sou · GQB3108d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Ur neutralitetspolitisk synpunkt har detta enligt mitt bedömande inte skapat några principiella problem. Eftersom neutralitetspolitiken som den definierats omfattade ett (efter våra förhållanden) starkt försvar borde det vara svårt att resa invänd- ningar mot att det svenska värnpliktsförsvaret med dess mobilise- ringsbehov försågs med en god förvarningskapacitet genom under- Sammanfattande iakttagelser och bedömningar Likaså, och med tanke på som angripare, var det för försvarets trovärdighet oundgängligt att möta en i alla lägen kvantitativt överlägsen motståndare med så hög materielkvalitet som möjligt. Den politiska turbulensen runt kritik ifråga om amerikansk politik i och i tilläts aldrig inverka på det stabila högteknologiska samarbetet och materieltillförseln lika litet som på det effektiva, informella och bilaterala samarbetet ifråga om den för förvarningen nödvändiga underrättelsetjänsten, särskilt signalspaningen. Om detta visar att den amerikanska garantin för imple- menterades i två viktiga avseenden, är det naturligen svårare att utröna hur det ensidiga åtagandet om stöd vid angrepp skulle ha visat sig vara om det prövats i verkligheten. Det strate- giska mönster som bildats i norra och de intressen som knutits till detta vare sig det gällde försvar av och eller flankproblematiken i talar för att det amerikanska intresset av försvar förblev oförminskat när riktlinjerna för den amerikanska Sverigepolitiken hade lagts fast. En ur ett neutralitetspolitiskt perspektiv central fråga är i detta sammanhang om och i vilken utsträckning förberedde en operativ samverkan med . I detta avseende har, som utredningen visar, doktrinen varit tydlig . Regeringsuttalanden, försvarsutredningar och försvars- beslut har postulerat att sådan operativ förberedelse inte fick före- komma. Den uppenbara tanken bakom detta har varit att, om fick anledning misstänka att med genomförde dylika förberedelser, skulle ses om en verklig eller potentiell fiende och så angripas, kanske i en konflikt. Jag har ägnat en betydande möda åt att undersöka huruvida sådana förberedelser skett i hemlighet. Det bör här givetvis klar- läggas att operativa förberedelser, som förutsätter överenskommel- ser om truppdispositioner, kommunikationer och materielanpass- ning, inte är något som lätt kan av vid enstaka möten mellan högre officerare. Endast ett omfattande och tidskrävande stabs- arbete kan ge den nödvändiga kvaliteten i samverkan. Som framgår av de detaljerade redovisningarna i utredningen har överbefäl- havarens operativa planering noga studerats. Ingen förberedelse för samverkan har kunnat noteras. Likaså har de svårigheter som tornat upp sig när det gällt att efter det slut samordna svenska militära styrkor (i fredsbevarande operationer etc.) med Sammanfattande iakttagelser och bedömningar Natomakters styrkor demonstrerat hur svårt det skulle ha varit att åstadkomma s.k. interoperabilitet med västliga styrkor. Problem relaterade till flygbaser, överflygningsregler och flygteknisk anpass- ning har granskats. Den unika möjlighet jag haft till insyn i militär- ledningens protokoll har varit klargörande. Den samlade slutsatsen av detta har blivit att ingen signifikant förberedelse för operativ samverkan med främmande makt ägde rum . Därmed är det alltså inte sagt att all annan samverkan har varit utesluten, tvärtom det militärtekniska samarbetet med som jag kunnat redovisa innebär en första offentlig kartläggning av denna verksamhet vars omfatt- ning för många säkert har varit överraskande. Det betydande tek- niska beroende som därmed byggts upp kan diskuteras ur neutra- litetssynpunkt, men har endast avsett samverkan under fred. Än viktigare har givetvis varit, att denna omfattande samverkan på ett avgörande sätt bidragit att höja det svenska försvarets förmåga och därmed indirekt underbygga och stärka den svenska neutralitets- politiken. Ett svenskt dilemma var att den nära och omfattande