sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — På uppdrag av Försvarsmakten svarar för till- ståndsansökningar för tillståndspliktig verksamhet som regleras ge- nom . Det kan t.ex. vara skjutbanor och skjutfält. Under- lag för den fysiska planeringen enligt de krav som finns i arbetas fram i samråd mellan Försvarsmakten, Fortifika- tionsverket och . Inom hela pågår miljöcertifiering enligt ISO 14001. Det finns en miljöpolicy och en särskild skogs- respektive domänpolicy håller på att utarbetas. Skogsenheten är inte FSC-certi- fierad, men skogsbruksplanerna är anpassade till denna standard. Av de marker som enligt nyttjanderättsavtal tidigare brukades av AssiDo- män AB var Loka 35:5 FSC-certifierad. Loka 35:5 avcertifierades dock när avtalet upphörde i och med utförsäljningen av från . Till forskning och utveckling avsätts ca /år. har sex anställda som ansvarar för skogsförvalt- ningen. Organisation består av en skogsavdelning med en skogschef, en administratör och fyra skogsinspektörer. Skogschefen och admi- nistratören är lokaliserade till , skogsinspektörerna är lokali- serade till /, , och . Personal- budgeten omfattar . Skogsenheten kommer att nyttja en del av ge- mensamma funktioner, bl.a. ekonomiadministration och juridik. Skogsenhetens totala kostnader inklusive fortbildning, resor och kon- sulter kommer att vara ca . förvaltar totalt 422 000 ha mark uppdelat på ca 2 000 fastigheter. 54 280 ha är taxerad som produktiv skogsmark, va- Redovisning av statliga skogsförvaltare rav 27 407 ha används för virkesproduktion (). Taxeringsvär- det för denna mark uppgick till . Skogsbruk bedrivs även på annan mark. Totalt har 107 000 ha skog på försvarsfastigheterna. I och är andelen självföryngrad areal 10 respek- tive , i var andelen självföryngring mycket liten. Markinnehav – total areal 422 000 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 115 m3sk/ha 4,0 m3sk/ha, år 4,8 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Det ovan angivna virkesförrådet, tillväxten, bonitet och andel av till- växten som avverkas är beräknade på den brukade arealen, dvs. 73 870 ha och avverkningsvolymen 136 000 m3fub. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat såldes totalt 186 600 m3fub, vilket är ett något högt uttag jämfört med de årliga uttagen över en längre tidsperiod. På den bru- kade arealen avverkades 136 000 m3fub. Resten av volymen utgjordes exempelvis av avverkningar på tomtmark och i parker, träd- bevuxna hagmarker som behövde rensas och andra avverkningar av tillfällig karaktär. Större delen av virket såldes som avverkningsrätter Redovisning av statliga skogsförvaltare och en stor del som rotposter. Virkesuttaget sker oftast som gallring och annan avverkning (övrig avverkning), dvs. det gäller sällan för- yngringsavverkning i traditionell mening. Faktorer som minskar lön- samheten är främmande föremål och mekaniska skador på träden, vil- ket gör att andelen bränslesortiment är stort. Till detta kommer att skogsområdena ofta är små och spridda över landet. Av virkesuttaget sker endast omkring en femtedel i norra delen av landet (Norra förvaltningsavdelningen), trots att det största markinne- havet ligger där. Intäkterna från virkesförsäljningen var . Verksamhetens resultat blev , vilket innebär ett netto på /m3fub. Avkastningskravet för hela Fortifikationsver- ket är . Den skogliga verksamheten utgör av verkets totala budget. Försvarsmakten betalar ersättning till för dis- position av marken baserat på markens bokförda värde. Skogsbrukets nettoresultat kommer Försvarsmakten till godo. och Försvarsmakten tar fram särskilda övnings- och miljöanpassade skötselplaner för övnings- och skjutfält som är större än 500 ha eller hyser mycket stora naturvärden, t.ex. att det finns Natura 2000-objekt på fastigheten. Planerna ska beskriva den militära verksamheten, biologisk mångfald, jakt, skyddsområden, riks- intressen, fornminnen, geologi