sou · GQB396 · 2003-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att föreslå vilken inriktning och omfattning rege- ringens och EU-relaterade information till allmänheten fortsatt bör ha. Hänsyn skulle tas till förväntad efterfrågan från medborgarna samt till andra aktörer med EU-relaterad infor- mationsverksamhet. Chefen för förordnande generalkonsul till särskild utredare . Till sakkunniga förordnades informationsrådet , och departementsrådet , . Som sekreterare har från departements- sekreteraren varit anställd. Utredningen, som påbörjade sitt arbete , har antagit namnet Utredningen om allmänhetens tillgång till EU- relaterad information. Härmed överlämnar utredningen betänkandet Allmänhetens tillgång till EU-relaterad information (SOU 2002:96). Uppdraget är därmed slutfört. har lämnat ett särskilt yttrande, som redo- visas i betänkandet. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning ...................... Allmänhetens EU-upplysning behövs .................................... 3.1.1 Sammanfattning av skälen för fortsatt och 3.1.2 Förslagen är inriktade på den närmaste 5 10-års- Allsidighet och saklighet är grunden....................................... Föreslagna arbetsuppgifter vägvisarrollen prioriteras......... 3.3.1 Egen webbplats som kompletteras med 3.3.2 bör webbportal för EU-relaterade 3.3.3 Telefonservice för ökad tillgänglighet ......................... 3.3.4 Erbjud viss basinformation och ha beredskap för 3.3.5 Erbjuda hjälp med att klargöra innebörden av Öka kunskapen om Allmänhetens EU-upplysning ............... Prioriteringar och personalresurser........................................ huvudman för Allmänhetens EU-upplysning ..... 3.6.1 Statligt åtagande och organisationsform..................... Självständig och oberoende ställning för att synas................ Överväganden kring information om EU- Förslag om information om EU- EU-webb skapar ökad öppenhet ............ Ingen formell samordning mellan riksdag och regering........ 6.2Skrivelse från kommun och Överväganden om IT-satsning vid och Förslagen underlättar för personer med särskilda Medborgarnas behov av information.............................. Ökad komplexitet i förfrågningarna ...................................... Fyra av tio vill ha mer information om EU ........................... Information via media ............................................................. Medias, bibliotekens och skolans betydelse................... Faktainsamling och nyhetsbevakning ..................................... Frågeservice via telefon och e-post ......................................... EUsvar med cirka 300 artiklar/promemorior......................... Webbadressen /eu ...................................... Nytt webbverktyg följa ett ärende i berednings- Organisatorisk placering och budget...................................... EU-upplysningen Kompetent men relativt okänd ......... Riksdagsbeslut ligger till grund för EU-upplysningen .......... Organisatorisk inplacering i riksdagsförvaltningen ............... Bedömningar av EU-upplysningens verksamhet och 12.3.1 Hög kvalitet och kompetens ........................................ 12.3.2 Arbetsuppgifter som inte prioriterats.......................... Bedömning av EU-upplysningens nuvarande organisa- Internet – brist på egen identitet och svårt att hitta .............. EU-upplysningen är relativt okänd......................................... Framtids- och utvecklingsfrågor ............................................ Nuläget information om EU-relaterade informationsenhet och EU ................................. service till allmänheten ........................ Nuläget information om EU- EU-informationen vid UD:s press- och allmänheten en kort bedömning................................ EU-informationen vid UD:s press- och Övriga departement och Information .................. Övriga synpunkter om informationsarbetet.......................... Andra aktörer som svarar för EU-information.................. 