sou · GQB330d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Att få information om vad maten innehåller kan tyckas vara primärt. är det emellertid inte möjligt att få information om hur den mat som in- handlas i dagligvaruhandeln påverkar kvinno- och/eller mans- kroppen. överlämnade Utredningen gällande konsumentinformation om dagligvaror betänkandet Märk väl! (SOU 1999:7), i vilket det bland annat anförs följande: Information om dagligvaror är väsentligt för att konsumenterna skall kunna göra väl övervägda val och på så sätt bland annat undvika ekonomiska och andra risker. Därtill är det av intresse för samhälls- utvecklingen att konsumenterna erbjuds erforderlig hälso- och miljö- information så att de vid sina val kan ta hänsyn till hälso- och miljö- aspekter. Således är det särskilt väsentligt att konsumenterna vid själva köptillfället har tillgång till erforderlig information. För att underlätta för konsumenterna att på ett översiktligt sätt kunna få tillgång till erforderlig information bör ev. miljömärkning placeras i anslutning till basinformationen. Detsamma bör gälla vid placering av ev. nyckelhålsmärkning.16 Tanken är således att konsumenterna ska ha möjlighet att göra sitt val av produkter redan i butiken. För dem som önskar välja bort varor som inte är miljömärkta eller till exempel inte uppfyller kraven för Nyckelhålet finns således dessa möjlig- heter. De som önskar handla jämställt har emellertid inte någon sådan möjlighet. Med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle de som just önskar göra jämställda val få möjlighet att välja 16 SOU 1999:7, Märk väl! En studie av näringsidkares syn bort de varor som inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärk- ningen av dagligvaror. Vid sidan av dagligvaruhandeln kommer konsumenterna även i kontakt med livsmedel när de till exempel besöker ett kafé eller en restaurang. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livs- medel gör det således även möjligt att överföra kraven för jämställ- da livsmedel till restaurangbranschen, vilken har nära kopplingar till hotellnäringen. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhets- märkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att både göra aktiva val av den mat som de önskar inta och välja den restau- rang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. Därtill kommer att såväl den enskilda butikens som restau- rangens respektive hotellets tjänster kan komma att bli föremål för just frivillig jämställdhetsmärkning. Utredningen har valt att föra diskussioner med en kvinnlig infor- mationsansvarig företrädare för ett multinationellt livsmedelsföre- tag. Utredningen har även fört samtal med företrädare för två olika hotell. Det ena hotellet företräddes av en kvinna, det andra av en man. Kvinnan är marknadsansvarig och mannen arbetar som recep- tionschef. De båda kvinnorna satt i företagens ledningsgrupper. Samtliga verksamheter är belägna i . Att kvinnors och mäns biologi skiljer sig åt kan emellanåt ha bety- delse för hur kvinnors och mäns kroppar reagerar på livsmedel och läkemedel.17 Trots att gruppen kvinnliga patienter är större än gruppen man- liga patienter bedrivs den medicinska forskningen i princip endast med fokus på män. Detta gäller både inom läkemedelsindustrin och inom den kliniskt medicinska forskningen. Överläkaren docent vid , menar därför att faran är överhängande att just kvinnor ska drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. Kvinnors och mäns skilda biologiska förutsättningar innebär bland annat att symptomen hos dem är olika när de drabbas av likadana sjukdomar. Detta får till exempel till följd att kvinnor som drabbas av sjukdomar inte alltid erhåller adekvat vård, eftersom deras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska 17 Det nu förda resonemanget utgår visserligen från läkemedel som omfattas av läkemedels- lagen, men diskussionen är densamma för såväl övriga läkemedel som naturläkemedel. En studie