och hydrologi. De omfattar också be- stämmelser om hur skog och mark ska skötas. Samråd sker med andra intressenter t.ex. natur- och kulturvårdsorganisationer. Planerna ska kontinuerligt uppdateras och ska vara av sådan kvalitet att de kan an- vändas som underlag vid miljökonsekvensbeskrivningar enligt miljö- balken samt vid tillståndsprövning av övnings- och skjutfält. Försvaret vill undvika normal markberedning på sina övningsmar- ker. Anledningen är att de militära fordonen har svårare att ta sig fram och drar mer bränsle på markberedda områden. Fortifikations- verket måste därför också ibland rensa undan ris och annat efter skogsvårdsåtgärder för att så lite som möjligt ska ligga kvar på mar- ken. Ett problem vid skogsbruksåtgärder är den låga tillgängligheten till . Ofta är det endast under några få perio- der, t.ex. , som skogen är tillgänglig mellan olika övningar. Eftersom ammunition av olika slag kan ligga kvar eller av olika skäl hamna fel kan riskerna för dem som går in och avverkar vara stora. Utbildning av entreprenörer liksom ansvarsfrågan får då stor bety- Redovisning av statliga skogsförvaltare delse och då är det en fördel att avtalen med entreprenörerna löper . En stor del av skogsbruket sker genom upphandling av entreprenörer. En stor del sker också genom försäljning av avverkningsrätter där ibland en del skogsvårdstjänster ingår (markberedning, röjning m.m.) har ansvar för planering, upphandling av avtal (bl.a. ramavtal) med skogsföretag och organisationer samt för den ekonomiska redovisningen. Försvarsmakten kan ibland ansvara för genomförandet av skogsbruket och under vissa förutsättningar träffa underavtal med de skogsföretag och organisationer som Fortifika- tionsverket träffat ramavtal med. Ansvarsfördelningen mellan Fortifi- kationsverket och Försvarsmakten kommer dock att se annorlunda ut . Skogsinspektörerna gör de flesta upphandlingarna. Vanligast före- kommande är s.k. förenklad upphandling, men det förekommer också en del direktupphandling när entreprenadbeloppen understiger fyra basbelopp. De entreprenader som handlas upp omfattar främst skogsvård, t.ex. markberedning, plantering och röjning. Även en del inventering, tax- ering och stämpling upphandlas. Merparten av virket säljs som av- verkningsrätter, främst rotposter och leveransrotposter och därför sker upphandling av avverkningstjänster i liten utsträckning. Försvarsmakten tecknar avtal om jakt- och fiskerättigheter med de jakt- och fiskeklubbar som finns inom de berörda områden som För- svarsmakten hyr. På övriga områden som försvaret hyr tecknar Fortifi- kationsverket jakt- och fiskerättskontrakt med de jakt- och fiskeklub- bar som finns inom områdena. På mark som Försvarsmakten hyr beslutar i samråd med Försvarsmakten om arrenden av jordbruksmark. Utar- renderingen genomförs sedan av Försvarsmakten. Beskrivningen ovan av ansvarsfördelningen mellan Fortifikations- verket och Försvarsmakten för hantering av arrenden och upplåtelser gällde fram till och med . ansvarar For- tifikationsverket för tecknandet av alla former av upplåtelser som rör försvarsfastigheter, oavsett om de nyttjas av Försvarsmakten eller an- dra försvarsnära myndigheter. Redovisning av statliga skogsförvaltare Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Den totala areal, oavsett markslag, som avsatts för naturreservat är 4 000 ha. Av skogsmarken har 760 ha avsatts som naturreservat. Drygt 11 000 ha av den produktiva skogsmarken är avsatt för natur- vård och ytterligare drygt 20 000 ha är avsatt för annat, huvudsakli- gen till övnings- och skjutfält. Dessa avsättningar har dock ingen for- mell status som skyddsområden utan där bedrivs skogsbruk anpassat efter försvarets verksamhet. Den särskilda hänsyn som tas inför skogs- bruksliknande åtgärder omfattar information till och samråd med be- rörd länsstyrelse, kommun eller lokal