sou · GQB3100 · 2003-01-01 00:00:00 — Motivet är att utnyttja torvens förbränningstekniska fördelar, främst vid sameldningen med trädbränslen. Vid förändringar som påverkar de ekonomiska förutsättningarna olika för trädbränslen och energitorv bör den likvärdiga rollen som inhemska och varak- tiga energikällor beaktas. En tillämpning av nämnda princip – mot bakgrund av den kon- sekvensutredning som redovisas i bilaga 2 – innebär, att torv på samma grund som trädbränslen bör vara berättigad till elcertifikat vid användning i biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar. En tydlig och långsiktigt stabil utveckling har avgörande betydelse för all konkurrensutsatt verksamhet, således också på en öppen energimarknad. Signaleffekter vid förändrade energiskatter, i synnerhet vid stegvisa förändringar, har betydelse genom sin inriktning. Därför är det viktigt att etableringen av ett system med elcertifikat inte sänder en signal till marknaden som inte överens- stämmer med den som långsiktigt är avsedd för torvens roll i ett uthålligt energisystem. har med utgångspunkt i det material som samlats in i form av forskningsrapporter, avhandlingar och övrig veten- skaplig dokumentation (se kap. 4, 5 och 7) identifierat fortsatta forskningsbehov. Det gäller bl.a. att ta fram ett säkrare underlag, därmed representerande olika typer av svenska torvmarker, angå- ende tillväxt och kolavgång/torvförluster. Ett samarbete med den pågående torvforskningen i bör därvid etableras. I denna del föreslår utredningen, att – i samarbete med Stiftelsen , SLU och LUSTRA (Land Use Strategies), ett projekt under MISTRA (), – prioriterar dessa områden inom myndig- hetens energiforskningsprogram. Genom att allt fler fall av efterbehandling av utvunna torvmarker nu kan utvärderas blir det naturligt att ta till vara dessa praktiska erfarenheter i syfte att optimera de positiva miljöeffekterna i fram- tiden. och bör tillsammans med torvbranschen initiera en forskning som kan underbygga efterbehandlingen av slutförda torvtäkter (kap. 7). 2.8Statsfinansiella effekter av förslagen Enligt de generella direktiven för statliga utredningar ska förslagens statsfinansiella effekter bedömas och redovisas. förslag innebär en tidsbegränsad ökning av statens kostnader för ett uppdrag till SGU för att inom myndighe- tens löpande flerårsprogram inventera och undersöka torvmarker i enligt vissa kriterier som grund för utpekande av särskilda torvförsörjningsområden. Arbetet beräknas kräva tre årsarbets- krafter , utöver dagens resurser för liknande uppgifter. Budgetårseffekten beräknas till ca . Därvid har inte beaktats de besparingseffekter som blir följden av en beslutsprocess i tillståndsärenden med färre konflikter. Finansieringen föreslås ske genom att medel avsätts inom ramen för anslag. förslag innebär också en ökad satsning för att tillgodose identifierade forskningsbehov, främst för att ta fram säk- rare underlag angående torven tillväxttakt liksom kolavgång/torv- förluster. Utredningens förslag innebär således att ökad tyngd ges åt dessa uppgifter. behövs ökade forskningsinsatser för att utvärdera de erfarenheter som samlas av olika efterbehandlings- metoder för utbrutna torvtäkter. Möjligheten att omprioritera inom nuvarande energi- och miljöforskningsprogram bör utnyttjas. Först vid avsevärt höjda ambitionsnivåer inom ramen för Energi- myndighetens energiforskningsprogram samt inom Naturvårds- verket vad gäller forskning kring och utvärdering av efterbehand- ling av utbrutna torvtäkter kan ytterligare medel behövas. 3Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel Utredningen lägger inga egna förslag till förändringar i torv- lagen eller annan lagstiftning som berör torv. Utredningen anser dock att hänvisningen i torvlagen till bestämmelsen i 12 kap. 2 § MB skulle kunna undvaras utan risk för hotade arters existens. , som överväger bl.a. 12 kap. MB har tillskrivits vad gäller en översyn av 12 kap. 2 § . Utredningen föreslår inga ändringar f.n. vad gäller instansordningen vid koncessionsprövning. Möjligheterna att utvinna torv för energiändamål styrs i första hand av lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter (TorvL) och förord- ningen (1985:626) om vissa torvfyndigheter. Utvinning förutsätter att ett särskilt tillstånd, koncession, meddelats. I 6 § TorvL anges vidare att tillämpliga föreskrifter i (1998:808, MB), (1987:10) och andra författ- ningar ska iakttas när det gäller torvverksamhet. Koncession får inte strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. I 7 § TorvL utpekas vissa bestämmelser i som ska tillämpas vid koncessionsprövning enligt TorvL. Täkt av torv för odlingsändamål etc. prövas enligt MB. Tillkomsten av MB innebar att bl.a. naturre- surslagen (lagen om hushållning med naturresurser m.m., 1987:12), miljöskyddslagen (1969:387) och naturvårdslagen (1964:822) upphörde att gälla och att instansordningen i koncessionsärenden ändrades. Före TorvL:s tillkomst skedde koncessionsprövningen enligt minerallagen och därutöver krävdes ett täkttillstånd enligt naturvårdslagen. Denna dubbelprövning upphörde genom TorvL. Även efter TorvL:s tillkomst har dock krävts prövning av Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel torvbrytning enligt miljöskyddslagen vid sidan av koncessions- prövningen. Innehållet i denna och övriga i sammanhanget rele- vanta lagar har i princip inordnats i MB och miljöprövningen ska göras vid koncessionsprövningen enligt TorvL. Enligt över- gångsbestämmelserna ska ärenden som inletts före ändringarnas ikraftträdande handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser (utom vad gäller bestämmelserna om miljökonsekvensbe- skrivningar). Enligt TorvL krävs koncession för såväl undersökning som bear- betning av torvfyndigheter för utvinning av energi, utom vad gäller fastighetsägarens eget behov. Det är inom länet som prövar ansökan om koncession och utövar tillsyn över bearbetning med stöd av koncessionen. Koncession får meddelas endast om det är lämpligt från allmän synpunkt att verksamheten kommer till stånd och om sökanden är lämplig. För bearbetningskoncession krävs vidare att det är troligt att fyndigheten kan tillgodogöras ekonomiskt (7 §). Den som har bearbetningskoncession för utvin- ning av torv för energiändamål får även bearbeta torv för annat ändamål om det behövs för att arbetet med energitorven ska kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt (23 §). Det kan t.ex. gälla att först ta vara på ytligt liggande torvlager som kan användas som odlingstorv för att komma åt djupare lager som lämpar sig för energiändamål. Bestämmelser i som ska tillämpas vid koncessionsprövning är till att börja med de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. som gäller alla som utövar verksamhet eller vidtar en åtgärd som inte är av för- sumbar betydelse med hänsyn till MB:s mål. Här uppställs bl.a. krav på försiktighetsmått vid risk för skada eller olägenhet för människors hälsa eller för miljön, på lämplig lokalisering av verksamheter samt på hushållning med råvaror och användning av i första hand förnybara energikällor. Vidare tillämpas bestämmelserna om hushållning med mark och vatten i 3 kap. MB. Här återfinns bl.a. bestämmelser om skydd för områden som innehåller värdefulla ämnen och material (7 §) och särskilt skydd för områden av riksintresse så att inte utvinning för- svåras. I 6 § finns regler om motsvarande skydd för områden som är av riksintresse för naturvård, kulturmiljövård och friluftsliv och i 5 § för rennäringen. Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål (10 §) ska ges företräde åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med mar- ken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel Av förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. framgår att vissa centrala myndigheter har ett ansvar för att lämna uppgifter till länsstyrelserna om områden som myndigheten bedömer vara av riksintresse enligt 3 kap. MB. Geologiska Undersökning, SGU, ansvarar för områden som innehåller fyndigheter av ämnen eller material som är av riks- intresse enligt 3 kap. 7 § MB. ansvarar bl.a. för områden av riksintresse för naturvård och friluftsliv enligt 3 kap. 6 § MB, ansvarar för områden av riksintresse för kulturmiljövården enligt 3 kap. 6 § MB och ansvarar för områden av riksintresse för rennäringen enligt 3 kap. 5 § MB. Även bestämmelserna i 4 kap. MB om hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet är tillämpliga vid koncessions- prövning enligt TorvL. Här utpekas särskilda områden som i sin helhet anges vara av riksintresse med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i områdena. Bland dessa områden finns en lång rad fjäll-, sjö- och strandområden. De s.k. nationalälvarna med tillhörande områden och vissa andra älvar ges skydd mot kraftut- byggnad. Av (1987:10) framgår att kommunerna i sin fysiska planering ska tillgodose riksintressena och ska i sin tur vid samråd om och yttranden över de kommunala planerna tillvarata statens intressen i sammanhanget. Slutligen har ett allmänt ansvar för uppsikten över hushållningen med mark- och vattenområden och även ett ansvar för samordningen av olika stat- liga myndigheters arbete med underlag i sammanhanget. Dit hör underlaget för tillämpningen av 3 och 4 kap MB, t.ex. vad gäller bedömningen av riksintressen. Vid koncessionsprövningen enligt TorvL ska även 5 kap. 3 § MB om miljökvalitetsnormer tillämpas. Vid prövningen av bearbetningskoncession gäller även 6 kap. MB om miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag. I detta kapitel föreskrivs bl.a. vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla och hur arbetet med en miljökonsekvensbeskrivning ska gå till. kan kräva ett utökat samråd om verksam- heten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Av förord- ningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar framgår att torvtäkter eller produktion alltid ska antas medföra betydande miljöpåverkan. Läns- styrelsen kan besluta om att även annan verksamhet kan antas Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel medföra betydande miljöpåverkan. Då gäller särskilda bestäm- melser i 6 kap MB om tidigt samråd och utökat samråd. I 12 kap. MB finns särskilda bestämmelser om täkttillstånd för bl.a. sten, grus och torv. Energitorv omfattas dock inte av detta till- ståndskrav utan följer i stället bestämmelserna i . I TorvL stadgas att 12 kap. 2 § MB ska gälla även täkt av energitorv. Denna bestämmelse innebär att det vid tillståndsprövningen ska göras en avvägning av behovet av det material som kan utvinnas mot de skador på växt- och djurlivet och miljön i övrigt som täkten kan befaras orsaka. Tillstånd får dock inte lämnas till en täkt som kan befaras försämra livsbetingelserna för någon växt- eller djurart som är hotad, sällsynt eller i övrigt hänsynskrävande. Tillståndsgiv- ningen får inte heller strida mot 7 kap. 28a–29 §§ MB avseende de s.k. Bland övriga delar av MB som har betydelse för koncessions- prövningen kan nämnas 7 kap. om skydd av områden, bl.a. natio- nalparker, natur- och kulturreservat. beslut enligt TorvL överklagas till regeringen (41 § TorvL). får överklaga beslutet. Enligt tillämpliga bestämmelser i gäller överklagningsrätt i övrigt under vissa förutsättningar – förutom för den som beslutet angår – för ideella föreningar inom miljöområdet. En koncession ska förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen och enskild rätt, såsom skydd för hälsa och miljö och långsiktigt främjande av god hushållning med resurser (12 § TorvL). Krav på säkerhet för återställning kan också ställas som villkor för koncession. Oförutsedda olägenheter kan föranleda ytterligare villkor i senare skeden (14 § TorvL). Enligt 26 § TorvL ska länsstyrelse anvisa mark som koncessions- havaren behöver för bearbetningen om inte markägaren lämnat medgivande att påbörja verksamheten. Markägare och nyttjande- rättshavare har rätt till intrångsersättning och annan ersättning för skada av koncessionshavaren (27 § TorvL). Förbränning av torv betraktas som miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. MB. Verksamhet för framställning, bearbetning eller omvand- ling av bränsle eller bränsleprodukt baserad på torv samt lagring av torv ska anmälas till kommunen. Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel ningsanläggning av större format kräver tillstånd av miljödomstol, av mindre format , enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle finns bl.a. gränsvärden för utsläpp av svavel vid förbränning av svavelhaltigt bränsle i en industri- eller energiproduktionsanläggning. Förordningen (1985:626) om vissa torvfyndigheter innehåller när- mare föreskrifter om ansökningsförfarandet och handläggningen avseende ärenden enligt TorvL. Ansökan, som görs till , kan avse undersöknings- koncession eller bearbetningskoncession. Fastighetsägaren kan dock göra undersökning utan koncession och kan också överlåta denna rätt. En ansökan om bearbetningskoncession ska bl.a. innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma hur de allmänna hänsyns- reglerna i 2 kap. MB iakttas, den tillämnade verksamhetens inverkan på allmänna och enskilda intressen samt de åtgärder sökanden anser behövliga för att skydda dessa, tillgängliga uppgifter om torvens förbränningsegenskaper och innehåll av ämnen som vid förbränning kan skada miljön, plan för den tillämnade verksamheten och sökandens förutsätt- ningar för att fullfölja denna. Till ansökan ska fogas bl.a. relevanta kartor och beskrivningar, miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. MB, resultatet av undersökningar etc. som är av betydelse för att bedöma om kraven i 7 § TorvL är uppfyllda, utredning som belyser behovet av verksamheten och dess inverkan på allmänna och enskilda intressen m.m. Ansökningsavgift ska erläggas. kan förelägga sökan- den att inkomma med kompletteringar. Om väsentliga brister kvar- står ska ansökan avvisas. Om ansökan inte avvisas ska den kungöras Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel i Post- och och ortstidning. SGU och Bergmäs- taren (som för register över koncessioner) ska underrättas och meddelanden ska också sändas till dem som berörs av ansökningen. ska vidare inhämta yttranden från bl.a. Naturvårds- verket, SGU, och berörda kommuner. Direkta ekonomiska stöd till oljeersättande åtgärder utgick . Häri innefattades bl.a. utvinning av torv och energi- produktion baserad på torv. har de ekonomiska styr- medlen på energi- och miljöområdet främst utgjorts av skatter och avgifter samt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Bidrag har utgått till kraftvärmeverk eldade med biobränslen varvid torv inte inräknas. förbereds lagstiftning om handel med utsläppsrätter och om elcertifikat. I bilaga 2 redovisas närmare uppgifter om ekonomiska stödåt- gärder, deras omfattning etc. Lagen (1994:1776) om skatt på energi reglerar skatteuttag genom energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt. Energiskatt tas ut på bensin, eldningsolja, dieselolja, fotogen, gasol, naturgas, kol och petroleumkoks samt också för råtallolja. Den allmänna principen är att skatt ska belasta dessa bränslen när de används till uppvärmning eller till motordrift. Även biobränslen som används för motordrift beskattas. omfattas inte av energiskatt. Regeringen kan bevilja nedsättning eller befri- else för bränslen som används i pilotprojekt för att utveckla mer miljövänliga bränslen. Vissa undantag för sjöfart, flyg och spårbun- den trafik finns också. På bränslen som förbrukas vid tillverknings- processen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig odling tas ingen energiskatt ut. Vid leverans av el till slutanvändare tas energiskatt ut på elkraft. Koldioxidskatt tas ut på alla fossila bränslen. Biobränslen omfat- tas således inte av denna skatt och inte heller torv. Koldioxidskat- ten beräknas utifrån kolinnehållet i bränslet. Även när det gäller denna skatt gynnas vissa transporter och industriell verksamhet av särskilda nedsättningsregler. För elproduktion utgår inte koldi- oxidskatt. Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel Svavelskatt utgår för torv, kol, petroleumkoks och andra fasta eller gasformiga bränslen med per kg svavel i bränslet. Genom reningsprocesser som minskar utsläppen kan skatten nedbringas. Enligt lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion uttas en avgift om per kilo utsläppta kväveoxider generellt från förbränningsanläggningar, en avgift som i princip återbetalas i förhållande till nyttiggjord energi vid varje avgiftspliktig anläggning. Mervärdesskatten på alla slags bränslen uppgår till . Avfallsskatt enligt lagen (1999:637) om skatt på avfall omfattar bl.a. aska efter förbränning av biobränslen och torv. fattade beslut i anledning av regeringens proposition (1997/98:145, bet. 1998/99:MJU:6, rskr.1998/99:183) om svenska miljömål. I propositionen har miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker formulerats på följande sätt: Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i land- skapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framti- den. Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.: Det ska finnas våtmarker av varierande slag med bevarad biologisk mångfald i hela landet. Våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, vägbyggen och annan exploatering. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. Torvbrytning sker på lämpliga platser och med hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden. Våtmarkernas kulturmiljövärden samt värde för friluftsliv värnas. Ett delmål enligt regeringen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02: MJU 3, rskr. 2001/02:36) är att samtliga våtmarksområden i Myr- skyddsplan för (MSP) ska ha ett långsiktigt skydd . I propositionen anförs vidare att ingrepp i tidigare opåverkade våtmarker eller i objekt som är högt klassade i den nationella våt- marksinventeringen så långt möjligt ska undvikas och att detta berör bl.a. torvutvinningen. Torvbrytning måste bedrivas med största hänsyn till såväl de hydrologiska konsekvenserna som Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel påverkan på den biologiska mångfalden och de kulturhistoriska värden som är knutna till myrområdena. Med gällande miljölag- stiftning kommer inte de mest värdefulla våtmarkerna i fråga för torvbrytning, heter det vidare. Även andra miljökvalitetsmål, såsom Begränsad klimatpåverkan och Levande skogar, ska beaktas vid utvinning och användning av torv. 3.5Internationella överenskommelser och regelverk En rad internationella överenskommelser och regler på miljöområ- det har vuxit fram under . Många av dessa har stor betydelse för vår energi- och miljöpolitik och därmed för vår lagstiftning, policy och praxis när det gäller användning av torv som energikälla. När det gäller påverkan på möjligheterna till utvinning och för- bränning av torv kan nämnas om biologisk mångfald, våtmarkskonventionen, om kli- matförändring och Kyoto-protokollet till ramkonventionen samt EG:s fågeldirektiv och art- och habitatdirektiv. Konventionen om biologisk mångfald (CBD, SÖ 1993:77) trädde 1993. Den syftar till att komma till rätta med det stora problem som förlust av ekosystem, arter och gener utgör. och övriga EU-länder har anslutit sig. Konventionen har tre övergripande mål: bevarandet av biologisk mångfald, hållbart nytt- jande av mångfaldens beståndsdelar och rättvis fördelning av den nytta som kan utvinnas ur genetiska resurser (prop. 2000/01:130). Våtmarkskonventionen (SÖ 1975:76) trädde 1975 och är en global överenskommelse som särskilt avser att skydda våt- markerna som livsmiljöer. Enligt konventionen ska varje part anmäla minst ett område till den s.k. Ramsarlistan (CW-listan). har anmält ett 50-tal områden som tillsammans omfattar och ytterligare områden är aktuella. De utpekade områdena ska skyddas mot påverkan som förändrar områdenas karaktär. om klimatförändringar (UNFCCC) un- dertecknades i . Den ratificerades av följande år och trädde 1994. Målet är att atmosfärens kon- centration av växthusgaser ska stabiliseras på en nivå som förhind- rar farlig antropogen störning i klimatsystemet. Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel Inom konventionen sker förhandlingar för att fastställa länder- nas åtaganden beträffande utsläppsbegränsningar. I Kyoto hölls ett partsmöte som resulterade i ett protokoll som är ett första steg för att i konkreta termer kvantifiera åtaganden för att nå de mål som har fastställts i konventionen. Protokollet omfattar sex växthusgaser1. Utsläpp av dessa vägs samman med hänsyn till deras påverkan på klimatet. I svensk lagstiftning regleras skyddet av våtmarkerna främst genom bestämmelserna om områdesskydd i 7 kap. MB och reglerna om markavvattning i 11 kap. MB. Natur- och kulturreservat kan bildas av länsstyrelser eller kommuner. Bland andra skyddsformer som kan komma i fråga bör nämnas biotopskyddsområde, djur- och växtskyddsområde, strandskyddsområde och särskilt skydds- och bevarandeområde. Regeringen kan enligt 7 kap. 28 § MB förklara ett område som särskilt skyddsområde (SPA) om området enligt rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) är särskilt betydelsefullt för skyddet av vilda fåg- lar. Vidare kan regeringen enligt samma lagrum förklara som sär- skilt bevarandeområde (SCI) sådant område som valts ut enligt artikel 4.4 i rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habi- tatdirektivet). De områden som pekas ut kommer, om kommissio- nen så beslutar, att ingå i det europeiska ekologiska 2000. De nationella myndigheterna ska prioritera skyddsar- betet för dessa områden. När det gäller användningen av olika typer av bränslen kan näm- nas att strävan att öka andelen förnybara bränslen har kommit till uttryck bl.a. i direktiv inom EU, som styr stödgivning till sådana bränslen (se vidare i kap. 5 om klassificering). 3.6Framförda synpunkter på lagstiftning och förfarande Under utredningens gång har sammanfattningsvis följande syn- punkter på lagstiftning och förfarande framkommit, bl.a. genom enkätsvar. Proceduren för bearbetningskoncession och tillstånd till utvin- ning enligt hittillsvarande ordning tar mycket och såväl 1 koldioxid, metan, dikväveoxid, fluorkolväten, perfluorkolväten och svavelhexafluorid Lagstiftning, miljömål och andra styrmedel prövningsorgan som sökande företag är osäkra på vilka undersök- ningar och vilket material som kan krävas för tillstånd/koncession. Detta tror man i branschen kommer att bestå även vid ansökningar enligt den ordning som infördes med MB. Kraven på miljökonse- kvensbeskrivningarna har ökat. Det är svårt att förutse hur miljö- intressena kommer att bedömas, även när det gäller områden som inte är högt klassade eller ingår i MSP. Av myndighet utpekade riksintresseområden för naturvård och friluftsliv är mycket omfattande och förefaller ibland gå längre än vad som avsetts när lagstiftningen kom till. Lämpligheten av att splittra prövningen av de fåtaliga torvärendena på alla länsstyrelser har ifrågasatts mot bakgrund av den ringa erfarenhet som handläggarna får. Tolkningen av kap. 12 § 2 MB vad gäller hinder för tillstånd om en täkt kan befaras försämra livsbetingelserna för någon djur- och växtart, som är hotad, sällsynt eller i övrigt hänsynskrävande, anses oklar. Här kommer även in hänsynen till fågeldirektivet och/eller art- och habitatdirektivet. Innebörden av detta områdesskydd upplevs också som en osäkerhetsfaktor. Systemet med olika prövningsförfaranden för odlingstorv som prövas helt enligt MB resp. energitorv som prövas enligt TorvL har ifrågasatts. I direktiven för utredningen nämns förbättringar av koncessions- förfarandet som en fråga för överväganden. Förfarandet kan sägas inkludera dels instansordningen vid beslutsfattandet som är lag- reglerad, dels det faktiska handhavandet hos olika involverade organ, som styrs också av förordningar. Även andra lagstiftnings- frågor kan ha betydelse.