sou · GQB359d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Den sammanlagda effekten på statens finanser blir enligt detta räk- neexempel ca . Se tabell 5.4 nedan. FNI (individ) FNI (totalt) c) Omställning i b) Arbete i 2 125 375 200 Enligt det exempel som utgör grunden för scenario 1 förkortas den genomsnittliga tiden i arbetslöshet . Detta måste anses som en mycket gynnsam effekt. Om effekten i stället skulle bli en förkortning av den genomsnittliga tiden i arbetslöshet skulle den statsfinansiella effekten minskas med . Det statsfinansiella nettot skulle då bli . Statsfinansiella effekter enligt scenario 2 FNI (individ) FNI (totalt) c) Omställning i b) Arbete i stäl- Beräkningarna ovan är förknippade med stora osäkerheter. I det följande visas därför hur resultaten i de båda scenarierna påverkas när vissa av antagandena ändras. Kostnad för AMV:s arbetsmarknadsåtgärder Även om kostnaderna för ersättning till deltagarna inte räknas med är arbetsmarknadsutbildning en relativt dyr åtgärd. nomsnittliga åtgärdskostnaden halveras skulle den statsfinansiella effekten minskas med enligt scenario 1 och med knapp enligt scenario 2. AMV:s kostnader för personer som får omställningsstöd I grundantagandet är den genomsnittliga kostnaden för deltagande i arbetsmarknadspolitisk åtgärd lika stor oberoende av om en per- son erhåller omställningsstöd eller inte. Om AMV:s genomsnittliga kostnader för personer med omställningsstöd i stället är hälften av kostnaden för övriga ökar den statsfinansiella effekten enligt scena- rio 1 med och med enligt scenario 2. Lönedämpande effekter på grund av avtalens finansiering En viktig fråga i det här sammanhanget är hur avgifterna till TRR och TSn skall klassificeras. Om man betraktar dessa som ett mins- kat löneutrymme påverkar detta beräkningarna. Om finansieringen av avtalen gör att genomsnittslönen är lägre än vad den annars skulle ha varit, innebär det en minskning av statens nettoin- täkter med per arbetsdag. Räknat på de cirka 870 000 anställda som är anslutna till TRR och TSn innebär det att den statsfinansiella effekten minskas med . Detta kapitel är indelat i två avsnitt. I avsnitt 6.1 gör vi, med ut- gångspunkt från analysen i kapitel 3, 4 och 5, en sammanvägd be- dömning av omställningsavtalens effekter. I avsnitt 6.2 redogör vi för våra slutsatser beträffande hur omställningsavtal bör vara ut- formade för att ge så stora positiva samhällsekonomiska effekter som möjligt. Det är viktigt att framhålla att omställningsavtalens effekter på arbetsmarknadens funktionssätt sannolikt påverkas av på vilket sätt och i vilken omfattning avtalens olika komponenter tillämpas i praktiken av TRR och TSn. Hur rådet och stiftelsen tillämpar avta- len i praktiken har inte explicit studerats i denna rapport. 6.1Sammanvägd bedömning av avtalens effekter Effekter på arbetsmarknadens omvandlingstryck Den makroekonomiska analysen i kapitel 4 visar att omställnings- avtalens olika komponenter ger olika effekt på arbetsgivarnas re- servationsproduktivitet. I en sammanvägd bedömning av avtalens effekter talar emellertid mycket för att arbetsgivarnas reservations- produktivitet kommer att stiga. Genomgången visar att den höjda reservationsproduktiviteten är ett resultat av att olika typer av kostnader har förändrats p.g.a. omställningsavtalen. Avtalen påver- kar arbetsgivarnas anställningskostnader, lönekostnader samt av- vecklings- och omställningskostnader. En höjd reservationsproduktivitet innebär att arbetsgivarna ökar uppsägningarna. visar genomgången att avtalens omställ- ningsstöd (t.ex. anställningsstöd, utbildningsinsatser och omställ- ningsrådgivning åt arbetsgivare) liksom möjligheten att frångå tur- ordningsreglerna i LAS, leder till att arbetsgivarna också ökar ut- lysningen av nya vakanser. Om den förändrade reservationsproduktiviteten leder till att arbetsgivarna både ökar utlysningen av vakanser och indragningen av existerande tjänster, så ökar också flödet av arbetstagare mellan arbete och