sou · GQB347d1 · 2003-01-01 00:00:00 — I jämförelsen inkluderas även marginalskatter i ett högre inkomstskikt. En person som tjänar två tredjedelar mer än en genomsnittlig industriarbetare betalar statlig inkomstskatt i vilket innebär en högre marginalskatt, . Endast , , och har en högre marginalskatt i detta inkomstskikt. ligger lägst, med en marginalskattesats i detta inkomstskikt på . Många länder har, som beskrivits ovan, en inbyggd skatte- reduktion som är relaterad till antal barn (och inkomst). Detta gör att marginalskatteskalorna skiljer sig åt mellan individer och familjer med barn. För en svensk löntagare påverkas inte marginal- skatten av antalet barn i hushållet. Barnbidraget i är inte inkomstrelaterat, varför det inte tillför några ytterligare marginal- effekter. I , , , och är marginalskatterna för ensamstående med barn högre än för indi- vider utan barn. Detta beror i på utformningen av systemet med Earned Income Tax Credit. I har man mot- svarande Working Families Tax Credit. I har en ensamstående utan barn en marginalskatt mellan , medan en ensamstående med två barn har en marginalskatt på 69,4 procent.16 3.6Skillnader i övriga formella skattesatser och regler Inom EU har man kommit överens om en gemensam miniminivå för uttaget av moms, vilket regleras i sjätte mervärdesskattedirek- tivet. Den gemensamma standardskattesatsen är men EU länderna har rätt att avvika uppåt i den utsträckning de anser sig behöva. Länderna är dessutom tillåtna att, för vissa specificerade varu- och tjänsteområden, ha två skattesatser som avviker genom att vara lägre än den satta minimiskattesatsen. De undantagna skattesatserna får dock inte vara lägre än . Utöver de två undantagen har länderna rätt att tills vidare fortsätta att ha kvar 16 Taxing Wages, 2000 2001, 2001. Skatteuttag i olika länder tidigare regler om nollbeskattning av varor som är kvalificerat undantagna från skatten. Mervärdesskatter inom EU på vissa varor och tjänster , procent 6/12/21 6/0/- 0/12,5/20 5,5/19,6 5,5/19,6 -/6/19 0/17,5 0/17,5 0/5/17,5 5/12/17 * Sorterat efter denna kolumn. Anm: Där 0 eller - anges som skattesats är varan/tjänsten undantagen från skatteplikt. i 0-fallet får ingående skatt dras av. Källa: European Commission, VAT rates applied in the member states of the community, DOC/2908/2002 och Skattestatistisk , RSV 2002. , tillsammans med är det land inom EU som har högst mervärdesskattesats. Spannet inom EU är från ner till , där ligger som enda land. Ett ovägt medelvärde av ländernas momsnivåer inom EU är detta år 19,5 pro- cent medan ett vägt medelvärde hamnar lägre, på . Inom varierar skattesatserna i ännu större utsträckning. ligger högst, tillsammans med men tätt följt av och som har skattesatser på 24,5 respektive 24 pro- cent. och ligger i andra änden av skalan och tillämpar skattesatser på . har ingen mervärdes- beskattning över huvudtaget, men de flesta medlemsstaterna i Skatteuttag i olika länder From juli har infört en generell mervärdesskatt på . Både när det gäller skatt på vin och skatt på sprit har de högsta skattesatserna inom EU. Miniminivån för skatt på ren alko- hol är per liter inom EU och i beskattas alkohol med per liter ren sprit. På vin är miniminivån /liter. På båda områden skiljer vi oss kraftigt från grannlandet Dan- mark. En större del av EU-länderna har mindre än hälften så hög skatt som på sprit, hälften har ingen skatt alls på vin. Alkoholskatter på vin och sprit i EU-länderna, . Euro per liter ren alkohol 0,95-1,42 * Sorterat efter denna kolumn. Källa: European Commission, Excise Duty Tables. Skatteuttag i olika länder En jämförelse med våra grannländer utanför EU visar att har en ännu högre beskattning av vin och sprit än medan och ligger långt under EU-snittet. Beskattningen av tobak är ytterligare ett harmoniserat område inom EU. Beskattningen är uppdelad i två delar, en styckskatt och en värderelaterad skatt som uppgår till en viss procent av försälj- ningsvärdet. Momsen beräknas på priset inklusive