16.1.1 kontor i ....................... 16.3.3 LO, TCO och ................................................ Svenskt Näringslivs Eurofakta .................................. Den statliga EU-informationen i andra EU-länder........... De övriga tolv EU-länderna..................................................... Finansiering av förslagen om Allmänhetens EU- Tolv tjänster i framtida bemanning....................................... Extra resurser för att informera om servicen........................ Finansiering via statsbudgeten .............................................. Finansiering av förslagen om information om EU-relaterade frågor........................... Övriga konsekvenser av utredningsförslagen ................ Bilaga 2 Personer som intervjuats.............................................. Bilaga 3 Kostnadsberäkningar och föreslagen bemanning ....... Bilaga 4 Informationsanslagen för EU-upplysningen respektive UD:s EU-information 1998 2002............. Bilaga 5 Allmänhetens uppfattning i EU-relaterade frågor...... Bilaga 6 Rapport avseende portal för EU- Bilaga 7 Rapporten om Arbetet med webbplatsen .. Frågor som rör EU och medlemskapet är en integrerad del av svensk politik. En mycket stor del av statsförvaltningen är engagerad i EU-samarbetet. Det blir därför alltmer naturligt att behandla informationen om EU-relaterade frågor på samma sätt som all annan samhällsinformation. Till skillnad mot övriga samhällsfrågor har de EU-relaterade frågorna, utöver den nationella beslutsgången, också en beslutsgång och ett regelverk inom EU. Mängden information har successivt växt och tillgången på information är omfattande. Möjligheten till insyn har därmed ökat. Trots detta eller snarare på grund av den stora mängden av information, finns betydande svårigheter för många att få en överblick och att hitta relevant information. Det är viktigt att medborgarna har möjlighet att förstå hur besluten påverkar svensk lagstiftning och vad detta betyder för individers rättigheter och skyldigheter. Därmed skapas förutsättningar för medborgarna att delta i det offentliga samtalet och att påverka besluten. Utredningen menar att det är en statlig uppgift att underlätta för medborgarna att ta del av information om EU-relaterade frågor. Det är angeläget att staten fortsätter att erbjuda en central EU- upplysning i allmänhetens tjänst. Utredningen föreslår därför en fortsatt och utvecklad verksam- het för EU-upplysningen med som huvudman. För en placering vid talar den saklighet och opartiskhet som ytterst garanteras av parlamentariskt sammansatta riks- dagsstyrelse. Utredningen lägger inget konkret förslag om den organisatoriska placeringen i . Men en förutsättning för utredningens för- slag om allmänhetens upplysningstjänst i EU-relaterade frågor är att ger den en sådan ställning i organisationen att den kan få en egen tydlig identitet och möjlighet att självständigt mark- nadsföra sig som Allmänhetens EU-upplysning. Medborgarna som kontaktar Allmänhetens EU-upplysning ska kunna få svar direkt och få hjälp att hitta rätt instans. När det saknas en tydlig instans som har verksamhetsansvar för en viss fråga har Allmänhetens EU-upplysning en viktig uppgift att ge sektorsövergripande information. Arbetet som vägvisare/lots till olika instanser och organisationer som har ansvar för, eller är engagerade i, en EU-relaterad fråga ska prioriteras. Oberoende, allsidig, saklig och partipolitisk neutral är grunden för verksam- heten. Med allsidighet och saklighet som ledstjärnor i sitt informa- tionsarbete menar utredningen att Allmänhetens EU-upplysning ska kunna peka på att olika ståndpunkter finns och hänvisa till aktörer och andra som är aktiva i debatten. Detta skapar ett väsent- ligt mervärde för de medborgare som söker EU-relaterad infor- mation. Utredningen föreslår att tillgängligheten förbättras genom att webbplatsen för Allmänhetens EU-upplysning utvecklas och får egen webbadress. Telefonjour kompletterar webbsatsningen. EU-upplysningen