sou · GQB327d2 · 2003-01-01 00:00:00 — TNC betonar att entydighet och effektivitet i kommunikationen mellan människor, mellan människa och system IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare (t.ex. e-handel) och mellan system (t.ex. vid överföring av data) alla kräver terminologier med stringenta definitioner. Statskontoret menar att framtiden ligger i terminologin: det land som först sätter informationsstrukturer och intelligenta digitala tjänster på IT-dagordningen har skaffat sig ett försprång. Enligt Statskontoret och har språkvården genom en viktig roll att spela här. TNC har pekat på att för att 24-timmarsmyndigheten skall kunna bli verk- lighet krävs att den information, som skall flöda i de nya informa- tionstekniska systemen struktureras och märks. Hur blir en ny infostruktur motorn i e-Sverige, SOU 2000:123; Om be- hovet av insatser för utvecklingen av samhällets informationsinfra- struktur, 2001; Intelligenta tjänster och elektroniska blanketter, 2000.) 10.2.3Språkfrågor och språkteknologi i förvaltningsutvecklingen I regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram betonas inte bara de tre grundstenarna demokrati, rättsäkerhet och effektivitet, utan också flera andra mål och åtgärdsområden som i sig ställer krav på en mer precis och mångfasetterad språkhantering. Öppen- het och insyn kan översättas bl.a. i tillgång till information och dokument på ett klart och begripligt språk. Ambitionen att sätta medborgaren i fokus och att ge bättre service till medborgare och företag innefattar dessutom samverkan och ökad integration mellan myndigheter, vilket bl.a. kräver ett gemensamt språk och gemen- sam information. I handlingsprogrammet sägs att staten skall vara en föredömlig IT-användare och det framhålls att IT är det främsta verktyget att utveckla servicen till medborgarna. Den information som skall hanteras digitalt, både inom en myndighet, mellan mynd- igheter och gentemot omvärlden, måste både konceptuellt och till sitt format vara mer exakt och tydlig än i traditionellt förvaltnings- arbete för att kunna användas i elektronisk handläggning, planering och uppföljning. Statskontoret har pekat på att elektronisk förvaltning kräver språklig ordning och reda. Redan de tidiga datoriseringarna i för- valtningen ställde krav på bättre definitioner av begrepp och termer som skulle användas i ADB-systemen. Brister därvidlag gav problem i den interna bearbetningen med andra system och med IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare användare och mottagare av besked eller beslut. Även när de tekniska hinder eliminerats som gjorde det svårt eller omöjligt att utbyta information mellan de äldre IT-systemen, så kvarstod och kvarstår de språkliga och innehållsliga hindren. Skillnader i termer, begrepp och informationens struktur gör det i många fall fort- farande nödvändigt att ha mänskliga uttolkare och förmedlare mellan systemen. Tidigt inleddes därför arbete i flera myndigheter, olika sektorer och sakområden med att definiera begrepp, precisera termer och standardisera informationsstrukturer. Det underlättar en framtida datorisering, men har naturligtvis en mer vidsträckt betydelse genom att skapa referensramar och språk för verksamheten som sådan. Internettekniken har öppnat nya möjligheter till bredare service- utveckling och samverkan inom och mellan organisationer. Därför är det allt större sakområden som begreppsmässigt och terminolog- iskt måste städas och struktureras för att de nya digitala tjänst- erna skall bli möjliga att utveckla och sjösätta, bli lätthanterliga och vara kvalitetsmässigt tillförlitliga. Några områden har nått långt, även om mycket arbete återstår. På området geografisk information finns en rad standarder och begreppsmodeller som ger förutsättningar för informationsutbyte och tjänsteutveckling, från transportplanering, turistkartor, kom- munala lednings- och rörkartor för grävmaskinister till adress- och