militär- tekniska samverkan med nödvändiggjorde ett mått av anpassning till amerikansk exportkontrollpolitik. Det utgjorde inget större problem i vad avsåg vapenteknologi och knappast inte heller ifråga om dubbelanvändningsteknologi. Emellertid sökte undvika att bli nära associerat med västs teknologikontrollsamverkan av den typ som skedde under Cocom. Under Carteradministrationen skärptes emellertid den amerikanska kontrollen bl.a. på grund av initiativ från kongressen. I samband med Reaganadministrationens tillträde och som en följd av den amerikanska politiken att begränsa inte bara militärteknologiexporten utan all avancerad teknologiexport till försvårades det svensk-amerikanska samarbetet för att frysas till följd av Datasaabaffären. Jag kan dock konstatera att med ett mått av anpassning till den ameri- kanska politiken återställdes en fungerande samverkan och export- verksamhet utan att neutralitetspolitikens principer träddes för nära. När det gällde hoten mot förblev det allt överskuggande problemet. Som utredare har jag i detalj redovisat den bedömning som överbefälhavaren gjort över åren, vilken base- rat sig på ett omfattande sakunderlag inom försvarsmyndigheterna. Givetvis har dessa analyser gjorts med betoning på de sovjetiska Sammanfattande iakttagelser och bedömningar Det har varit av betydande värde att i utredningen kunna redovisa också utomstående makters analys av det sovjetiska hotet mot . Det hade varit värdefullt om hotbildsanalysen hade kunnat fördjupas med utnyttjande av kompletterande säkerhetspolitiska miljöstudier och utrikespolitisk analys för ett fylligare underlag. De dokument om krigsmakts- övningar som kvarlämnats efter det tyska enandet (Warszawapaktsdokumenten) har tillfört en viktig dimension till utvärderingen av säkerhetspolitiken. Bland annat tyder de på att man i planering för offensiva operationer i i första hand räknade med att inte behöva angripa utan att anfallet i norr skulle riktas mot och de danska öarna. Mina samtal i med många personligheter i det gamla ledarskiktet gav vid handen att man var skeptisk, om ej tvivlande, mot den svenska neutralitetspolitiken. Min bedömning av detta har blivit att i en konfliktsituation hade sökt undvika att anfalla åtminstone i ett inledningsskede. I efterhand kan man nog konstatera att sovjethotet kanske inte var fullt så allvarligt som överbefälhavarens hotbild indikerat. I en sådan slutsats måste dock inkluderas att just det svenska försvarets förmodade styrka och avvärjningsförmåga bidrog till att påverka och därmed hotbilden. Nära förbunden med hotbilden är försvarsförmågan. Flera fak- torer måste vägas in för att kunna värdera denna. Central härvidlag är kapaciteten hos de svenska stridskrafterna. Överbefälhavarens bedömningar som de redovisats i utredningen visade på att även om medelstilldelningen i fast penningvärde bestod , kostnadsutvecklingen blev sådan att i vart fall arméstridskrafternas förmåga minskade påtagligt på grund av nöd- vändiga besparingar i fråga om materiel och övningar. Rent tekniskt och kvalitetsmässigt förbättrades i synnerhet luftförsvarets och, i vart fall , marinens förmåga och kvalitet. Men enligt ÖB kvarstod problemet med färre avancerade flygplan och det minskande antalet kvalitativt starka arméförband. Emeller- tid måste man i bilden väga in kvaliteten på de styrkor Sovjet- unionen kunde förmodas sätta in mot . Det var endast i en sådan vägning man kunde etablera den relativa försvarsförmågan. ÖB utgick i sina bedömningar regelmässigt från att skulle avsätta sina mest kvalificerade styrkor. I själva verket kunde ifrågasättas om under ett storkrig verkligen skulle dirigera sina bästa styrkor mot . Sammanfattande iakttagelser och bedömningar Den samlade överblick som gjorts i denna rapport visar att den svenska säkerhetspolitiken i allt väsent- ligt måste betecknas som framgångsrik. I synnerhet bör detta tillskrivas en stabil utrikespolitik utformad som alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Uppslutningen