av har hög kompetens men är relativt okänd. Knappt en procent av medborgarna känner till EU-upp- lysningen. Utredningen föreslår därför att Allmänhetens EU-upp- lysning får ett extra anslag för att informera om sina tjänster till allmänheten. Antalet fasta tjänster vid Allmänhetens EU-upplys- ning föreslås öka till tolv. Enligt utredningens förslag har Allmänhetens EU-upplysning i uppdrag att informera medborgarna om hur EU-relaterade frågor hanteras i hela statsförvaltningen och av andra aktörer. Det betyder att respektive regeringen har ansvar för att presentera det egna specifika EU-arbetet. Enligt direktiven för utredningen (2001:95) ska utredningen föreslå inriktning och omfattning av respektive regeringens information till allmänheten om sitt EU-arbete. Utredningen har valt att inte föreslå inriktning och omfattning för p.g.a. riksdagsförvaltningens pågående informationsutredning. När det gäller regeringens information om sitt EU-relaterade arbete kan utredningen konstatera att från departementens syn- punkt är informationsansvaret detsamma oavsett om en fråga har anknytning till EU eller inte. Det finns därför inga skäl att föreslå att informationsuppgifterna om EU-relaterade frågor i ska samordnas på ett, från övriga frågor, särskilt sätt. Utredningen föreslår därför inga särskilda formella samordnings- funktioner inom . Det nu gällande arbetssättet täcker väl det behov av samordning som kan uppstå. finns dock vissa informationsuppgifter i EU-relaterade frågor som inte kan knytas till en specifik fråga eller ett visst departement. UD:s press- och informationsenhet föreslås också fortsättningsvis ansvara för sådana sektorsöverskridande frågor såsom utredningens förslag om en för gemensam EU-webb. På EU-webb ska löpande information om svenska ståndpunkter i EU-sammanhang, dag- ordningar för ministerrådet och andra dokument publiceras i likhet med vad som skedde under det svenska ordförandeskapet i . EU-webben ska finansieras genom minskade kostna- der för trycksaksproduktion. Svenska myndigheter, organisationer samt och Europeiska kommissionens representationskontor svarar för informationsinsatser om EU-relaterade frågor. Utredningen pre- senterar ett urval av dessa myndigheter och organisationer för att visa omfattningen av den informationsverksamhet som finns. Dessa aktörer har skilda behov av att komma ut med infor- mation till olika målgrupper. Informationsinnehållet kan variera beroende på vem som är avsändaren. Utredningen föreslår att det som inte sker någon formell samordning mellan och regering, ej heller med andra aktörer. Det finns dock anledning att de som har informationsansvar kontinuerligt håller varandra väl informerade. Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upplys- ning tar initiativ till regelbundet informationsutbyte mellan de aktörer som sysslar med EU-information. Enligt direktiven (2001:95) ska utredningen utvärdera regeringens respektive EU-information utifrån de beslut och rikt- linjer som fastställts för verksamheterna. Utredningen ska bedöma allmänhetens behov av fortsatt EU-information från och regeringen. EU-information som andra aktörer svarar för ska då beaktas. Förslagen ska innehålla inriktning och omfattning av EU- informationen till allmänheten från och regeringen. Hän- syn ska tas till medborgarnas förväntade efterfrågan. Om samordning föreslås ska utredningen presentera en lämplig ansvars- och kostnadsfördelning mellan riksdag och regeringen när det gäller att tillhandahålla allmän EU-information. Utredningen ska även föreslå var det organisatoriska ansvaret för regeringens EU-information bör ligga och ska uppmärksamma arbetsfördelningen inom (se bilaga 1). För att få en bild av omfattning och inriktning på den EU- relaterade informationsverksamheten i har utredningen fört samtal med ett sjuttiotal personer. Intervjupersonerna har representerat riksdag, regering, myndigheter och organisationer. Även personer som i sin yrkesroll aktivt informerar om EU-frågor har