fastighetsinformation. Miljödata kan kombineras och samman- ställas tack vare ett tidigt och detaljerat arbete med begrepps- modeller och termkataloger. Biblioteken har enats om systematik, katalogformat och beskrivningsmodeller som grund för utbyte och informationssökning. Andra sakområden och förvaltningssektorer är mer jungfruliga områden i dessa avseenden, och fordrar mer grundläggande insatser. Den breda satsning som bl.a. initiativet 24-timmarsmyndigheten innebär fordrar också ett mer omfattande och effektivt arbete än med begrepp, terminologi och semantik. har några myndigheter ett mer eller mindre formaliserat ansvar för begrepps- definitioner på sina respektive arbetsområden, t.ex. Naturvårds- verket och . Dessa uppgifter behöver aktualiseras, ges en tydlig och formell grund, och lämpligen infogas i ett bredare ansvar för informationsförsörjningen och informationsresurserna på området. Dessutom bör motsvarande ansvar läggas på myndig- IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare heter vars områden berörs bl.a. av digitalisering och 24-timmars- tjänster. (Se vidare kapitel 6.) som de sektors- eller områdesspecifika insatserna effektiviseras behövs enligt Statskontoret insatser som fångar upp de gemensamma problemställningarna för att man på ett mer effektivt sätt skall kunna söka lösningar som kommer flera eller alla områden tillgodo. 10.2.4Digitala tjänster åt alla De tjänster som utvecklas, från enkla talsvarstjänster och dokumentpublicering på en hemsida till mer integrerade, inter- aktiva och komplexa tjänster, öppnar ytterligare kanaler för offent- lig service för medborgare och företagare. Dessa möjligheter bör naturligtvis så långt det går vara öppna för alla medborgargrupper och företagstyper. Statskontoret har pekat på att de språkliga kraven därvidlag är flera. För det första bör anvisningar och bakgrundsinformation på svenska anpassas både till det digitala mediet (vanligen Internet) och till den opersonliga miljön, dvs. till att det normalt inte finns någon att be om ytterligare klargörande. Själva poängen är oftast att erbjuda självservicetjänster och att allt därmed skall vara själv- förklarande. Texter på lättläst svenska borde vara självklara åtminstone för tjänster som har en bred användarkrets. För det andra bör breda tjänster ha åtminstone viss basal in- formation på andra språk än svenska. och några andra myndigheter erbjuder broschyrer på flera språk på sina webbplatser. Antalet portaler med bl.a. vägledningsin- formation för att hitta rätt i förvaltningen väntas öka. Sådan in- formation bör enligt Statskontoret i ökande grad vara tillgänglig på flera språk. I takt med att de svenska digitala tjänsterna utvecklas är det rimligt att överväga ytterligare flerspråkiga funktioner. Tal- svarstjänster bör ge möjlighet att välja språk. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare De flerspråkiga tjänsterna kommer även fortsättningsvis att som regel fordra insatser från översättare. Men översättningsarbetet bör enligt Statskontoret så långt möjligt underlättas och effektiviseras för att det skall gå att leva upp till både mängdkrav och kvalitets- krav. Översättningshjälpmedel kan användas för specialiserade funktioner med begränsat och styrt språk. Det kan gälla standardiserade dialogsituationer, blankettinformation eller situationer där redan de svenska tjänsterna bygger på förenklad och standardiserad information. En sådan typsituation är Arbetsmark- nadsverkets arbete med att presentera lediga arbeten och arbets- sökande enligt standardiserade format, som underlättar både för den som söker arbete och för rekryterare. Eftersom flera av de uppgifter som är relevanta att översätta återkommer från ett förvaltningsområde till ett annat bör det enligt Statskontoret finnas klara vinster att hämta i ett erfarenhets- och tjänstebyte myndigheterna emellan, samt i att gemensamt utveckla och utnyttja byggstenar av texter och pedagogiska