runt neutralitetspoli- tiken sviktade aldrig under regeringar med olika politiska för- tecken. Politiken stöddes av ett starkt försvar som var så utformat att det skulle kunna utföra sina uppgifter utan hjälp utifrån. För att hävda neutralitetsavsiktens trovärdighet vidtogs inga förberedelser för operativ samverkan eller för att motta militärt bistånd utifrån. Men samarbete i fred om militärteknik och underrättelsetjänst upprätthölls . Försvarsförmågan hölls på en god nivå även om arméstrids- krafternas kapacitet urholkades en del . Med den kunskap vi har vågar man konstatera att vi sannolikt levde säkrare än vad vi då visste: Hotet mot var inte så stort som vi trodde. hade en bättre återförsäkring än vi anade. Förteckning över uppgiftslämnare .............................. and Operations – , Notice to holders of NSC 6006/1, National , 2 1962...................................... Letter from to . , , October 18 1968..................................... Swedish Defence , Briefing material for Ambassador , , internationella problem, PM sovjetiska Brev Zacharov – , , ........ Sovjetisk-svenska relationer, PM sovjetiska SSSR:s relationer med , PM sovjetiska SSSR:s relationer med , PM sovjetiska Samtalsuppteckning från utredarens samtal med Jaruzelski, PM ............................. Svenskt säkerhetspolitiskt agerande under Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera svenskt säkerhetspolitiskt age- rande, såväl politiskt som militärt, 1989. Regeringen har bemyndigat chefen för att tillkalla en särskild utredare som skall analysera det politiska och militära agerandet i ubåtsfrågan fram till . Det har i anslutning till detta uppdrag ansetts angeläget att också få till stånd en allmän säkerhetspolitisk granskning av svenskt politiskt och militärt agerande , dvs. de två decennierna närmast före och avvecklingen av det . Det är lämpligt att den särskilde utredaren av ubåtsfrågan även får uppdraget att göra denna allmänna säkerhetspolitiska gransk- ning. Utredaren skall i denna del ha följande uppgifter: redovisa och analysera den säkerhetspolitiska miljö i vilken hade att verka ; redovisa och analysera det svenska säkerhetspolitiska agerandet, politiskt och militärt, . Utredaren skall i nödvändig utsträckning ta del av tillgänglig skrift- lig och muntlig information i ärendet. Det gäller information från såväl politiska som militära källor. Till utredningen skall en grupp experter knytas. partier skall ges möjlighet att följa utredningsarbetet. Uppdraget skall redovisas . JK:s utredning om den s.k. sjukhusaffären i För vidare information om kategorier i , se noter. Försvarsdepartementets hemliga och kvalificerat hemliga arkiv Överbefälhavaren (/82) Chefen för armén (/82) Chefen för marinen (/82) Chefen för flygvapnet (/82) hemliga arkiv () , Fst/Sekt 2 (/81) Överstyrelsen för Ekonomiskt Försvars arkiv Chefen för armén / Arméstabens arkiv Chefen för marinen / Marinstabens arkiv Chefen för flygvapnet / Flygstabens arkiv Militära underrättelse- och säkerhetstjänstens arkiv FMV:s hemliga (1983 1989) och kvalificerat hemliga arkiv FRA:s hemliga och kvalificerat hemliga arkiv FOA:s hemliga och kvalificerat hemliga arkiv Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek Verkställande utskottets protokoll 1969 1982 Verkställande utskottets protokoll 1982 1989 National Archives 2, College Park, () 59 State Department -Central Decimal Files -Subject Numeric Files -Records of . Kissinger, 1973 1977 CIA Database (CD-rom) Library of Congress, D.C. – US (microfiche) Files (NSF) -National Intelligence Estimates Central Files (WHCF) -CO 277, , National Archives 2, College Files (NSF) -. Kissingers Office Files Central Files (WHCF) . Library, , -Presidential Country Files for Europe Central Files (WHCF) Naval Historical Center, D.C. The Soviet Estimate: US Analysis of the Soviet Union, 1947 1991 Presidential Directives on : From to Clinton Intelligence Community, 1947 1989 Archiwum Akt Nowych, (MID) arkiv, (RGANI) Ryska statens arkiv för