organisation/ideell förening. Ett ekologiskt bokslut har på uppdrag av utredningen genomförts för och omfattar totalt 25,3 ha fördelat på sex slutavverk- ningar. Medelstorleken på avverkningarna var 4,2 ha och den avver- kande volymen var i snitt 193 m3sk/ha. Nivån på ståndortsanpass- ningen var i snitt 4,3 (betygsskala 1–5) och medelbetyget på natur- vårdshänsynen var 3,7. Hänsyn till vattendrag och växtligheten längs vattendrag har endast bedömts på ett objekt varför resultatet (betyg 5,0) inte säger så mycket. En nyckelbiotopsinventering pågår. Förutom några större skjutfält och övningsfält är mer än hälften av den produktiva skogsmarken (ca 53 000 ha) inventerad och målklassad enligt SVS:s system i Gröna skogsbruksplaner. All skogsmark beräknas vara målklassad vid utgången av . Andelen död ved är omkring 5 m3sk/ha. har inga fastställda rutiner för att följa upp hän- syn till natur- och kulturmiljövård i skogsbruket. Dock gäller att när t.ex. Sydved och Holmen utför åtgärder ska de ha samma rutiner som på egen mark, vilket innebär att det sker en uppföljning och utvärde- Redovisning av statliga skogsförvaltare ring av natur- och kulturmiljövården även på marker. Detta gäller dock inte rena försvarsanpassade avverkningar, t.ex. för skjutsektorer och flygsäkerhet. Samråd med allmänheten, rennäringen m.m. beräknas omfatta . Dessutom utförs åtgärder för ca för att tillfredställa allmänna ändamål, t.ex. rensning av buskar och träd vid badplatser och nära tätorter, vid forn- och kulturlämningar, alléer, parker, scoutläger m.m. fick rollen som fastighetsförvaltande myndighet . Då överfördes naturskyddade fastigheter från Do- mänverket till . De fastigheter som ingick var bl.a. nationalparkerna och andra naturvårdsobjekt i statens ägo. Totalt överläts ca 650 000 ha mark och av detta utgjorde drygt 600 000 ha nationalparker. Fastigheterna bokfördes under den s.k. Naturvårds- fonden hos (dnr. När bolagiserades överfördes de marker som skulle behållas i myndighetsform till . Det gällde bl.a. marker ovan odlingsgränsen i och Västerbot- tens län, renbetesfjällen i , fjällområden i samt objekt på den s.k. oskyddade listan. Till den senare hörde områ- den som ansågs skyddsvärda av naturvårdsskäl, men som ännu inte fått lagligt skydd. Mellan och gjordes en överenskommelse om vilka marker som skulle stanna kvar hos och vilka som skulle överföras till (Ds 1995:72, dnr 30-1685/95 respektive dnr 231- 6501/95). Med undantag för nationalparkerna kvarstår enligt överenskom- melsen mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen i liksom de kungliga slotten, kungsgårdar och kronoholmar hos . Naturreservaten i fjällområden över- fördes till liksom huvuddelen av de områden som stod på den s.k. oskyddade listan. bildades skrevs ett avtal mellan staten och . Avtalet reglerade bl.a. hur fjällnära domänreservat, särskilt värde- fulla domänreservat och övriga domänreservat skulle hanteras i sam- band med bolagiseringen av . Avtalet innehöll vidare reglering av villkoren för statens möjligheter att förvärva mark för na- Redovisning av statliga skogsförvaltare turskydd liksom statens möjligheter att förvärva ersättningsmark bl.a. i syfte att skydda värdefull natur. I avtalet står att bolaget ska vara staten behjälplig med att tillhandahålla bytesmark när staten ska förvärva mark för allmänna ändamål, exempelvis för att bilda naturre- servat. blev följde avtalet med liksom när avknoppades från . Detta fördes också in i Sveaskog AB:s bolagsordning (Bolagsordning , § 3: Bo- laget ska medverka till att markbyten underlättas såväl genom förvärv som försäljningar). fanns 26 nationalparker som omfattade 0,65 miljoner ha mark och 2 192 naturreservat som omfattade 3,9 miljoner ha mark. Därefter har det tillkommit ytterligare två nationalparker och ett stort antal naturreservat. fanns det totalt 4,6 miljoner ha skyddad mark, av det var skogsmark. Huvuddelen