intervjuats. Utredningen har gjort ett flertal studiebesök på EU-upplys- ningen och regelbundna samtal har förts med personalen. För att undersöka hur andra EU-länder organiserat sin EU- relaterade information till allmänheten har utredningen gjort studiebesök till och . För de övriga 12 EU-länder- na har de svenska ambassaderna givit underlag. Utredningen har försökt att få en bild av medborgarnas nuvarande behov av information för att söka bedöma den framtida efterfrågan på EU-relaterad information. UD:s press- och infor- mationsenhet gav utredningen möjlighet att ställa frågor i en opinionsundersökning. Utredningen har fört samtal med representanter för samtliga riksdagspartier (se bilaga 3). EU-information är ett betydligt vidare begrepp än information om och regelverk. Det är i de flesta fall inte längre relevant att tala om EU-information som ett avgränsat område. Det var lättare att göra och fram till folk- omröstningen om svenskt EU-medlemskap 1994. Frågor som rör EU och medlemskapet är en integrerad del av svensk politik. En mycket stor del av statsförvaltningen är engagerad i EU-samarbetet. Det blir därför alltmer naturligt att behandla informationen om EU-relaterade frågor på samma sätt som all annan samhällsinformation. Trots att det sällan är aktuellt att tala om EU-information som något separat finns det emellertid fortfarande viss specifik EU-information t.ex. om institutionerna och om frågor som rör medborgarnas rättigheter och skyldigheter. I direktiven till utredningen används begreppet allmän EU- information. Utredningen tolkar det som den EU-relaterade information som efterfrågas av allmänheten och av dem som aktivt i sin yrkesroll informerar om EU-frågor, t.ex. lärare och journa- lister samt för dem som för sin verksamhet är beroende av EU- relaterad information, t.ex. tjänstemän i offentlig förvaltning och företagare. Allmän EU-information omfattar således information om EU:s institutioner och beslutsprocesser och information om en rad olika sakfrågor som är relaterade till EU-medlemskapet. 3Förslag om Allmänhetens EU- upplysning Sammanfattning: Utredningen föreslår att EU-upplysningens verksamhet fortsätter med som huvudman. All- sidighet och saklighet är grunden för verksamheten. EU- upplysningen ska prioritera uppgiften att visa vägen till den instans som ansvarar för en EU-relaterad fråga och till de aktörer som engagerar sig i debatten om denna. Därmed främjas medborgarnas möjlighet att få insyn i och att påverka behand- lingen av EU-relaterade frågor. Tillgängligheten förbättras genom att webbplatsen utvecklas och får en egen webbadress. Antalet tjänster föreslås öka till tolv. Utredningens förslag och bedömningar om Allmänhetens EU- upplysning bygger på att tillgodose medborgarnas efterfrågan på information och inte på att påverka den allmänna opinionen i viss riktning. Trovärdigheten ska bygga på att man ger medborgarna allsidig och saklig information om såväl faktiska förhållanden som om att olika åsikter och ställningstaganden finns i sådana frågor. Förslag: Utredningen anser att det är angeläget att staten fort- sätter att erbjuda en central EU-upplysning i allmänhetens tjänst. Medborgarna ska via Allmänhetens EU-upplysning kunna få svar direkt och få hjälp att hitta rätt instans. När det saknas en tydlig instans som har verksamhets- och därmed informations- ansvar för en viss fråga har Allmänhetens EU-upplysning uppgift att ge sektorsövergripande information. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.1.1Sammanfattning av skälen för fortsatt och utvecklad verksamhet De frågor som behandlas inom EU är på ett eller annat sätt integre- rade i den svenska politiska processen. Till skillnad mot övriga samhällsfrågor har de EU-relaterade frågorna, utöver den nationella beslutsgången, också en beslutsgång och ett regelverk inom EU. Mängden information har successivt växt och tillgången på information i olika former är omfattande. Möjligheten till insyn har därmed ökat. Trots detta eller snarare på grund av den stora mängden av information, finns betydande svårigheter för många att få en överblick och att hitta relevant information. Det är viktigt att medborgarna har möjlighet att förstå hur besluten påverkar svensk lagstiftning och vad detta betyder för individers rättigheter och skyldigheter. Därmed skapas förutsättningar för medborgarna att delta i det offentliga samtalet och att påverka besluten. Det finns således ett omfattande utbud av EU-relaterad infor- mation. En mängd aktörer informerar allmänheten om EU-sam- arbetet utifrån sina egna positioner och roller. Aktörerna har dessutom skilda behov av att komma ut med information till olika målgrupper. måste informera om sitt EU-relaterade arbete, regeringen om vad den gör, Europeiska kommissionen vad den gör, intresseorganisationer har sitt perspektiv etc. Informa- tionsinnehållet kan variera beroende på vem som är avsändaren. För enskilda medborgare kan det ofta vara svårt att veta vart de kan vända sig för att framföra sina synpunkter eller få begripliga och relevanta svar på sina frågor. är det angeläget att frågorna blir belysta i ett politiskt sammanhang. Under utredningens gång har det framkommit att det fort- farande finns behov av en samlad punkt dit medborgarna kan vända sig, utan att först behöva söka bland ett flertal organisationer, myndigheter etc. för att få reda på vem som svarar för vad. Behovet förefaller att bli större ju fler som deltar i att presentera och pro- ducera information. Utredningen utgår från att den decentralise- rade informationsverksamheten kommer att utvecklas ytterligare. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.1.2Förslagen är inriktade på den närmaste 5 Den informationssituation som råder med nästan obegränsad, men ändå i många fall svårtillgänglig information, kommer med stor sannolikhet att råda även . Utred- ningens förslag om en EU-upplysning i allmänhetens tjänst syftar till att vara ändamålsenlig under den närmaste 5 . Bedömningen har också gjorts utifrån den förväntade utveck- lingen inom EU med bl.a. utvidgningen med nya medlemsstater, framtidsfrågorna inför regeringskonferensen och ett even- tuellt svenskt medlemskap i europeiska valutasamarbetet. Dessa aktiviteter, och andra händelser inom EU som t.ex. de återkom- mande valen till , kommer med stor sannolikhet att generera en ökad efterfrågan på saklig och allsidig information. Till grund för förslagen ligger att huvuddelen av de EU-relaterade frågorna är integrerade i den ordinarie statliga verksamheten. Informationen om EU-relaterade frågor ingår därmed som en del av den löpande informationsverksamheten som bedrivs av riksdag, departement och myndigheter. Vissa frågor hamnar på grund av sin karaktär utanför specifika myndigheters ansvarsområde. Andra frågor griper in i flera myn- digheters ansvarsområden t.ex. frågor kring individens fria rörlighet samt olika former av stöd och bidrag. Utredningen anser därför att Allmänhetens EU-upplysning även av dessa skäl kompletterar den information som bedrivs på lokal, regional och nationell nivå. Utredningens utgångspunkt är att öppenhet och tillgänglighet till information ökar den enskildes möjlighet att vara delaktig i den demokratiska beslutsprocessen. Utredningen menar att även om både öppenhet och tillgänglighet gäller så är det inte ett skäl att anta att beslutsgången alltid är överblickbar för medborgaren. Riktlinjerna för svensk samhällsinformation är att informations- åtgärder ska ses som en integrerad del av en statlig myndighets verksamhet. Det betyder att den myndighet som ansvarar för ett visst område även ska informera om detta område. Eftersom infor- mationsansvaret är decentraliserat skulle man kunna hävda att Förslag om Allmänhetens EU-upplysning också verksamheten för Allmänhetens EU-upplysning skulle kunna ersättas av denna decentraliserade informationsverksamhet. Slutsatsen är ändock att det behövs en instans som kan till- handahålla information om EU-samarbetet och som kan fungera som vägvisare när