samtidshistoriska dokument, (Prime Ministers Office) CAB (Cabinet Papers) FO (Foreign Office) FCO (Foreign and Commonwealth Office) WO (War Office) Liddel , King's College, on Cold War Studies /~hpcws/index2.htm on NATO and the Pact /php Hörd med anledning av sin befattning som/i viceamiral, 78 års C minröjn.avd, CM 1 I denna förteckning finns även en del av de personer, som hörts i samband med Perspektiv på ubåtsfrågan: Hanteringen av ubåtsfrågan politiskt och militärt (SOU 2001:85), medtagna. Bilaga 3 SOU 2002:108 Hörd med anledning av sin befattning som/i staben, C Försvarsstaben, , Hans G. missionen (SOU 1995:135) överste 1 gr., chef /KA 2 SOU 2002:108 Bilaga 3 Hörd med anledning av sin befattning som/i konteramiral, /M chef för , Försvars- kommendör 1 gr., C USK, överste 1 gr., CSK kommendör 1 gr., stabs- Bilaga 3 SOU 2002:108 Hörd med anledning av sin befattning som/i kommendör 1 gr., C USK polsk president, premiär- chef /, ÖD ÖCB SOU 2002:108 Bilaga 3 Hörd med anledning av sin befattning som/i örlogskapten, taktikavd/ byråchef, /ÖCB ministeriet, sekreterare i försvarskommittén Bilaga 3 SOU 2002:108 Hörd med anledning av sin befattning som/i kommendör 1 gr., brigadgeneral, stf CMUST norsk amiral och marin- kommendör 1 gr., chef SOU 2002:108 Bilaga 3 Hörd med anledning av sin befattning som/i stf GD/ÖEF, kommendör 1 gr., chef Fst/OP5, attaché , FC , MUST C chef för den sovjetiska överste 1 gr., C Fst/Op2 Bilaga 3 SOU 2002:108 Hörd med anledning av sin befattning som/i Samtal med professor och docent . Minnesanteckningar från akademikerseminarium. Minnesanteckningar från akademikerseminarium. Minnesanteckningar från akademikerseminarium. , , och . Minnesanteckningar från akademikerseminarium. Minnesanteckningar från akademikerseminarium. , , och . Akademikerseminarium med experter på . , , och . Samtalsuppteckningar från samtal i . , , , , Gullow Gjeseth, , , , och . Möte med ryska Sverige-experter. , , Yury Derjabin, , , , , Jevgenij Vorozheikin samt Jevgenij Rymko. Anteckningar från samtal om syn på . , , , och . Syftet med denna sammanställning är att hjälpa intresserade läsare med uppslag om offentligt tryck och övrig litteratur relaterad till svensk säkerhetspolitik. I fotnoterna redovisas ytterligare litteratur. Säkerhetspolitik och försvarsutgifter. Betänkande av- givet av försvarsutredning. Planering och programbudgetering inom försvaret. Betänkande avgivet av Försvarsdepartementets programbudget- grupp. Säkerhets- och försvarspolitiken. Betänkande avgivet av försvarsutredning. Forskningen inom försvaret. Slutbetänkande avgivet av försvarsforskningsutredning. Betänkande av- givet av försvarsutredning. Säkerhetspolitiken och totalförsvaret. Betänkande av- givet av försvarsutredning. Den militära underrättelsetjänsten. Betänkande av underrättelseutredning. Totalförsvaret 1977 82. Andra delbetänkande avgivet av försvarsutredning. Betänkande om svensk säker- hets- och försvarspolitik av försvarskommitté. Totalförsvaret 1982/1987. Slutbetänkande års försvarskommitté. Att möta ubåtshotet: Ubåtskränkningarna och svensk säkerhetspolitik. Svensk utrikespolitik inför 90-talet. Rapport års försvarskommitté. Betänkande av Utredningen om svensk utlandsverksamhet på krigsmateriel- området. Det svenska totalförsvaret inför 90-talet. Slutbetän- kande av försvarskommitté. om svensk vapen- export. Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Be- tänkande av utredning om krigsmaterielexporten. Svensk säkerhetspolitik i en föränderlig värld. Betän- kande av försvarskommitté. Sjukvården i kris och krig. Betänkande av arbets- grupp inom FK 88. Forskning och utveckling för totalförsvaret. Slut- betänkande av försvarsforskningsutredning. Om kriget kommit Förberedelser för mottagande av militärt bistånd 1949 1969. Betänkande av Neutralitetspolitik- kommissionen. Ubåtsfrågan 1981 1994. Betänkande av Ubåts- kommissionen. Underrättelsetjänsten – en översyn. Det militära försvarets materielförsörjning. Delbetän- kande av . Perspektiv på