arbetslöshet. Detta kan sägas vara ett uttryck för ett större omvandlingstryck på arbetsmarknaden. I den utsträckning omställningsavtalen underlättar för arbetsgi- varna att dra in tjänster och utlysa nya tjänster, skapas bättre förut- sättningar för arbetsgivarna att höja verksamhetens produktivitet. Effekter på arbetslöshet och arbetskraftsutbud Omställningsavtalen minskar arbetslösheten för berörda arbetstaga- re Den makroekonomiska analysen i kapitel 4 visar hur omställnings- avtalen kan antas påverka den totala arbetslösheten. Analysen visar att avtalens olika komponenter ger olika resultat på arbetslösheten. Exempelvis leder matchningsförbättrande åtgärder som rekryte- ringsservice och individuell rådgivning samt ekonomiska stöd som inkomsttrygghetstillägg/löneutfyllnad och flyttbidrag till att ar- betslösheten sjunker. Rätten till avgångsersättning riskerar däremot att bidra till en ökad arbetslöshet. Anställningsstöd, möjligheten till avsteg från turordningsreglerna samt rätten till förlängda upp- sägningstider ger oklara effekter. Det går med andra ord inte att utifrån denna analys dra någon bestämd slutsats om huruvida om- ställningsavtalen på det hela taget ger positiva eller negativa effekter på den totala arbetslösheten. Viktigt att notera i sammanhanget är att höjd reservationspro- duktivitet till följd av avtalen inte med nödvändighet innebär vare sig högre eller lägre arbetslöshet. Av Pissarides modell följer att två olika jämviktssituationer kan ha samma nivå på arbetslösheten men ha olika värden på reservationsproduktiviteten. Även analysen i kapitel 3 visar att omställningsavtalens olika komponenter ger olika effekter på den totala arbetslösheten. Med utgångspunkt från studier av effekterna av TRR:s och TSn:s arbete samt forskning kring den ordinarie aktiva arbetsmarknadspolitiken, kan man emellertid dra slutsatsen att risken för arbets- löshet/tiden i arbetslöshet minskar för de arbetstagare som omfat- tas av avtalen. Detta gäller i synnerhet om omställningsstöden sätts in i ett tidigt skede. Även resultaten från de två effektstudierna i avsnitt 3.5 tyder på att chansen för en arbetstagare att få ett arbete ökar efter att ha tagit del av TRR:s och TSn:s insatser. men riskerar tränga undan arbetsstillfällen för andra ar- betslösa I likhet med AMV:s aktiva arbetsmarknadsåtgärder finns det risk för att omställningsavtalen leder till undanträngningseffekter. Det- ta gäller i synnerhet för avtalens matchningsförbättrande åtgärder, anställningsstöd som innebär praktik med ekonomiskt bidrag samt olika ekonomiska stöd som inkomsttrygghetstillägg/löneutfyllnad, flyttbidrag och stöd till företagsetableringar. Även om den enskilde arbetstagaren som erhåller dessa stöd har större chans att få ett ar- bete så innebär detta att andra arbetslösa personer får svårare att få ett arbete. Omställningsavtalen påverkar arbetskraftsutbudet och rörligheten på arbetsmarknaden Analysen i kapitel 3 och 4 visar att omställningsavtalen, i likhet med den ordinarie arbetsmarknadspolitiken, påverkar arbetskrafts- utbudet och rörligheten på arbetsmarkanden. Möjligheten till pen- sionsavgångar med pensionsersättning i enlighet med Trygghetsav- talet minskar arbetskraftsutbudet. Vi konstaterar också att vissa typer av omställningsstöd kan minska rörligheten mellan olika regioner. finns det andra komponenter i avtalen som kan bidra till en förbättrad rörlighet. Det gäller t.ex. avtalens matchningsförbättrande åtgärder och möj- ligheten att få flyttbidrag. Omställningsavtalen kan även förväntas påverka arbetssökandes benägenhet att söka och acceptera nya arbeten. Avtalens avgångser- sättningar leder till att de arbetssökande får svagare incitament att aktivt försöka hitta nya jobb och tacka ja till eventuella erbjudan- den. Inkomsttrygghetstillägg/löneutfyllnad kan emellertid förvän- tas ge motsatta effekter då den lägsta lön en arbetstagare kräver för att acceptera ett nytt arbete i praktiken sänks. Detta ökar de arbets- sökande sökintensitet. I uppdraget