punktskatterna. Miniminivån på tobaksskatten inom EU är av detalj- handelspriset (exklusive skatter). I ligger dock andelen endast på beroende på höga handelsmarginaler. Det sammanlagda detaljhandelspriset är mycket högt i i jäm- förelse med de flesta EU-länder. införde en beskattning i enlighet med EU:s miniminivå. De höga priserna i detaljhandeln tillsammans med momsen bidrog till att priset för ett paket cigaretter hamnade på 44,50. Efter omfattande kritik mot det höga priset ansågs tobaksskatten för hög. Skattesystemets trovärdighet var hotad och man var dessutom orolig för att den organiserade brottsligheten skulle få fotfäste i . Skatten sänktes igen , och det sammanlagda priset per paket cigaretter är nu . har tillåtits att ligga under EU:s miniminivå . har antagits en direktivändring som innebär att om ett land har ett skatteuttag på totalt per 1000 cigaretter är det tillåtet att frångå principen om ett skatteuttag på av priset.17 Bara två länder inom EU hade ett högre pris på cigaretter än , och . har betydligt högre priser än på tobaksvaror. 17 Fr.o.m. blir gränsen per 1 000 cigaretter. Skatteuttag i olika länder Tobaksskatt i EU-länderna, , procent av detaljhandelspriset * Sorterat efter denna kolumn. Källa: European Commission, Excise Duty Tables. Det förekommer stora skillnader mellan länder när det gäller hur man har fördelat sitt skatteuttag mellan bensin och diesel, respek- tive hur man tar ut skatt på diesel för olika ändamål. Momsen påverkar även här det totala priset. Miniminivån för beskattning av blyfri bensin är per liter (). ligger någonstans i mitten i en jäm- förelse av beskattningen av bensin i EU länderna. I gengäld har tillsammans med den högsta momsen. Punkt- skatterna för diesel för industrin (och för kommersiella ändamål) och till uppvärmning skiljer sig mellan länderna, ligger i toppen tillsammans med (och har dock en högre punktskatt på detta område). Grannlandet har bara en fjärdedel av den svenska skatten på diesel för dessa användningsområden. Skatteuttag i olika länder har en lägre skattesats på dieselolja som används i industrin, för andra ändamål än som drivmedel. Denna uppgår till per liter. Punktskatter på bensin och diesel i EU-länderna, , euro per Industri/Komm. 17,5/5 21/12,5 * Sorterat efter denna kolumn. Källa: European Commission, Excise Duty Tables. 3.7Reformer i ett urval av länder Det sker en kontinuerlig förändring av skattesystemen i länderna runt omkring oss. gjorde en genomgripande förändring 91, även och reformerade sina system . Andra länder gör större reformer . Gemensamt för de reformer som sker i är en anpassning till den ökade integrationen mellan länder och den ökade rörligheten inom EU. Genom reformerna uppnås en konvergens på de områden där hög rörlighet råder. Arbetet inom och uppförandekoden verkar dessutom pådrivande på denna utveckling. skapas en del särlösningar för att Skatteuttag i olika länder skydda det egna landets skattebaser. I följande avsnitt beskrivs reformer som genomförts i ett urval av länder. I två fall har en omfattande omläggning av skattesystemet genomförts, i de andra fallen beskrivs endast korrigeringar som gjorts på kapitalskatte- området för att undvika kapitalflykt. Den förhållandevis omfattande skattereform som genomförs i har blivit mycket uppmärksammad. Det går ännu inte säkert att bestämma omfattningen på reformen, då den i sin helhet inte är fullt genomförd, men en uppskattning ger vid handen att skatten sänks med 93 mdr . Detta motsvarar av BNP, varav riktar sig till hushåll och till företag. Detta kan jämföras med den svenska inkomstskattesänkningen (kompen- sationen för egenavgifterna m.m.) mellan , vilken fullt genomförd kommer att motsvara av BNP. har varit särskilt utsatt för gränsöverskridande fusk med finansiellt kapital. De tyska spararna har haft stora möjligheter till låg- eller obeskattad avkastning i länder med fullständig bank- sekretess, , och . 