det gäller sakfrågor av både generell och myndighetsspecifik karaktär. Uppgiften att skapa överblick vad gäller frågor som berör flera myndigheters/organisationers ansvars- områden är särskilt angelägen. I ett land som , som varit med i Europasamarbetet i ett halvt sekel finns ingen central upplysningstjänst för EU- relaterade frågor. som varit medlem i nära tre decennier har dragit en annan slutsats. När varit medlem kommer behovet av en särskild informationstjänst kanske att se annorlunda ut. 3.2Allsidighet och saklighet är grunden Förslag: Oberoende, allsidig, saklig och partipolitisk neutral är grunden för verksamheten. Med allsidighet och saklighet som ledstjärnor i sitt informationsarbete menar utredningen att Allmänhetens EU-upplysning ska kunna peka på att olika ståndpunkter finns och hänvisa till aktörer och andra som är aktiva i debatten. Detta skapar ett väsentligt mervärde för de medborgare som söker EU-relaterad information. Uppdraget för Allmänhetens EU-upplysning är att informera om EU och EU-relaterade frågor i hela dess vidd, däribland att spegla riksdagsarbetet och arbetet i regeringen när det gäller EU-frågor och, så långt möjligt, peka på ställningstaganden av t.ex. arbets- marknadens parter, andra organisationer som engagerar sig i en EU-fråga och på beslut eller ställningstagande av Rådet, Europa- parlamentet och Europeiska kommissionen. Allmänhetens EU- upplysning ska således informera över hela fältet dvs. också om sådant som kan hänföras till andra aktörer inom det svenska sam- hället än riksdag och regering. Den föreslagna grunden för verksamheten betyder att All- mänhetens EU-upplysning ska kunna beskriva att det finns olika ståndpunkter och olika åsikter på ett allsidigt och sakligt sätt utan att verksamhetens trovärdighet ifrågasätts. Förslag om Allmänhetens EU-upplysning 3.3Föreslagna arbetsuppgifter vägvisarrollen prioriteras Förslag: Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upp- lysning, istället för att själv bedriva en omfattande utrednings- verksamhet i samband med förfrågningar, får en mer uttalad vägvisarroll. Det innebär att den mer aktivt än vad som är fallet hänvisar till andra aktörer som ansvarar för, eller som har åsikter om, en viss fråga. I många fall räcker det förmodligen med att Allmänhetens EU-upplysning själv ger övergripande information för att be- svara en fråga. I andra fall, när det rör sig om en komplicerad sakfråga, är det naturligt att hänvisa till berörd handläggare i departement, myndigheter och organisationer. När det gäller frågor som innebär att Allmänhetens EU-upplysning ska spegla och presentera debatten i en viss EU-fråga är det angeläget att Allmänhetens EU-upplysning hänvisar till de aktörer som är engagerade i frågan. Denna vägvisarroll blir ett led i den normala demokratiska processen. Rollen som vägvisare/lots kräver att Allmänhetens EU-upp- lysning etablerar och kontinuerligt underhåller kontakter med exempelvis riksdagspartierna, , de svenska EU- parlamentarikerna, tjänstemän inom , andra svenska aktörer i EU-relaterade frågor och Europeiska kom- missionen. Detta kontinuerliga kontaktarbete kräver tid och resurser. Allmänhetens EU-upplysning ges uppdrag att regelbundet ta initiativ till informationsutbyte mellan de aktörer som sysslar med EU-information. Uppgiften för Allmänhetens EU-upplysning ska vara att ge allsidig och saklig information om ärenden inom EU:s institutioner samt informera om beslutprocessen och det EU-relaterade arbetet i . Genom att ge medborgare tillgång till en till svenska förhållanden anpassad information om utvecklingen inom EU och om EU-relaterade frågor bidrar verksamheten till att stärka den demokratiska opinionsbildningen. En viktig del av arbetsuppgiften är att tillhandahålla information om behandling av EU-frågor i olika organ, såväl svenska statliga- som EU-organ. Utredningen föreslår att Allmänhetens EU-upp- lysning ska prioritera arbetet med att vara vägvisare/lots för med- Förslag om Allmänhetens EU-upplysning