av näringsidkares syn beskrivningarna av sjukdomarna. Det föreligger således en fara för att kvinnliga patienter felbehandlas och att de medicinska farorna inte förebyggs i tillräcklig utsträckning. Till exempel är det en allmän uppfattning att den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är bröstcancer, vilket är fel. Den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är hjärtinfarkt – precis som för män. På grund av att en del av den officiella statistiken (till exempel WHO-statistik när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar) endast om- fattar personer under 60–ser det ut som om kvinnor inte drabbas lika ofta som män av hjärtinfarkt. Generellt sett är det nämligen så att män drabbas av hjärtinfarkt , medan kvinnorna i allmänhet drabbas . Många av de kvinnor som drabbas av hjärtinfarkt saknar också de symptom som anses vara typiska. Detta kan leda till att kvinnor som söker hjälp för smärtor i bröstet inte blir adekvat behandlade. Kvinnor drabbas mer av så kallade tysta hjärtinfarkter utanför sjukhusen. Kvinnors och mäns kroppar bryter ned en del mediciner på olika sätt, vilket är särskilt tydligt när det gäller medicinering mot högt blodtryck och hjärtsjukdomar. Det finns flera förklaringar till varför kvinnor som grupp ingår i den medicinska forskningen i så liten utsträckning som de gör. Bland annat brukar man motivera avsaknaden av kvinnor vid stu- dier av läkemedel med att kvinnors biologi gör studierna mer kost- samma: menstruationscykler med varierande hormonhalter och klimakteriebesvär kan komplicera studierna. Avsaknaden av kvin- nor vid läkemedelsstudier motiveras också med att resultaten blir mer korrekta om studierna endast utförs på män, eftersom de anses utgöra the golden standard. Ytterligare en anledning till att inte låta kvinnor ingå i läke- medelsstudier är att kvinnor kan bli gravida och att eventuella barn kan drabbas av skador som orsakas av de testade läkemedlen. Mot detta bör man emellertid väga risken för att läkemedel som anses vara säkra faktiskt inte testats på dem som de är avsedda för, näm- ligen kvinnor och barn. Detta är några frågor som är av central betydelse när det gäller möjligheten införa kvalitetssäkringar ur könsperspektiv. Utred- ningen menar att det finns anledning att belysa problematiken ytterligare, för att undersöka möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av vissa läkemedel och medicinska tjänster. Utredningen har fört diskussioner med en kvinna som är jäm- ställdhetsansvarig vid ett multinationellt läkemedelsföretag. En studie av näringsidkares syn redogör för hennes syn på frågor om jämställdhetsmärkning i det följande. Ett område, vars produkter har nära koppling till läkemedelsområ- det är functional food. Functional food kan ses som en samlings- beteckning för en grupp livsmedel som kan konsumeras som vanlig föda. De påstås dock ha specifika, dokumenterade hälsoeffekter och riktas till en bred allmänhet. De skiljer sig således från läke- medel genom att de inte enbart är avsedda för behandling av en viss grupp människor. Functional food skiljer sig även från så kallade kosttillskottsprodukter och naturläkemedel genom att de just är livsmedel och alltså inte har formen av piller eller pulver. Även om functional food är ett oreglerat område i före- kommer användningen av begreppet i tämligen stor utsträckning vid lansering och marknadsföring av livsmedel som påstås ha nämnda egenskaper. Vid en studie av framkom det att det var få konsumenter som kände till innebörden av be- greppet. Men trots detta finns det ändå ett flertal produkter som kan betecknas som functional food. Trenden med funktionell mat började i i mitten på 1980- talet och har snabbt spridit sig västerut. ligger i täten i västvärlden, men och då särskilt börjar kom- ma ifatt. Bland de produkter som är att hänföra till functional food bör framför allt följande uppmärksammas: -mejeriprodukter i vilka det påstås ha tillsatts nyttiga