av na- turreservaten är statligt ägd mark, men det finns också många naturre- servat på privat mark där markägaren normalt fått intrångsersättning. markinnehav finns över hela landet, men hu- vuddelen av arealen ligger i fjällområden och i inland och fjälltrakter. förvaltade omkring 1,2 miljoner ha och av det var knappt 0,4 miljoner ha skogsmark. mark finns formellt i den s.k. Naturvårdsfonden. Fastighetsbeståndet bokförs inte på något särskilt konto utan redovi- sas i balansräkningen i årliga redovisning. var förmögenhetsvärdet för mark 1 . Det totala taxeringsvärdet uppgick till och av det svarade skogsmarken för (pro- duktiv skogsmark , skogsimpediment ). I myndighetsinstruktion (2001:1096) anges att ver- ket för statens räkning ska förvärva särskilt värdefulla naturområden. har också i uppdrag att underhålla byggnader, för- dela skötselanslag m.m. användes för in- köp av mark, intrångsersättningar, bidrag till kommuners och lands- tingskommunala stiftelsers markförvärv m.m. Ramanslaget för är . anslogs för skötsel av mark. har anslaget för skötsel höjts till . Redovisning av statliga skogsförvaltare förvaltar ägaransvaret för nationalparker och na- turreservat enligt beslut Fi94/126 samt för nya nationalparker och na- turreservat som staten köper in. är skötselförvaltare av nationalparker och statligt ägda naturreservat med undantag för Got- ska Sandön och . har till uppgift att ta fram strategier och riktlinjer m.m. för områdesskyddet och i samarbete med länsstyrelserna priori- tera områden som bör naturskyddas samt förvärva mark för områdes- skydd. Avtal om intrångsersättning upprättas av länsstyrelserna efter godkännande av som också betalar ut ersättningen. ska föra ett nationellt register över nationalparker och naturreservat och länsstyrelserna ska föra länsregister. Verket ska också föra register över s.k. Natura 2000-områden, vars bevarandesta- tus ska följas upp och redovisas till EU. Förvaltning av naturskyddad mark Syftet med nationalparker är att bevara delar av vårt nationella natur- arv åt kommande generationer. Syftet med naturreservaten är –att bevara biologisk mångfald –att vårda, bevara, skydda och återställa eller nyskapa naturmiljöer –att tillgodose behov av områden för det rörliga friluftslivet –att skydda, återställa eller nyskapa livsmiljöer för skyddsvärda arter. ansvarar för tillsyns- och skötselvägledning av na- turreservaten medan den operativa tillsynen sköts av länsstyrelserna. Nationalparker bildas med stöd av genom beslut av riks- dag och regering. Genom miljömålspropositionen har fast- ställt målet att skydda 900 000 ha produktiv skogsmark (prop. 2000/ 01: 130). Av detta är det tänkt att 500 000 ha ska skyddas frivilligt av markägaren och 400 000 ha ska områdesskyddas enligt (1998:808, 7 kap). Målet är att skapa ytterligare 320 000 ha naturreser- vat . De olika markåtkomstmetoder som myndigheterna har för att skapa dessa naturreservat är inköp av mark eller intrångsersättning. har i uppdrag att köpa in marken. Redovisning av statliga skogsförvaltare förvaltade 1,2 miljoner ha . Av detta var 388 278 ha produktiv skogsmark. Stora arealer lämnas för fri utveckling. Skötseln innebär att markera reservaten, hålla rågångar och stigar öppna. uppförs också rastplatser, vindskydd, toaletter, över- nattningsstugor och parkeringsplatser. Informationsskyltar, Naturrum och annan information är också en uppgift för den som sköter mar- ken. Marker som inte lämnas för fri utveckling har någon form av sköt- sel. Detta gäller oftast odlingsmarker. Det kan vara avverkning i syfte att gynna speciella arter, betning av djur eller ängsslåtter för att be- hålla biologisk mångfald. Även på dessa marker iordningställs rast- platser m.m. för att gynna friluftsliv och rekreation. Avgifter för ser- vice kan tas ut enligt förordningen om betalnings- och medelsförvalt- ning (1994:14) men får i så fall endast täcka kostnaderna. Markinnehav – total landareal 1,2 miljoner ha () Skötsel av nationalparker och naturreservat bekostas, med undantag av kommunala reservat, med statliga medel. förde- lar skötselmedel till länsstyrelserna. Förutom de bidrag som redovisas i tabellen på sidan 147 anslås medel från egen budget, för t.ex. administration. Andra inkomstkällor kan vara arbetsmark- nadspengar, EU-bidrag och bidrag från fonder eller kommuner. Mer- parten av skötselbudgeten utgörs av bidrag från . Länsstyrelserna äskar medel från som därefter gör en prioritering. Länsstyrelserna rekvirerar pengar och redovisar hur de använts. Länsstyrelserna ska också följa upp och utvärdera naturvårdsnyttan av utförd skötsel för varje enskilt objekt (Allmänna råd 90:8). Redovisning av statliga skogsförvaltare utvärderar slutligen skötselanslaget och anordnar årliga konferenser och utbildningar med länsstyrelserna om både skydd och skötsel. Fjällenheten, som underhåller leder, broar och stugor i fjällregionen, är lokaliserad till i . Fjällenhetens verksamhet finansieras direkt via det statliga anslaget till . Redovisning av skötselmedel för Restaureringar, t.ex. av betesmark Friluftsliv, inklusive renhållning, leder och information Bidrag till kommuner, stiftelser m.fl. Källa: Dnr 318-135-01 gör i samarbete med länsstyrelserna en prioritering av vilka områden som ska naturskyddas. En beskrivning görs för varje område som ska skyddas som reservat. Alla länsstyrelser redovisar år- ligen till hur långt de kommit i arbetet med att bilda reservat. De gör också en prioriteringslista för de kommande budgetåren. gör treåriga investeringsplaner enligt de principer som lagts fast i Naturvårdsplan för . Redovisning av statliga skogsförvaltare ramavtal med oberoende konsulter dels för värdering av marker för intrångsersättning eller för köp och dels för förhandling med markä- gare. Principen är att värdering och förhandling inte får utföras av samma person. Det statliga naturskyddet sker till via markinköp och till via intrångsersättning. Naturvårdsver- ket genomför köpen och godkänner länsstyrelsernas överenskommel- ser med markägaren om intrångsersättning. av markans- laget används som bidrag till kommuner, landsting och stiftelser för förvärv av mark som ska skyddas som naturreservat. förvärvade mark eller godkände intrångs- ersättningsavtal för 197 områden som ska naturskyddas. Köpen och intrångsersättningsavtalen omfattade 21 585 ha mark varav 10 425 ha skogsmark. Kostnaden för markinköpen detta år var . Skyddstakten, både när det gäller markåtkomsten genom köp och in- trångsersättningsavtal och när det gäller beslut om bildande av natur- reservat, har varit för låg för att kunna nå upp till de tidigare beskrivna miljökvalitetsmålen. Om det vittnar både Naturvårdsver- kets redovisning till regeringen (Dnr. M1999/15551) och Natur- skyddsföreningens rapport skogen skyddad ? (SNF, ). Det har varit svårt att få en detaljerad redovisning över antalet perso- ner som arbetar med skydd och skötsel av naturskyddade marker både på och på länsstyrelserna. Det beror på att ar- betet för flertalet är integrerat med andra arbetsuppgifter och att åt- skillnaden i redovisning av antal arbetstimmar inte har delgetts utred- ningen. Bedömningen är dock att det totalt på handlar om ca 40–50 personer som arbetar med strategier och riktlinjer för ur- val, prioriteringar, markåtkomstfrågor, fördelning av skötselmedel och liknande uppgifter. Därtill kommer ett 50-tal konsulter, som motsvarar ca 20 helårsarbetskrafter, som värderar marker och hjälper länsstyrelserna att förhandla. På länsstyrelserna uppskattas antalet an- ställda som arbetar med naturreservatsbildning samt administration till ett hundratal personer. Länsstyrelsernas tillsyn av reservaten lik- som arbete med tillsynsvägledning och skötselväg- ledning är inte inräknat. Redovisning av statliga skogsförvaltare AB kanalbolag