ubåtsfrågan. Hanteringen av ubåts- frågan politiskt och militärt. Adelsohn, U. Partiledare: dagbok 1981 1986. , W. 1985. Alliansfrihet och Atombomber: kontinuitet och förändring i den svenska försvarsdoktrinen . , W. 1986. Bakom ubåtskrisen: Militär verksamhet, krigs- planläggning och diplomati i . , W. 1986. Vetenskapen i försvarets tjänst. De nya stridsmedlen, försvarsforskningen och kampen om det svenska försvarets struktur. , W. 1991. Den stora lögnen: ett säkerhetspolitiskt dubbelspel i alltför många akter. , W. 2000. Fred och Fruktan: säkerhetspolitiska historia 1918–2000. : Historiska Media. , W. 2002. Svenska Förintelsevapen: utvecklingen av kemiska och nukleära stridsmedel 1928–1970. : Historiska Media. (4.utg.) Folkrätten i svensk säkerhetspolitik. Stockholmsöverenskommelsen rörande den svenska öst-väst-handeln: ett folkrättsligt bindande avtal? , S. 1993. I de lugnaste vattnen : . FOA Reprints, 1976/77:14. Internationell utveckling och svensk försvars- doktrin. : och försvar. (red.) : och försvar. & , Y. Från till : Svensk utrikespolitik efter . Maktbalans och alliansfrihet: Svensk utrikespolitik . Säkerhetspolitik: Analyser och tillämpningar. Antman, P och , P. – Den gränslöse reformisten. The Soviet Union and Northern Waters. Kritiker eller medlare? utrikespolitiska roller 1945 1990. : Nerenius & Santérus. & , M. Utrikespolitiken som slagfält: De svenska partierna och utrikesfrågorna. : Nerenius & Santérus. Forskarslarv kostade hans heder i Dagens forskning 18–. Soviet front-level threat to northern i , 2 Feb. Bilaga 4 SOU 2002:108 , M., . & Wahlbäck, K. Utrikes- politik och historia: studier tillägnade . . : Militärhistoriska förlaget. Samarbete, säkerhet och kon- flikter . , F. 1992. Samförstånd under oenighet. Svensk säkerhets- politisk debatt under det . : Skrifter utgivna av i . Bluth, C. The evolution of Soviet military doctrine i Survival, vol. 30, no. 2 (/April). Mitt i stormen. Det handlar om . Så var det. Braconier, F. & , L. Striden om säkerhetspolitiken. IB och hotet mot vår säkerhet. , L. F. 1986. Naval and : The Case for the Strategy i , vol. 11, no. Adjusts to Military Reductions i , January 23. Brzezinski, Z. Game Plan: a geostrategick framework for the conduct of the U.S.-Soviet contest. : Monthly Press. Bundy, W. 1998. A Tangled Web: the Making of Foreign Policy in the . The deterrent goes to war i New Statesman, 1 . Canby, S. Swedish Defence i Survival /. Carlsnaes, W. 1988. Energy Vulnerability and : the Energy Crisis, Domestic Policy Responces and the Logic of Swedish Neutrality. Ur skuggan av . Clausewitz, C. von. Edited and translated by and 1984. Close up i . A Special Supplement on Vol. VII, Issue 11, 1983. Cockburn, A. The Threat: inside the Soviet military . Sevenoaks: New English Library. Neutralitet och europeisk integration. Svenskarna och NATO. Dalsjö, R. Förhoppningar och förbud: en uppdatering av bilden av statsmaktens offentliga linje avseende militär hjälp utifrån under det , Kungliga Krigsvetenskapsaka- demiens handlingar och tidskrift, 4. häftet 2002. Debray, R. Les empires contre l'Europe. Dobrynin, A. In confidence: 's ambassador to 's six Cold War presidents (1962 1986). : Times Books, . Dörfer, I. geopolitiska betydelse två artiklar i Svensk tidskrift 1989:8-9 samt 1990:1. Dörfer, I. Av hänsyn till folkrätten? Svensk erkännande- politik 1945 1995. : Nerenius & Santérus. Den militära underrättelsetjänsten: fem kriser under det . Elgström, O. 1982. En jämförelse mellan svensk och dansk utrikesdebatt 78. Elmbrant, B. Elmbrant, B. Den sjuttonde alliansmedlemmen? Internationella studier nr 4. Erlandsen, H.C. : Bedriftsøkono- mens forl. Fieldhouse, R. & Taoka, S. 1989. Superpowers at sea: An assessment of the naval arms race. Fontaine, A. Un seul lit pour deux rêves: histoire de la détente 1962 1981. In Europe's Name: and the divided continent. , DDR och : kampen för en maritim operationsplan i 1996:1. Gilberg, , . The Soviet Union and Northern Europé i Problems of Communism, March-April. , , , S. & , G. Democracy