framställ- ningar på olika språk och för olika kultursfärer. Vår bedömning: Tillgängligheten till IT bör förbättras genom bl.a. fortsatt språkvårds- och terminologiarbete samt folkbildande in- satser inom språkområdet. Myndigheterna bör fortsätta med språkvårdsinsatser Det är enligt vår bedömning fortsatt viktigt att förbättra tillgäng- ligheten till offentlig information på nätet genom språkvårdsin- satser. Ett bra och lättillgängligt språk ökar förutsättningarna för insyn och deltagande. Ett tungt och komplicerat språk begränsar däremot tillgången till information och det blir svårare för den enskilde att vara aktiv. Detta gäller särskilt möjligheten att få information på statliga och kommunala myndigheters webbplatser och att kunna kommunicera elektroniskt med dessa myndigheter. IT som normskapare, normförflyttare och diskriminerare Vi lämnar förslag med denna innebörd i kapitel 9 och i kapitel 17 lämnar vi förslag om maskinöversättning, som bl.a. syftar till att öka tillgängligheten till hemsidor på främmande språk på Internet. Språkvården bör fortsätta med terminologiarbete med inriktning på IT Enligt vår bedömning behövs fortsatt språkvårdande arbete med inriktning på begrepp och termer som är relaterade till IT. För att tillgängligheten till IT och Internet skall ökas finns behov av fort- satt terminologiarbete. Vi har lämnat förslag kring databegrepp tidigare i detta kapitel samt om terminologiarbetet i kapitel 6. Folkbildande insatser för att öka tillgängligheten till IT bör prioriteras För att nå det IT-politiska målet – att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla – behövs mer folkbildande insatser med inriktning på språk. Vi anser att en av de stora ut- maningarna är hur vi kan få fler att känna sig hemma i IT-världen och dess språkbruk. En viktig del i det folkbildande arbetet är att minska IT-klyftan i samhället genom olika insatser vad gäller språket. Vi menar att detta bör ske både inom ramen för studieför- bundens och folkhögskolornas verksamhet, inom public service- företagen inom etermedierna och inom språkvården. och folkhögskolor har redan en viktig roll att spela i ett folkbildningsarbete kring IT och språk, men vi menar att det finns ett behov av intensifierade insatser. IT ingår redan på olika sätt i deras normala kursutbud. Som ett exempel kan nämnas att ABF under en termin har cirka 300 cirklar med in- riktning på IT, vilka totalt samlar omkring 2 600 deltagare. Dess- utom har antalet pensionärer som studerar IT ökat , från 45 till 90 cirklar . Studieförbunden och folkhögskolorna bör uppmuntras att fortsätta detta arbete. Förutom folkbildningen bör , och i första hand kanske Utbildningsradion inom ramen för sitt ordinarie uppdrag kunna utföra ytterligare insatser inom området. Förslag om språkvårdens folkbildande insatser lämnas i kapitel 19 och 20. Del IV: Allas rätt till språk I denna del av betänkandet uppmärksammas olika faktorer som kan skapa hinder för tillägnandet av ett rikt språk. Inledningsvis behandlas sociala skillnader med koppling till barns möjlighet att tillägna sig språket (kapitel 11). Därefter tar vi upp frågor som är kopplade till språkets sociala variation och till att olika språkliga uppgifter är olika krävande, vilket gör att vägen till det offentliga standardspråket är olika lång för olika personer (kapitel 12). I kapitel 13 behandlas fråg- or om tillägnande av svenska för personer som har annat modersmål. I detta sammanhang tar vi också upp modersmålsundervisning. Av- slutningsvis behandlar vi frågor kopplade till funktionshinder och vilka svårigheter sådana kan skapa både för tillägnandet och använd- ningen av språket (kapitel 14). 11Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket En grundläggande förutsättning för att alla skall ha rätt till språket är att alla har likvärdiga möjligheter att tillägna sig språket. Så är dock inte fallet – barn med olika social bakgrund har inte jäm- bördiga möjligheter att utveckla ett rikt språk. I detta kapitel behandlar vi frågan om social bakgrund och möj- lighet att tillägna sig svenska språket. Speciellt uppmärksammar vi vanor beträffande läsning och mediekonsumtion i hemmet och , och hur dessa kan skapa ojämlika förutsättningar för alla barn att tillägna sig ett rikt språk. Följande punkter ingår inom det aktuella området i vårt förslag till handlingsprogram för svenska språket: Läsandet och det muntliga berättandet i barnens hemmiljö och i förskolan bör stimuleras. Alla föräldrar bör tidigt få information om de små barnens be- hov av språklig stimulans, och om den viktiga roll föräldrarna spelar i detta avseende. Staten skall fortsätta att ge stöd till utgivning och distribution av böcker och till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, och stödja insatser för att främja läsning. Stödet till distribution av tidningar skall ökas. 11.1Minskat läsande och ökande skillnader Från utgångspunkten att alla skall ha rätt till språket blir den cen- trala frågan hur barnen från tidigaste ålder skall kunna lotsas in i ett allt mer avancerat språkanvändande. Såväl förskolan som skolan spelar förstås en stor roll i detta sammanhang, speciellt för inlär- ningen av skriftspråket. Men vad som sker utanför skoltid är också av största betydelse. Föräldrarna har, särskilt genom läsning, sago- berättande o.d., en avgörande inverkan på barnens möjligheter att Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket tillägna sig ett rikt språk . , när barnen lärt sig läsa själva, har föräldrarnas läsvanor och allmänna förhåll- ningssätt till böckernas värld ett stort inflytande på barnens läs- ande – läsande föräldrar får med större sannolikhet läsande barn, än föräldrar som inte själva läser. Det är väl belagt att det finns skillnader mellan familjer med olika social bakgrund beträffande såväl läsandet i hemmet och som medievanorna generellt. Från perspektivet att alla skall ha lika möjligheter att tillägna sig ett rikt språk är därför en avgör- ande fråga hur alla barn, oavsett social bakgrund, skall få ta del av böcker, sagor och berättelser i hemmet, och hur alla föräldrar skall kunna bli delaktiga i den viktiga uppgift som de har i detta avse- ende. Språktillägnandet inleds när vi föds, och pågår sedan mer eller mindre hela livet ut. Olika delar av språkkunnandet lärs in på skilda vis: det grundläggande grammatiska systemet med regler för ord- böjning, meningsbyggnad o.d. tillägnar vi oss under unga år (fram till 10–12-årsåldern), och därefter sker inga mer markanta för- ändringar av vår språkkunskap i detta avseende. Ordförrådet där- emot förändras ; vi lär oss ständigt nya ord. Den mest markanta ordinlärningen sker dock . Speciellt märkbart är det s.k. ordsamlarstadium som de flesta barn genomgår från ungefär ålder och framåt. Förskoleåren är därför av avgör- ande betydelse för individens möjligheter att tillägna sig ett rikt språk. Barnens språktillägnande innebär dels att deras ordförråd ökar, dels att de lär sig att hantera allt komplexare språkliga strukturer (yttrandena blir längre och de grammatiska konstruktionerna mer avancerade), dels att de kan använda språket för mer och mer kräv- ande uppgifter. Skriften skiljer sig från talet både vad gäller ord- förråd och grammatik och genom läsning utökas därför den språk- liga kompetensen i bägge dessa avseenden. Skriften ställer också barnen inför nya och mer avancerade uppgifter. Både att kunna för- stå en text som någon läser för en – eller som man läser själv när man väl lärt sig detta – och att för egen del kunna producera sig i skrift kräver att man behärskar ett annat och mer komplext språk än det vi använder i tal. Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket För att barn skall kunna tillägna sig ett rikt språk är det väsent- ligt att de tidigt får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för de små barnen är därför av stor betydelse. Studier av läsinlärning visar också att det är centralt att vuxna samtalar om det lästa med barn- en, för att språkutvecklingen skall bli god (Liberg 1990, 1993, 1999). Lika viktigt är det att barnen verkligen fort- sätter att läsa, när de blir större och kan läsa själva. Läsningen ut- ökar ordförrådet, öppnar dörren till nya tankar och idéer, skänker kulturupplevelser m.m. – kort sagt utvecklar vårt språk och gör att vi växer som människor. 11.1.2Ökande sociala skillnader i läsandet Läsningen i är i ett internationellt perspektiv hög. Svensk- arna har varit och är fortfarande i stor utsträckning ett läsande folk. har regelbundet låtit undersöka svenska folkets kulturvanor. Av Kulturbarometern 2000 framgår att av alla i åldern 9–uppger sig ha besökt ett bibliotek . av befolkningen svarar att man har läst någon bok för nöjes skull . Det är emellertid också välbelagt att det finns skillnader mellan olika samhällsgrupper i läsandet. Bokläsandet ökar med utbild- ningen och kvinnor läser böcker i större utsträckning än män. Olikheterna förefaller också ha ökat . Dessutom tycks läsandet mer generellt minska. Av en OECD-undersökning om bl.a. läsförståelse (2000) framgår exempelvis att av 15-åriga elever i inte läser för nöjes skull på sin fritid. 15- åringarna läser alltså mindre än befolkningen i sin helhet. I och din stund på jorden (1999) redo- visas hur stor andel av medlemmarna i LO, TCO och som besökt ett bibliotek . Man delar dessutom upp svaren på män och kvinnor. Det visar sig att SACO-medlem- marna är de flitigaste biblioteksbesökarna. Här är också skillnader- na mellan könen liten (av kvinnorna och av männen har besökt ett bibliotek ). TCO-medlemmarna hamnar på andra plats. Här är könsskillnaderna större (för kvinnorna mot för männen). Minst antal biblioteksbesök rapporteras av LO-medlemmarna, som även uppvisar de tydligaste könsskillnad- erna (mot för kvinnor respektive män). Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket I rapporten visas också att det finns klara skillnader i läsandet mellan medlemmar i , och . Man kan med hjälp av uppgifter i rapporten (s. 12) räkna ut andelen medlemmar inom skilda fackliga organisationer som inte läst någon bok . I figur 11:1 visas resultatet vad gäller detta. Procentuell andel medlemmar som inte läst någon bok Källa: Kulturen och din stund på jorden (1999). Som framgår av figuren finns det tydliga skillnader mellan de olika löntagargrupperna. För alla fyra tidpunkterna gäller att det är en klart högre andel LO-medlemmar som inte har läst någon bok . En svag tendens till ökad andel medlemmar som inte läst någon bok kan också spåras för samtliga fackförbund. Störst är ökningen för LO:s del. Om ett könsperspektiv anläggs på samma undersökning fram- kommer det att kvinnor läser betydligt mer böcker än män. En jämförelse visar också att skillnaderna mellan könen har förstärkts. I figur 11:2 redovisas den procentuella andelen män respektive kvinnor i de tre fackliga organisationerna som inte läst någon bok . Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket Procentuell andel män respektive kvinnor som inte läst någon bok Källa: Kulturen och din stund på jorden (1999). Kvinnorna uppvisar genomgående ganska små skillnader , medan det för männen gäller att andelen som inte läst en bok i stort sett undantagslöst ökat (endast de manliga SACO-medlem- marna från den sista mätperioden visar en minskning). 11.1.3Minskande läsning för och bland barn, speciellt bland korttidsutbildade Ungdomarnas läsvanor grundläggs under de tidiga barndomsåren. Ser vi på läs- och mediekonsumtionsvanorna hos 3–8-åringar märk- er vi också dels en minskning av läsandet, dels en ökning av de sociala skillnaderna. Av Barnbarometern 2000/2001 framgår att läsandet har sjunkit kraftigt för barn mellan tre och . Figur 11:3 visar för /01 dels andelen barn i åldern som en genomsnittlig dag fick lyssna till hög- läsning av eller läsa själva i en bok, dels lästiden per dag. Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket Procentuella andelen 3–8-åringar som läste böcker en genomsnittlig dag och lästiden per dag Andel som läst bok Källa: /2001. fick av barnen lyssna till högläsning eller läsa själva; 2000/01 hade denna andel sjunkit till . Lästiden per dag sjönk från . Mediekonsumtionen är hög hos barnen. Sammanlagt ägnade 3–8-åringar och per dag åt massmedier /01. Fördelningen på olika aktiviteter visas av figur 11:4. Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket Fördelning av de och per dag som 3–8- åringar nyttjar olika massmedier Skivor/CD 18 min Källa: /2001. Som framgår av figuren dominerar TV och video; 2/3 av tiden ägnas åt detta. Mindre än en tiondel av tiden anslås åt böcker. Om man ser till föräldrarnas utbildningstid framträder att skill- naderna är stora mellan barn med olika familjebakgrund. Jämför man barn till korttidsutbildade föräldrar (dvs. föräldrar med högst grundskoleutbildning) med barn till föräldrar med medelutbildning (gymnasieskola) eller högre utbildning (akademisk) visar det sig att ju längre utbildning föräldrarna har, desto mer läser barnen. I tabell 11:1 redovisas för respektive grupp dels hur stor andel av barnen som en genomsnittlig dag läser (i betydelsen har läst eller tittat i en bok), dels hur lång lästiden är. Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket Andel 3–8-åringar som läste böcker en genomsnittlig dag och lästiden per dag uppdelat efter föräldrarnas ut- bildning Lästid (minuter) Källa: /2001. Av tabellen framgår att en betydligt lägre andel av barnen till kort- tids- och medelutbildade föräldrar läser böcker, än vad som är fallet för barnen till högutbildade föräldrar. Lästiden skiljer sig också åt; barnen till högutbildade föräldrar har ungefär 1/3 längre lästid än barnen i de båda andra grupperna. Dessa skillnader har accentuerats under . Andelen barn som läser har sjunkit för alla tre grupperna. Störst har dock minskningen varit bland barnen till medel- och korttids- utbildade föräldrar, och skillnaden gentemot barnen till hög- utbildade föräldrar har således ökat. Figur 11:5 visar förändringen vad gäller andelen barn som läser uppdelat på de tre för- äldragrupperna. Procentuell andel 3–8-åringar som läst böcker en genomsnittlig dag /01 uppdelat efter föräldrarnas utbildning Källa: /2001. SOU 2002:27 Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket Som framgår ökar avståndet mellan barnen till högutbildade och de båda andra grupperna. Minskningen för barnen till högutbildade är totalt (1984 mot 2000/01); för de båda andra grupperna är den 15 respektive 18 enheter. Också lästiden har sjunkit för alla tre grupperna. Figur 11:6 redovisar utvecklingen i detta avseende. Lästid för 3–8-åringar som läst böcker en genomsnittlig dag /01 uppdelat efter föräldrarnas utbildning 1984 86/87 89/90 1992 95/96 98/99 00/01 Källa: /2001. Minskningen är som framgår relativt likartad i alla tre grupperna; barnen till högutbildade föräldrar ligger genomgående högre än vad som är fallet för de båda andra barngrupperna. Sammanfattningsvis gäller alltså: Det finns tydliga sociala skillnader i läsvanor. LO-medlemmar läser mindre än TCO- och speciellt SACO-medlemmar. Män läser mindre än kvinnor, och särskilt uttalat är detta mönster bland LO-medlemmarna. Männens läsning minskar, dock mindre uttalat bland SACO-medlemmarna. Barnen får möta allt mindre läsning , medan konsum- tionen av TV och video är hög. var de sociala skillnaderna beträffande barns läsning små, men finns skillnader särskilt mellan barn till högutbildade föräldrar och barn till föräldrar med medel- eller korttidsutbildning. Social bakgrund och möjlighet att tillägna sig svenska språket 11.2Insatser för att öka tillgången till och intresset för litteratur 11.2.1Statliga insatser för litteraturen och läsandet Målet för statens insatser för litteraturen, läsandet och språket är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdomar.