sou · GQB367d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Flera svenska städer och tätorter är grundade i direkt anslutning till industrietableringar eller anläggandet av kommuni- kationslinjer. Men även äldre städer och tätorter har påverkats starkt av industrialismen. I staden och tätorten är det som mest uppenbart att vi lever i det industrialiserade samhället. Staden och tätorten brukas av sina invånare. Frågor om de under- priviligierades kulturarv, om jämställdhet, om ett ekologiskt håll- bart samhälle, om ett demokratiskt förhållningssätt till kulturarvet och känslan av delaktighet har särskilt påtaglig relevans i staden och tätorten. I arbetet med det industrialiserade samhällets kulturarv är sam- verkan mellan olika kulturarvsinstitutioner av stor betydelse. Bredare kunskap och bättre resursutnyttjande är två vinster som borde kunna uppnås genom samverkan. Sådana vinster är särskilt angelägna avseende industrialismens miljöer som oftast är levande och mycket komplexa. De minnen som kan kopplas till dem bärs dessutom av nu levande människor men kommer också till uttryck i arkivbundna källor. Vikten av samverkan mellan institutionerna och medborgarna har påpekats. Det är vår uppfattning att institutionerna bör utar- beta metoder för intensivare dialoger med sina brukare och att kulturarvet i högre grad än tidigare formuleras underifrån. Att sprida och medvetandegöra kulturarvsperspektivet är en angelägen och stimulerande uppgift som till största delen ligger framför Utredningen har slutfört sitt arbete . Frågor till det industriella samhället 1999:18 Kapitel 6 Berättelser från det industriella samhällets kulturarv Dessa resonemang om de underrepresenterades kulturarv mynnar ut i frågor av vikt för satsningen på det industriella samhällets 1.På vilket sätt kan kulturarvet beskrivas i termer av jäm- ställdhet? Vilka berättelser skulle kunna berättas om ett jämställdhetsperspektiv anlades på det industriella sam- hällets kulturarv? Vilka delar av befolkningen är väl respek- tive illa företrädda i det industriella samhällets kulturarv 2.Vilka historiska berättelser och frågor är särskilt angelägna att ge uttryck för respektive ställa med utgångspunkt i kulturarvet? 3.Vilka metoder och synsätt bör engageras i syfte att lång- siktigt bearbeta ojämlikheter och underrepresentationer i det industriella kulturarvet? 4.Hur skulle t.ex. det industriella samhällets kulturarv kunna beskrivas som är kvinnornas? Hur skulle kvinnors kultur- arv kunna formeras utifrån t.ex. ett teknikhistoriskt perspektiv? 5.På vilket sätt kan de socialt normavvikandes, de arbetslösas eller hemlösas kulturarv formeras? Vilka företeelser borde ingå? Och på vilket sätt skulle dessa gruppers intresse för och inflytande över sitt eget kulturarv kunna kanaliseras? 6.Vad kan det industriella samhällets kulturarv bestå av som tar invandrarnas historia som utgångspunkt? 7.Hur kan en självreflexiv analys av kulturarvsinstitutio- nernas verksamheter spridas, fördjupas och utvecklas? Kapitel 7 Demokratiska aspekter på det industriella samhällets kulturarv 1.Vilka metoder – tillgängliga och möjliga – kan användas i syfte att öka medborgarnas bruk av och inflytande på det industriella samhällets kulturarv? öppnas för påverkan av människors levande minnen och erfarenheter av industrisamhället? 2.På vilket sätt kan kulturarvsinstitutionerna utveckla sin roll som folkbildningsinstitutioner? 3.Vilka företeelser aktualiseras när människor tänker på det nationella, på det regionala och det lokala i kulturarvs- termer? 4.På vilket sätt är och har kulturarvsinstitutionerna varit del- aktiga i nationella, regionala och lokala liksom i internatio- nella identitetsprojekt? Kapitel 8 Vardagens, den stora skalans, landskapets och tätortens kulturarv 1.Vilken ny kunskap om industrisamhället kan förväntas med utgångspunkt tagen i ett vardagligt perspektiv? 2.På vilket sätt kan kulturarvsperspektivet berika den enskilde med borgarens vardag? Hur skulle denna vardag- lighet kunna bejakas och tydliggöras som utgångspunkt för var och ens egen historia och tolkning av det industriella samhället? 3.På vilket sätt, med vilka metoder kan vardagliga företeelser införlivas i det institutionsbundna kulturarvet? Vilka urvalskriterier kan tillämpas och hur kan de användas i syfte att öka jämställdhet och de underrepresenterades närvaro i kulturarvet? 4.Vilka tillgängliga och tänkbara lagrum är tillämpliga för att värna strukturer, t.ex. tekniska system, som inte är bundna till särskilda avgränsade platser? 5.Med vilka metoder och perspektiv kan den industriella stadens komplexitet och mångfald åskådliggöras? 6.Vilka faktorer kan knytas till det industriella samhällets stads- och tätortstillväxt? Hur kan de avläsas i terrängen? Vilka samband finns t.ex. mellan de tekniska systemen och den industriella stadens och tätortens liv och form? 1.Hur kan samverkan mellan kulturarvssektorns olika aktörer förstärkas? Vilka konkreta vinster är möjliga att göra med sådan samverkan? Var finns begränsningarna respektive möjligheterna? 2.Med vilka intressen förutom natur- och miljövård finns för- utsättningar för kulturarvssektorn att samarbeta? Var återfinns de mest betydande samordningsvinsterna? 3.Vilka insatser och metoder krävs för att kulturarvs- perspektivet ska etableras som ett av flera perspektiv i såväl myndigheters som enskilda människors dagliga verksam- het? Och vad krävs för att detta perspektiv skal bli en effektiv del i strävan mot ett ekologiskt hållbart samhälle? Vilka lärdomar kan dras av miljövårdens insatser att förankra ett ekologiskt perspektiv hos allmänheten? 4.Vilka frivilliga krafter verkar inom det industriella kultur- arvets intressesfär? Vilka verksamheter drivs av dessa aktörer och vilken betydelse har de för det industriella kulturarvets konstruktion och hävd? På vilket sätt kan sådana krafter stödjas? En junimorgon då det är för tidigt att vakna men för sent att somna om. Jag måste ut i grönskan som är fullsatt av minnen, och de följer mig med blicken. De syns inte, de smälter helt ihop med bakgrunden, perfekta kameleonter. De är så nära att jag hör dem andas fast fågelsången är bedövande. Det vilda torget (1983)