and Foreign Policy: The Case of . Aldershot: Gower. The Swedish Model of Security Policy i West European Politics 14 (3). Neutralitetspolitiken som dubbelpolitik i Internationella studier (4). Hakovirta, H. East-West Conflict and European Neutrality. Heuser, B. Pact Military Doctrines in the 1970s and 1980s: Findings in the East German Archives, Comparative Strategy, vol. 12, s. 437-457. & , T von. Tekniken som vapen: USAs exportkontroll. : Ny teknik. (red.) Deterrence and Defence in the North. (red) 1986. Neutralitet och försvar: perspektiv på svensk säkerhetspolitik 1809 1985. : Militärhistoriska förlaget. Strategisk överfall mot i Brobyggare: en vänbok till . : Nerenius & Santérus. The Strategic North i The Quarterly. 1985: 3. & Misgeld, K. Socialdemokratin och svensk utrikespolitik: från till . : Utrikes- politiska institutet. Strategisk utveckling i , i Flådestrategier og nordisk sikkerhedspolitik, Band 2 (1986), s. 41 54. , Sigint and the Cold War i Intelligence and : Secrets of Signals Intelligence during the Cold War and Beyond. 16, no. 1, Spring 2001 (red Aid, M. & Wiebes, C. Trettioåttonde våningen: hågkomster och anteckningar 1965 1971. in the new Europe. Westport: Praeger. År av fruktan och hopp. Kritik som utrikespolitiskt medel. Jervas, G. maritima strategi: hot eller möjlighet för Folk och försvar. Joenniemi, P. & , U. Säkerhetsutveckling i Östersjöområ- det: tendenser, läge, framtidsperspektiv. Folkrätt och Säkerhetspolitik. Jungar, S. & , B. och – konflikt, kontakt, influenser. , F. 1983. The Wizards of Armageddon. Grand Strategies in War and Peace. Kissinger, H. Kissinger, H. Kissinger, H. Years of Upheaval. : , and Comp. Kissinger, H. Years of Renewal. Militärens hemliga nätverk i arbetar- rörelsen. , G. Adler-. Western Economic Warfare 1947 1967. En bonde blir statsminister. (red.) Brobyggare: en vänbok till . : Nerenius & Santérus. Frostens år – om diplomatiska utfrysning av . Littke, A.K. & , O. 1995. Lodgaard, S. 1990. Naval arms control. Lödén, H. För säkerhets skull: Ideologi och säkerhet i svensk aktiv utrikespolitik 1975. : Nerenius & Santérus. MacEachin, D. CIA Assessments of the Soviet Union in Studies in Intelligence, vol. 01, no. : en bibliografi. och : Gidlund i samarbete med och bibliotek. , M. af. Neutrality and state-building in . Basingstoke: Palgrave. McGwire, M. Military Objectives in Soviet Foreign Policy. McQuail, R. Khrushchevs i , January. Mearsheimer, J. A Strategic Misstep: The Strategy and Deterrence in Europé i , Fall, vol. 11, no. Merseburger, P. 1913 1992: Visionär und Realist. : Deutsche Verlags-Anstalt. Moores, S. Neutral on our : US Policy towards during the i Cold War History, , vol. 2, no. 3, s. 29–62. Moulton, J. Northern i , , vol. Mina tre liv. och : ett unikt kapitel i svensk utrikespolitik. & Sundelius, B. Interdependens, konflikt och säkerhetspolitik: och den amerikanska teknikexport- kontrollen. : Nerenius & Santérus. Newhouse, J. The Nuclear : from to . Den moraliska stormakten: en studie av social- demokratins internationella aktivism. Åter : memoarer och reportage. Facklig verksamhet för officerarna. Skrift nr 4. militära satsningar: en översikt med för- klaringar till perioden . Motstånd och motståndsrörelser. : Militär- historiska förlaget. Några studier till T-kontorets historia. för utgivande av handskrifter rörande Skandina- viens historia. , O. 1984. She would not fight unless attacked: några kommentarer rörande NATO:s syn på 1949–65 i Kungl Krigsvetenskapakademiens Handlingar och , 3. häftet. Resan mot Mars. Anteckningar och minnen. som jag minns honom. och neutraliteten i . Bedömningen av svensk säkerhetspolitik under och . i stora världen. Minnen och reflexioner från diplomattjänst. Posen, B. Inadvertent Nuclear War? Escalation and NATO's Northern i , Fall, vol. 7, no. President : alone in the . Remnick, D. 's : the last days of the Soviet empire. : Vintage Books. One World Divisible: a Global History since 1945. Rystad, G., , K. & , W. 1995.