1990 uppskattade den tyska skattemyndigheten att av tyskarnas sparande rapporterades till skatteförvaltningen.18 Som en lösning på detta problem införde man en 10-procentig källskatt på bank- sparande. Denna fick dock motsatt verkan och medförde ett omfattande utflöde av finansiellt kapital, speciellt till , varför den snart avskaffades. 1993 introducerades en ny källskatt på sparande, den här gången kombinerad med ett årligt grundavdrag på 6 000 (motsvarande ). Några av viktigaste inslagen i den senaste tyska reformen är bl.a. nedsättningen av den högsta marginalskattesatsen på individernas inkomster från år fr.o.m. år 2005.19 Vidare sänks den lägsta skattesatsen från till 15 pro- cent. Grundavdraget höjs från motsvarande till . sänks dock tröskeln för det högsta skiktet 18Lodin, What ought to be taxed and what can be taxed a new international dilemma, 2000. 19Inkomstskattereformen införs i tre steg, 2001, 2003 och 2005. Skatteuttag i olika länder i marginalskatteskalan från motsvarande cirka 550 000 svenska kro- nor till cirka 490 000. Samtliga skattebetalare betalar ett tidsbegränsat solidaritets- tillägg på , detta inkluderas i inkomstskatten för individer. Kapitalinkomster (utdelningar, räntor, reavinster) beskattas till- sammans med övriga inkomster. Ett standardavdrag för utgifter med motsvarande medges, samt ett grundavdrag motsvarande (detta gäller för inkomster utöver det skattebefriade skiktet). Före sammanläggning med förvärvs- inkomster sker en nedkvotering av utdelningar och reavinster på aktier och andelar . För utdelningsinkomster ersätter kvotsystemet det integrerade system som använts tidigare, med dess kombination av nedsättning av skatten på utdelad vinst och avräkning i ägarledet. Reavinster är skattefria om de innehafts (gäller inte s.k. väsentligt ägande). Vid kortare innehav och vid väsentligt ägande tas halva reavinsten upp till beskattning och försäljnings- kostnader är avdragsgilla till hälften. Den tyska förmögenhets- skatten avskaffades 1997. Tyska medborgare dominerar fortfarande som ägare av tillgångar i schweiziska banker. Som en lösning på detta har ett program liknande den skatteamnesti som införts i (se nedan) dis- kuterats. Svårigheten är dock att allmänheten inte är positivt inställd till att ett stort antal skattefuskare ska få undantag från skattskyldigheten. Skatten på bolagsvinster sänks till . Den totala skatten på bolagsvinster, inklusive genomsnittlig delstatlig näringsskatt och solidaritetstillägg, blir . Utdelningar mellan bolag är skattefria. Detta gäller även för utländska företag med fast drift- ställe i . Kostnader vid inhemsk utdelning är inte avdrags- gilla. Med den tyska reformen blir av utdelningar från utlandet skattefria medan kostnader i samband med utländsk utdelning är avdragsgilla. I relation till det svenska skattesystemet innebär reformen att den tyska bolagsskatten fortfarande befinner sig på en väsentligt högre nivå än den svenska. Den totala skattebelastningen på bolagsvinster (inklusive näringsskatt och solidaritetstillägg) har sänkts från (kvarhållen vinst) till . Den högsta marginalskatten på individers ränteinkomster blir 42 pro- cent efter reformen, vilket ska jämföras i . Skatteuttag i olika länder har reformerat sitt skattesystem. Det nya systemet är ämnat att skapa robusta förutsättningar genom en breddning av skattebasen och lägre skattesatser. Skatten på arbete har sänkts och skatteuttaget har växlats över på indirekta skatter (moms och punktskatter). Det nya systemet är ämnat att vara enkelt, skapa en balanserad och rättvis fördelning av skatterna samt stärka den ekonomiska strukturen och förbättra den internationella konkurrenskraften. Sedan första har man ett nytt inkomstskattesystem i vilket inkomsterna delas in i tre s.k. boxar. Till den första boxen för man beskattningsbara inkomster från arbete och eget hem. I box nummer två läggs skattepliktiga inkomster från substantiella intressen i företag och reavinster respektive reaförluster. I den sista boxen, nummer tre, läggs skattepliktiga inkomster från sparande och investeringar. Beskattningsbar inkomst beräknas som inkomst minus avdrags- gilla förluster. Personliga avdrag ligger i botten. Efter att skatten är framräknad ges en generell skattereduktion. En särskild skatte- reduktion förekommer också, storleken på denna är beroende på om man har anställning, på inkomstnivå, på antalet barn i hushållet samt på ålder och civilstånd. Box 1 innehåller inkomster från näringsverksamhet, inkomst av tjänst, inkomster från periodiska betalningar samt inkomst från eget hem. I denna box får man göra avdrag för utgifter för inkomsternas förvärvande, barnomsorgsavgifter samt övriga per- sonliga avdrag. Inkomster beskattas i en progressiv skala från på de högsta inkomsterna. Ett särskilt förvärvs- avdrag får göras av personer i anställning. 20 Beskrivningen är hämtad från Taxation in the 2001, , . Skatteuttag i olika länder Inkomsten från egna hem beräknas som ett hyresvärde, vilket ska motsvara inkomster minus kostnader för boendet. Detta är alltid positivt och läggs till övriga arbetsinkomster. Från inkomster från egna hem får avdrag göras för ränteutgifter och tomträtts- avgälder (ground rent). Reglerna för beskattning av egna hem gäller endast permanentbostaden, övriga fastigheter beskattas i box tre. Inkomst från substantial interest i ett företag (vilket motsvarar ett direkt eller indirekt ägande som överstiger av aktierna i företaget) beskattas i denna box. Utdelningar och reavinster för storägare beskattas med en proportionell skattesats på 25 pro- cent. I box tre beskattas sparande och investeringar. Reformen innebär på detta område att förmögenhetsskatten och kapitalinkomst- skatten har ersatts av en schablonintäktsskatt på tillgångar. Schablonintäkten antas uppgå till på nettokapitalet. Nettokapitalet beräknas som det genomsnittliga marknadsvärdet med värdering per och . På avkastningen tas ut en inkomstskatt på . Den faktiska avkastningen (räntor, utdelningar, reavinster eller förluster) be- aktas alltså inte. Alla skulder som hänför sig till inkomster i boxen får dras av. Ett tröskelvärde existerar för avdragsrätten, skulder upp till ett belopp motsvarande är inte avdragsgilla. Kapitalinkomster understigande vissa belopp är skattefria. Ett grundavdrag medges på motsvarande . Grund- avdraget är dock högre för personer med barn samt för personer (avdraget kan max bli motsvarande ). I ekonomiska termer innebär systemet att avkastning som de facto överstiger kommer att beskattas med en lägre effektiv skatt än och avkastning som understiger beskattas med en högre effektiv skatt. Före reformen hade en förmögenhetsskatt som innebar en skatte- Skatteuttag i olika länder sats på på förmögenheter överstigande motsvarande . Denna har avskaffats. Efter reformen har kapitalskatteintäkterna ökat enligt det holländska finansministeriet. Bolagsbeskattningen omfattades inte av reform. Kortfattat ser systemet ut som följer. Den högsta skatten på företagens vinster är . På vinster under motsvarande är bolagsskatten . Utdelning mellan företag beskattas inte hos det mottagande bolaget, detta gäller även för utländska bolag. Vinster från andelar i bolag beskattas inte, förluster är följaktligen inte avdragsgilla. I sker en reformering av skattesystemet. Som ett led i skattereformen har man introducerat en skatteamnesti för inkomster som tas hem från utlandet (det rör sig i stor utsträck- ning om tillgångar i schweiziska banker). Skatteamnestin infördes fr.o.m. och var ursprungligen tänkt att gälla fram . Amnestin består i att, istället för en inkomstskatt på mellan på de obeskattade till- gångar som tas hem, betalas endast en engångssumma i form av en tullavgift på . Sedan anses tillgångarna vara skattade och klara. Den italienska regeringen hoppas på att detta ska ge ett kapitalinflöde motsvarande . har dock förväntningarna inte uppfyllts.21 har också en historia med ett stort utflöde av sparande. En fullständig banksekretess gör det dessutom svårt för de Österrikiska skattemyndigheterna att få