bakteriekultu- rer, -fiberrika bröd- och pastaprodukter, -margariner som påstås innehålla nyttiga fetter såsom omega 3-fett- syror samt -drycker i vilken frukter har tillsatts för att göra dem mer nyttiga. Utredningen har diskuterat möjligheten att jämställdhetsmärka livsmedel med en kvinnlig informationsansvarig företrädare för ett multinationellt livsmedelsföretag och , professor i industriell näringslära, tillika VD vid . Han menar att det finns möjligheter att jämställdhetsmärka just functional food. En studie av näringsidkares syn Det ställs stora krav på konsumenterna i samhället. Bland annat förväntas konsumenterna göra aktiva val när det till exempel gäller möjligheten att finansiera sin ålderdom (val av pensionsfond) och när det gäller distribution av el samt telefonitjänster. De ökade möjligheterna till fria val kan visserligen upplevas som tyngande. Men dessa nya möjligheter kan leda till att konsumenterna blir mer medvetna, vilket kan få till följd att de ställer större krav på näringslivets distribution av produkter och tjänster. Vi såg i det tidigare att det finns flera schablonartade bilder av män och kvinnor. Dessa bilder genererar själva nya generaliseringar som förstärker de tidigare schabloniserade bilderna. Att kvinnor och män har olika löner är en sådan bild som genererar uppfatt- ningar om mäns och kvinnors ekonomier. I Kvinnomaktutred- ningen förklarades mäns högre löner med att män redan har högre löner än kvinnor.18 Det förekommer än att män erhåller högre lön än kvinnor på grund av att de är män och att män är s.k. famil- jeförsörjare.19 Fördelningen mellan män och kvinnor över olika yrkesgrupper och deras genomsnittliga medellön framgår av nedan- stående tabell. 18SOU 1998:6, Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , s. 125. 19En avdelningssköterska i motiverade ett lönetillägg om med att den manliga sjuksköterskan var just familjeförsörjare. En studie av näringsidkares syn De tio vanligaste yrkesgrupperna 1998 Antal , könsfördelning (i procent) samt kvinnornas lön i procent av männens. Hel- och deltidsanställda. Rangordnade efter samtliga i yrkesgruppen Säljare, inköpare, Källa: Lönestatistik, SCB20 20 På tal om kvinnor och män, Lathund om jämställdhet 2000, , (2000). En studie av näringsidkares syn Att män har högre förvärvsinkomst under sitt yrkesverksamma liv ökar deras möjligheter att erhålla en högre pension än kvinnor. Till detta kommer att kvinnor lever än män. Vid utbetalning av pensioner framhålls det stundom att det sker omfördelningar av pensionsmedel från män till kvinnor. Medan kvinnornas livslängd beräknas uppgå till , uppgår männens livslängd endast till , vilket ger en skillnad på 3,69 år.21 Det kan tyckas vara rik- tigt att den som erhåller försörjning än någon annan inte kan erhålla lika mycket som den som erhåller försörj- ning . Detta gäller nog särskilt om den som erhåller pensionsersättningen inte heller har betalat in lika mycket som jämförelsepersonen . Men ställs detta resonemang i ljuset av personernas könstillhörighet, inställer sig genast frågan hur det kommer sig att det generellt sett är grup- pen kvinnor som ska erhålla den lägre ersättningen. Att det därut- över har visat sig att kvinnor även erhåller lägre ersättningar när de har erlagt en lika hög avgift som männen gör frågan än mer intres- sant. En viktig förutsättning för att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor är möjligheten att vara ekonomiskt oberoende, dvs. att det föreligger ekonomisk rättvisa mellan könen. Av studier mellan hushåll (alltså inte mellan män och kvinnor) framgår det bland annat att förmögenheterna är än mer ojämnt för- delade än inkomsterna. När det gäller fördelningen mellan mäns och kvinnors nettoförmögenhet och egen disponibla inkomst är den i huvudsak jämn. ägde kvinnor av den privata nettoförmögenheten. Deras individuella disponibla inkomster upp- gick år av männens. Kvinnornas tillgångar är emellertid i princip genomgående lägre än männens, vilket framgår av nedanstående tabell. 