bildades och skogsmarken har funnits i bo- lagets ägo . Markinnehavet är beläget inom och kommuner i området mellan och i norra götland. Syftet med markinnehavet är att säkra virkesråvara för bygg- nation och underhåll av kanalen. har bolaget haft både privata och statliga ägare. Verksamheten inom bolaget omfattar bl.a. drift och underhåll av kanalen och slussar samt viss fastighetsför- valtning. Den kommersiella sjöfarten upphörde och trafi- keras kanalen enbart av fritidsbåtar och speciella kanalkryssningar. AB kanalbolag är ett av staten direkt helägt bolag som har till uppgift att med hög kvalitet och stor hänsyn till miljö och natur bevara och utveckla som landets största kultur- historiska byggnadsverk. AB kanalbolag ska dessutom erbjuda så många som möjligt tillgång till rekreation och ett aktivt friluftsliv på kanalen och i dess omgivningar. I samband med bolagiseringen av (prop. 1991/ 92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bestämdes att skulle kvarstå i statlig ägo och att det var en statlig angelägenhet att rusta och driva kanalen så att dess värde som kulturhistoriskt bygg- nadsverk och attraktivt turistmål kunde upprätthållas. Vidare besluta- des att staten skulle äga AB kanalbolag och att kanalbolaget och kanalfastigheten skulle vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skulle ske via statsmakternas försorg. fattade även beslut om att AB kanalbolags skogs- mark skulle överföras till på affärsmässiga villkor. Men innan överföringen hann äga rum föreslogs i prop. 1993/94:100 Bil. 13 att skogsmarken skulle kvarstå i AB kanalbolags ägo. Orsaken till det var att marken har utgjort en tillgång i bolaget ändå sedan star- ten 1810 och att avkastningen från skogen ger ett årligt bidrag till drif- ten av kanalen med ett par . till- styrkte (bet. 1993/94:NU16) och beslutade i enlighet med förslaget (rskr. 1993/ 94:224). Redovisning av statliga skogsförvaltare AB kanalbolags skogsbruk är certifierat enligt FSC-standard un- der AssiDomän AB:s paraplycertifikat. Bolaget har fastställt såväl ett antal verksamhetsmål som miljömål. För skogsägandet finns en lång- siktig målsättning utarbetad. Den omfattar virkesproduktion, natur- vårdsmål, skogsinnehavets arrondering, relationer till allmänheten, produktion, uttag av specialvirke och ekonomisk avkastning. AB kanalbolag har totalt 24 anställda, varav en deltidsanställd skogsförvaltare som är ansvarig för skogsförvaltningen. Skogsförvalta- ren ansvarar för det skogliga registret, planeringen och kontakterna med jaktarrendatorerna. All skogsvård handlas upp av entreprenörer. Uppföljningen av t.ex. plantering görs dock av skogsförvaltaren. Även avverkningar är ut- lagda på entreprenad. AB kanalbolag har 3-åriga avtal med en- treprenörerna, som i sin tur har hängavtal med vilket garanterar avsättning för virket. Skogsförvaltaren ansvarar även för utsyning av virke till AB kanalbolags egna byggnationer. Virket sågas vid en mindre såg. Bola- get har ett eget snickeri för restaureringsarbeten, bl.a. tillverkas där tidstypiska möbler till de restaurerade byggnaderna. Skogen har under tidigare perioder bidragit med rörelsekapital för driften av kanalen, något som har påverkat skogstillståndet, som kvalitetsmässigt kan betecknas som ordinärt. Den produktiva skogs- markens taxeringsvärde uppgick till . Redovisning av statliga skogsförvaltare kanalbolag – 4 072 total areal Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. (0,) Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat (0,) 132 m3sk/ha 5,3 m3sk/ha, år 7,0 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Skogsinnehavet utgörs av en stor andel medelålders skog och ambitionen är att bestånden ska vara äldre än lägsta slutavverknings- ålder innan föryngringsavverkning sker. Dagens åldersklassfördelning innebär även att skogsinnehavet kommer att innehålla en stor andel föryngringsavverkningsbar skog.