uppgifter om in- komster. I valde man dock en annan lösning än den italienska. introducerades en definitiv anonym käll- skatt om på bankräntor, utdelningar och liknande inkomster. Denna skatt ersatte den tidigare beskattningen på detta område. införde man en tidsbegränsad skatteamnesti och straffamnesti för allt fusk med skatt på ränteinkomster, vilket även 21 Tax Notes Internationel, Vol. 26, No. 3, , s. 281. Skatteuttag i olika länder inkluderade oredovisat sparande i utlandet. Detta resulterade i ett stort återflöde av gränsöverskridande sparande.22 Även och har övervägt att introducera skatte- amnesti för utländska tillgångar. De samlade skatternas andel av BNP, den s.k. skattekvoten, är ett mycket bristfälligt mått när man jämför olika länder. Inverkan bl.a. från olika utformning av transfererings- och bidragssystemen, från tillfälliga faktorer enstaka år, från om socialförsäkringarna är lag- stadgade eller avtalsreglerade och från över- respektive underskott i budgeten är alldeles för stor. Vid ett försök att rensa från ovanstående faktorer krymper skillnaderna mellan länderna avsevärt. framstår dock, såväl före som efter rensningen, som det land som har högst samlat skatteuttag. Inverkan från ålderssammansättning är dock inte bort- rensad i denna jämförelse. Det är mer meningsfullt att studera beskattningen av de olika baserna än försöka tolka den samlade skattekvoten. Man bör titta både på hur mycket skatt som i genomsnitt belastar de olika baserna och på marginalskatterna. har, vid en internationell jämförelse, hög genomsnittlig skatt på de breda skattebaserna arbetsinkomster och konsumtion, men hamnar kring mitten bland för bolagsskatter och egendomsskatter (fastighets- och förmögenhetsskatter). Med tanke på höga totala skatteuttag framstår marginal- skatterna som förhållandevis låga. Det gäller i särskilt hög grad marginalskatten på investeringar näst har den lägsta. har, näst , de högsta skatterna på vin och sprit. Tobaksskatterna hamnar också tämligen högt. bensinskatt framstår som genomsnittlig i ett EU-perspektiv. genomför en uppmärksammad reforme- ring av sitt skattesystem. Reformen kommer att omfatta av BNP. reformerade sitt skattesystem . Den största nyheten var att förmögenhetsskatten och kapitalinkomst- skatten ersatts av en schablonintäktsskatt på tillgångar. 22 Se not 18. Skatteuttag i olika länder ningen baseras på grundantagandet att individer har en avkastning på på sitt nettokapital. Man tar alltså ingen hänsyn till hur stora de faktiska räntorna, utdelningarna och reavinsterna varit. införde 1994 en definitiv anonym källskatt om 25 pro- cent på bankräntor, utdelningar och liknande inkomster. införde man en tidsbegränsad skatteamnesti och straffamnesti för allt fusk med skatt på ränteinkomster, inklusive sparande i utlandet. Detta resulterade i ett stort återflöde av gränsöverskridande spa- rande. genomför en skattereform, som också innefattar en skatteamnesti. 4 Skattesamarbete mellan länder1 Det finns ett flertal organisationer och internationella samman- slutningar som verkar för ett ökat samarbete i skattefrågor på det internationella planet. är aktivt i flera konstellationer, varav de viktigaste är EU och . För att belysa den internationella skattekonkurrensen är det av vikt att uppmärksamma utvecklingen av gemensamt arbete på skatteområde och framväxten av skatte- avtal mellan länder. I detta avsnitt beskrivs internationell beskattning och avtal endast övergripande och principiellt. En mer grundlig genomgång av internationell beskattning och skatteavtalens betydelse för enskilda inkomstslag görs i kapitel 10 som behandlar gränsöver- skridande förfaranden på olika skatteområden. De styrande principerna för länders agerande i internationella forum skiljer sig mellan länder och har sannolikt förändrats över tiden. Medan ett land är intresserat av att gynna verksamhet förlagd till hemlandet kan principen för ett annat land vara att maximera skatteintäkterna. Ett styrande intresse kan också vara