliga preferenser, livsfas och arbetsvillkor in. Det är inte självklart för alla att det är just tiden utanför arbetet som erbjuder den största tillfredställelsen, utan att det i stället är det sociala sammanhang som arbetet erbjuder som skapar grunden till personligt välbefinnande. För andra kan en ökad möjlighet att ägna sig åt andra saker vara förutsättningen för att liv och ork ska gå ihop. Möjligheten för individen att själv kunna anpassa arbetstid och ledighet innebär att människors olika önskningar och behov bättre kan tillgodoses. Arbetstidsförkortningar tycks inte självklart vara några univer- sallösningar på jämställdhets- och hälsoproblemen i samhället. Som politisk idé pekar kraven däremot på det stora behovet av att rita om livets gränser och skapa en jämnare balans, mellan människor, i arbete och privatliv.