21 SOU 1998:3, Välfärdens genusansikte, s. 139. En studie av näringsidkares syn Tillgångar och skulder 1992 för samtliga. Belopp i miljarder kronor, kvinnors tillgångar och skulder som andel av mäns i procent. Källa: SCB, inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll.22 Av tabellen framgår det bland annat att kvinnors tillgångar från näringsverksamheter endast uppgår till 24, av männens tillgångar i samma verksamheter. Bankvärlden har alltemellanåt kri- tiserats av kvinnor för att kvinnor inte har möjlighet att erhålla lån 22 Tabellen är hämtad ur SOU 1997:87, Kvinnor, män och inkomster. Jämställdhet och oberoende, s. 63. En studie av näringsidkares syn för igångsättning av nya näringsverksamheter i lika hög utsträck- ning som män. Naturligtvis är det inte lämpligt att utan vidare godta denna kritik. Vi menar emellertid att det kan finnas anled- ning att belysa denna problematik ytterligare för att därefter ta ställning till huruvida det är möjligt att jämställdhetsmärka bank- tjänster i till exempel det här avseendet. Vi har mot bakgrund av detta valt att även belysa frågan huruvida det är möjligt och även lämpligt att jämställdhetsmärka tjänster inom just bank- och försäkringsbranschen. Utredningen har fört diskussioner med två svenska försäkrings- bolag som tillhör de största i och med en av stor- banker som har förgreningar på världsmarknaden. Det ena försäk- ringsbolaget företräddes av sin informationschef och det andra av sin områdeschef. Båda var män. Banken företräddes av en kvinna, som var jurist. Alla tre var representerade i bolagens lednings- grupper. Både banken och försäkringsbolagen bedriver verksamhet över hela landet. går i likhet med övriga västvärlden mot ett samhälle inom vilket informationsteknologin (IT) spelar en allt större roll. Jäm- ställdhetsrådet för transporter och IT () beskriver IT som en samlingsbeteckning för telefon i mobiltelefoni, radio, TV, fax, data- kommunikation samt elektronisk post och Internet, datasystem och elektroniska faktureringssystem. är ett av de mest datortäta länderna i världen. Av nedan- stående tabell framgår den geografiska spridningen av Internetan- vändare. En studie av näringsidkares syn SOU 2002:30 Geografisk fördelning av Internetanvändare Källa: , DVD (2000) Så många som av männen och av kvinnorna har tillgång till dator. Det gör till en av världens mest avan- cerade IT-nationer. Siffrorna är förhållandevis jämna, vilket i och för sig inte är detsamma som att kvinnor och män använder dato- rerna på ett likartat sätt. Den nya teknologin har emellertid fått till följd att avstånden mellan människorna i samhället har kortats. är det inte bara möjligt att betala räkningarna och göra matinköpen eller boka hotell och resor hemifrån den egna datorn, utan det är även möjligt att konsultera medicinsk expertis över nätet.23 Det vore högst olämpligt att Utredningen underlät att beakta ett område som är under så stor framväxt som informationstekno- login. När det gäller IT-området har vi i första hand valt att under- 23 Se till exempel , för infektionssjukdomar under graviditet och . En studie av näringsidkares syn söka huruvida det är möjligt att jämställdhetsmärka de tjänster som tillhandahålls, men det finns ändå klara kopplingar till produktom- rådet. Flertalet av de produkter som bjuds ut på Internet kan ju komma att bli föremål för jämställdhetsmärkning inom till exempel läkemedels- och livsmedelsbranscherna, vilket gör att vi också bör belysa kopplingar mellan IT och jämställdhet.24 Vi har således valt att även belysa möjligheten att införa ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning inom IT-branschen. Utredningen har fört diskussioner med en marknadsansvarig man vid ett mindre IT-bolag. Bolagets verksamhet sköts från en större ort i . 