att gynna företag från det egna landet som verkar i tredje land. Avtal och uppgörelser mellan länder drivs också fram av en strävan efter konkurrensneutralitet, en vilja att undvika att samma inkomst beskattas i flera länder samt att man gemensamt vill förhindra ett utbrett skattekringgående och fusk. Ett övergripande mål för den svenska internationella skatte- lagstiftningen är konkurrensneutralitet. Neutralitetsfrågan betrak- tas företrädesvis ur den beskattande statens synvinkel. Det innebär att beskattningen för en person ska vara neutral mellan avkast- 1 Kapitlet grundar sig i huvudsak på expertrapporterna 4, 5, 6 och 7, SOU 2002:47, Volym B. ningen på investeringar inom landet och i utlandet, dvs. skatten ska bli densamma oavsett om inkomsten kommer från hemlandet eller utlandet. Denna form av neutralitet betecknas kapitalexportneutra- litet och är huvudprincipen för inkomstbeskattningen hos hushållen (beskattar de svenska hushållens inkomster lika oavsett varifrån de kommer). Ett annat neutralitetsbegrepp benämns kapitalimportneutralitet. Begreppet utgår från att alla investeringar på en marknad (t.ex. i ) ska behandlas skattemässigt lika för samtliga aktörer på samma marknad, oavsett i vilket land investerarna bor. Denna neutralitetsform tillämpas i praktiken i den svenska bolagsbeskatt- ningen där ägarens hemvist inte spelar någon roll (vi beskattar vinster som uppkommer i svensk produktion i oavsett till vem de sedan utbetalas). Beroende på vilken form av neutralitet man avser åstadkomma tillämpas olika principer för när skatten tas ut och på vilka inkomster. Principerna är kopplade till de olika neutralitets- begreppen. Källstatsprincipen (eller territorialitetsprincipen) innebär att inkomsterna beskattas vid källan, dvs. i den stat där de uppkommer, och ingen hänsyn tas till mottagarens hemvist. Hem- vistprincipen (eller domicilprincipen, bosättningsprincipen) innebär att man ska bli beskattad i det land man har sitt hemvist men där för alla inkomster, oavsett till vilket land i världen källan är förlagd. I den indirekta beskattningen av konsumtion och produktion kan två principer för uttag av skatt urskiljas. Den första är destinationslandsprincipen, vilken innebär moms och punktskatter påförs i det land där varan eller tjänsten konsumeras. Den andra principen är ursprungslandsprincipen, vilken innebär det motsatta, att skatt på varor och tjänster tas ut i det land där de produceras, i ursprungslandet. tillämpar olika principer beroende på i vilket led beskatt- ningen sker. För bolagsinkomster från företag med fast driftställe i tillämpas källstatsprincipen och endast de vinster som upp- kommer inom landet beskattas. I detta sammanhang ska framhållas att beskattningen träffar varje bolag för sig, inte hela koncerner. Inom internationella koncerner är normalt all verksamhet inom organiserad i svenska bolag och all utländsk verksamhet i utländska bolag. Bolagsskatten utgår således oberoende av var före- taget ägarmässigt hör hemma och oberoende av huvudkontorets lokalisering. All produktion inom landets gränser beskattas i , men i gengäld har inga beskattningsanspråk på dotterbolag i utlandet (med undantag för så kallade CFC-bolag). För privat- personer gäller istället hemvistprincipen vid beskattningen. Alla inkomster som tillfaller en person bosatt i ska beskattas i landet, oavsett vilken källa de har. Detta förutsätter givetvis att svenska skattemyndigheter får information om skatteunderlaget. Vid beskattningen av konsumtionen tillämpas destinationslands- principen som huvudprincip. Varför håller sig då inte länder till en princip för beskattningen? Ett problem med en fullt ut tillämpad källstatsprincip är att det skulle innebära att länderna avsäger sig beskattningsrätten för inkomster alstrade i utlandet. Systemet tillåter individer att flytta sina inkomstkällor till de länder som passar bäst i beskattningshän- seende, vilket sätter press på en harmonisering av skattesatserna mot den lägsta rådande nivån.