8.6Synen på frivillig jämställdhetsmärkning, en inledning Syftet med den aktuella studien var att belysa de frågor som kring- gärdar jämställdhetsområdet genom att diskutera eventuella möj- ligheter eller hinder som ett förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att stöta på. I syfte att kunna föra fördomsfria diskussioner med intervjuper- sonerna lovades de fullständig anonymitet. Det ska således inte vara möjligt att kunna identifiera dem eller det bolag som de före- träder. För att underlätta läsningen och göra beskrivningarna mer levande har vi valt att ge såväl intervjupersonerna, företagen och orterna för verksamheterna nya namn. Gemensamt för företrädarna var att de menade att det kan finnas marknadsmässiga poänger med jämställdhetsmärkning, även om de ställde sig frågande till innebörden av jämställdhetsmärkning och vad en sådan kan komma att innebära. Samtliga företrädare menade dock att det är väsentligt att göra en helhetsbedömning av företa- gets hela verksamhet när det gällde jämställdhetsfrågor. 8.7Synen på jämställdhetsmärkning inom livsmedelsnäringen tillhör ett av de största livsmedelsföretagen i . ingår i en multinationell koncern inom livsmedels- branschen. I livsmedelsbranschen skiljer man på konsumenter och 24 Utanför Utredningens arbete faller emellertid de frågor som för transporter och IT () har i uppdrag att belysa och undersöka. En studie av näringsidkares syn Konsumenterna är de som köper produkterna. Konsumen- terna köper sina varor av livsmedelsbranschens kunder. I finns det i princip endast tre stora kunder: . Utredningen har intervjuat som är informationschef vid . är och har arbetat vid företa- get i omkring . Innan hon kom till arbetade hon vid ett större företag i byggbranschen. Livsmedelsindustrin är av tradition manlig. De som arbetar inom den primära jordbruksproduktionen liksom kunderna och säljarna är män. De som köper produkterna (konsumenterna) är huvudsak- ligen kvinnor. är ett traditionellt livsmedelsföretag. Det har som policy att tillverka och marknadsföra livsmedel som innebär en matupplevelse. I fabriken förädlas basråvaror till färdiga produk- ter. Den mat som kommer ut från fabriken är bearbetad till mer eller mindre färdiga produkter. Även om de som köper varorna oftast är kvinnor, reflekterar under tillverkningsprocessen i princip aldrig över konsumenternas kön. Däremot har demografiska frågor kommit att inta en allt mer central plats i diskussionen om vilka produkter som ska tas fram. Av studier om konsumenters matvanor framgår bland annat att konsumenter inte är en enhetlig massa. Konsumenterna vill inte heller alltid ha samma produkter. vill de ha grönsaker och nyttig så kallad Nyckelhålsmärkt mat. Andra gånger önskar de desserter och vid ytterligare andra tillfällen önskar de sockerfri mat eller Gröna Gården-produkter. Att den svenska befolkningen håller på att bli äldre har gjort att har börjat ställa frågor om vad maten innehåller och hur nyttig den är. Därutöver har frågor om konsumenters tid och krav på bekväm- lighet kommit att inta en allt mer framträdande roll för inrikt- ningen på den mat framställer. Det är fortfarande främst kvinnorna som har huvudansvaret för den sociala omsorgen om familjen, till exempel matlagningen och det övriga hushållsarbe- tet. Nära två tredjedelar av det obetalda arbetet utförs av kvinnor. Medan kvinnornas obetalda veckoarbetstid beräknas uppgå till En studie av näringsidkares syn och , uppgår motsvarande veckoarbetstid för männen endast och 10 minuter.25 8.7.2Personalens sammansättning vid livsmedelsföretaget Vid i sysselsätts nära 2 000 personer. Ungefär hälften arbetar vid fabriken i , ett litet arbetarsamhälle i . Det är främst processoperatörer som arbetar vid före- taget. LO-kollektivet uppgår till . av de anställda vid i Skåneort är säljare. Där- utöver består personalen av produktutvecklare, marknadsförare och livsmedelsingenjörer. Företagets ledning, marknadsföringsavdel- ning och personalavdelning har sina lokaler i anslutning till fabri- kerna. På samma sätt som för livsmedelsindustrin i övrigt är arbetsför- delningen vid strikt könssegregerad. Medan männen arbetar med processer består kvinnornas arbetsuppgifter huvud- sakligen i att plocka varor. Männen har i mycket större utsträck- ning än kvinnorna arbetsledande positioner. har den strikta könsfördelningen emellertid luckrats upp. Men det är fortfarande så att kvinnorna, i synnerhet de äldre, har mindre an- svarskrävande arbeten än männen. De yngre kvinnorna har dock i större utsträckning än tidigare kommit att få ansvara för en egen process, till exempel tillverkningen av köttbullar. Arbetsklimatet är manligt och beskriver jargongen som gubbig. Kvinnornas andel uppgår till , fördelat över hela företaget. De har i mycket större utsträckning än männen monotona arbetsuppgifter. Ofta är de också lågutbildade och har dåligt självförtroende. Säljarkåren är i princip manlig. Jargongen präglas av det som ibland benämns som en amerikansk företagskultur. Konkurren- sen säljarna emellan är mycket hård, det är som hägrar, med amerikansk fotboll som förebild. Vid säljkonferenser är det ryggdunk och uppgörelser i bastun som gäller. menar att det är förståeligt om kvinnor inte känner sig lockade av den miljön, där arbetsklimatet inte endast är psykiskt pressande, utan även fysiskt tungt. Säljarna förväntas ju inte bara lansera produkterna, utan också plocka upp varor på hyllor och i kyl- och frysdiskar ute i de enskilda livsmedelsbutikerna. 25 På tal om kvinnor och män, Lathund om Jämställdhet 2000, , (2000). En studie av näringsidkares syn de bygga frysdiskar, andra gånger kan det var fråga om att bygga montrar som gör varorna attraktiva, för att på så sätt lyckas kränga så mycket som möjligt. Till det kommer att nästan samtliga butiksinnehavare är män och att säljarens förmåga oftast mäts i volymer, dvs. att de har lyckats kränga så många kartonger som möjligt under minsta möjliga tid. Företaget har emellertid försökt bryta den starka könssegrege- ringen på verkstadsgolvet. arbetade man med ett projekt som hette Sick-Sack26. Projektet syftade bland annat till att öka arbetarkvinnornas självförtroende. Tanken var att de skulle uppmuntras och stärkas så att de vågade söka arbetsledande arbeten i större utsträckning än de gjorde. I syfte att all personal ska ha insyn i företagets hela verksamhet har företaget som policy att låta de tillträdande administrativa cheferna vid gå runt och prova på olika arbetsupp- gifter i fabriken. kom i kontakt med projektet i samband med att hon prövade på arbetet i fabriken. Då mötte hon en kvinna som var i hennes egen ålder (ungefär ). Den kvinnan var både sliten och osäker, hon visste inte ens att man inte behöv- de ha lakan med sig när man åkte iväg på kurs. har denna kvinna vuxit och är en stark och självständig team-ledare vid fabriken. 8.7.3Certifiering och märkning vid livsmedelsföretaget arbetar aktivt med olika typer av ISO-certifiering. Den primära anledningen till detta är att man ofta får förfrågningar om företaget är certifierat. Det växande miljömedvetandet i sam- hället har helt enkelt inneburit att det inte går att ställa sig utanför miljömärkningen. Man använder sig emellertid inte själv av miljö- märkning på kontoret. Däremot ställer företaget alltid krav på att exempelvis tryckerier som det samarbetar med är Svanenmärkta. Skälen till detta är enbart miljömässiga. Orsaken till att de saluför så kallade Kravmärkta matvaror är att de känner en press på sig att som en av största matpro- ducenter leverera åtminstone ett par produkter från Kravmärkta lantbruk. Det är emellertid inte helt lätt att få avsättning för de Kravmärkta produkterna, vilka i princip alltid saknar ekonomisk täckning. Det finns flera studier som visar att konsumenter önskar fler Kravmärkta varor, men det är emellertid få som köper dessa 26 Namnet är fingerat. En studie av näringsidkares syn Kravmärkta produkter är något dyrare än produkter som inte är Kravmärkta. Det är också detta som brukar uppges vara orsaken till att konsumenter inte köper de varor som de säger sig vilja ha.