till Statskontoret ingår att belysa omställningsavtalens statsfinansiella effekter. I kapitel 5 har vi konstaterat att arbetslös- het är mycket kostsamt för staten till följd av såväl uteblivna skat- teintäkter som stora kostnader för aktiva arbetsmarknadsåtgärder Detta innebär att omställningsavtalen får antas ha positiva effekter på statens finanser i den mån omställ- ningsavtalen bidrar till en minskad arbetslöshet och ökad syssel- sättning. I det följande diskuteras hur omställningsavtal bör vara utforma- de sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. I denna diskussion tas ingen hänsyn till att avtalen är ett resultat av förhandlingar mel- lan parter vars intressen inte nödvändigtvis överensstämmer med samhällets. Hur omställningsavtal bör vara utformade för att ge positiva effekter sett ur samhällets perspektiv kan med andra ord skilja sig från det som uppfattas vara bäst för de avtalsslutande par- terna. Synpunkter på befintliga omställningsavtal Ekonomiska ersättningar bör kombineras med andra åtgärder Vi har konstaterat att de av avtalens komponenter som syftar till att ge ekonomisk trygghet kan vara problematiska sett ur ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. Orsaken till detta är att dessa kompo- nenter riskerar att minska enskilda individers incitament att söka och acceptera arbeten. Vi har analyserat tre olika typer av ekonomiska ersättningar, nämligen avgångsersättning, inkomsttrygghetstillägg/löneutfyllnad och pensionsersättning. De förutsättningar som gällde för pensionsersättning inom sta- ten förde med sig negativa effekter sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Visserligen gavs myndighe- terna stora möjligheter att behålla yngre medarbetare, men efter- som staten centralt tog det ekonomiska ansvaret för de förtida pen- sioneringarna fanns det små eller inga incitament för de enskilda myndigheterna att göra avvägningar mellan pensionskostnaderna och den äldre arbetskraftens produktivitet. bär myndigheterna alla kostnader för de förtida pensione- ringarna. Myndigheterna har därmed starkare incitament att behålla äldre arbetskraft jämfört med tidigare. ning en rättighet för personer som vid ett entledigande har fyllt vilket försvagar berörda individers incitament till fortsatt yrkes- verksamhet. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv måste det anses vara en dålig lösning att arbetstagare lämnar arbetsmarknaden . Storleken på de samhällsekonomiska kostnaderna för en sådan minskning av arbetskraftsutbudet är avhängigt konjunkturlä- get. Det är dock viktigt att komma ihåg att kostnaderna kan uppstå om efterfrågan på arbetskraft åter ökar i samband med en konjunkturuppgång. Om arbetsgivarna av produktivitets- skäl anser sig behöva möjlighet att behålla yngre personal är det bättre att omställningsavtalet reglerar detta direkt i form av möjlig- heter att frångå LAS. Beträffande avgångsersättning och inkomsttrygghetstillägg/löne- utfyllnad har vi pekat på att dessa båda ersättningsformer ger spe- gelvända incitament. På kort sikt innebär avgångsersättning svaga- re incitament för arbetssökande att aktivt försöka hitta nya jobb och tacka ja till eventuella erbjudanden. Å andra sidan kan avgångs- ersättning i kombination med ett bra omställningsstöd skapa större möjligheter att få ett mer kvalificerat arbete . Inkomsttrygg- hetstillägg kan däremot antas ge positiva effekter på kort sikt efter- som den lägsta lön en arbetstagare kräver för att acceptera ett nytt arbete i praktiken sänks. kan det finnas en risk för att inkomsttrygghetstillägget kommer att innebära att arbetssökande accepterar arbeten som underskrider deras faktiska eller potentiella kvalifikationer. I det längre perspektivet kan detta innebära en för- lust för såväl individen som samhället. Vi konstaterar således att det kan finnas samhällsekonomiska fördelar av att ha ekonomiska ersättningar i avtalen förutsatt att de kombineras med olika typer av omställningsåtgärder. Den invänd- ning man kan ha mot avtalens utformning är att ersättningarna ut- gör rättigheter som är förknippade med relativt allmänt hållna vill- kor. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skulle det förmod- ligen vara bättre om rätten till ekonomiska ersättningar var förena- de med villkor om deltagande i omställningsåtgärder. Ytterligare ett steg skulle vara att rätten till ersättningar var föremål för individuella prövningar i syfte att avgöra i vilken mån en aktuell ersättningsform faktiskt kan antas bidra till en framtida anställning. Premiera en rörlig arbetsmarknad och undvik undanträngning I den makroekonomiska analysen i kapitel 4 konstaterar vi att flera av omställningsavtalens komponenter bidrar till ett ökat omvand- lingstryck på arbetsmarknaden. En av dessa komponenter är möj- ligheten att frångå turordningsreglerna i lagen om anställnings- skydd. Analysen visar att effekten på arbetslösheten till följd av detta är oklar. En rimlig slutsats är att avsteg från turord- ningsregler ger positiva effekter i den mån de som sägs upp ges re- ella möjligheter att höja sin kompetens och därmed också sitt värde på arbetsmarknaden. Om resultatet av frångångna turordningsreg- ler i stället blir att mindre produktiv arbetskraft sorteras ut och hamnar i långtidsarbetslöshet blir de samhällsekonomiska effekter- na mer tveksamma. Frågan är då vilken typ av omställningsåtgärder som ger bäst ef- fekt. Arbetsmarknadsforskningen är relativt enig om att praktikåt- gärder och stöd till egenföretagare minskar tiderna i arbetslöshet. När det gäller utbildningsinsatser är resultaten mer tveksamma men vi konstaterar å andra sidan att utbildning som omställnings- stöd förmodligen har gett bättre effekter än utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken. Riskerna för undanträngning är mindre vid utbildningsinsatser än vid praktik och stöd till företagare. Den generella slutsats man möjligen kan dra mot bakgrund av vår rapport, är att man i första hand bör satsa på utbildning efter- som man på så sätt utnyttjar omställningsprocesserna till att höja arbetskraftens kompetensnivå vilket ökar chansen att ett ökad om- vandlingstryck faktiskt leder fram till en ökad tillväxt. Utbildnings- insatser minskar också risken för undanträngningseffekter. Liksom i fallet med utformning av ekonomiska ersättningar är det en stor fördel om valet av insats föregås av noggranna avvägningar på indi- viduell nivå. Både TRR och TSn får anses ha möjligheter att göra sådana avvägningar. Ju tidigare desto bättre? Mot bakgrund av dokumenterade erfarenheter från TSn:s arbete och annan forskning kan man konstatera att det finns mycket att vinna på att sätta in åtgärder i ett så tidigt skede som möjligt. Det faktum att både TRR och TSn i enlighet med sina avtal sätter in åtgärder innan ett entledigande har ägt rum får antas ge positiva effekter på möjligheterna att berörda personer hittar nya arbeten och att tiden i eventuell arbetslöshet förkortas. Detsamma får antas gälla rätten till förlängda uppsägningstider i enlighet med Trygg- hetsavtalet. kan det finnas en risk att en lång tidsrymd från en för- sta förvarning till ett faktiskt entledigande kan verka passiviserande på de berörda. Ett problem med förlängda uppsägningstider är att arbetsgivarnas lönekostnader stiger och att utlysningen av nya va- kanser därmed sjunker. En relevant fråga i det här sammanhanget är hur omställningsavta- len förhåller sig till arbetsmarknadspolitiken. Vilka skillnader kan ges definitionsmässiga förklaringar och vad beror på hur TRR, TSn och arbetsförmedlingen väljer att arbeta? Kring dessa frågor disku- terar vi i det följande. Precis som omställningsavtalen syftar arbetsmarknadspolitiken till att underlätta och stimulera omställning och att hålla nere vakans- tiderna. Men arbetsmarknadspolitiken skall också motverka att en- skilda individer går långa tider utan reguljärt arbete. Mot bakgrund av detta skiljer sig TRR:s och TSn:s målgrupper från arbetsförmed- lingens. Medan arbetsförmedlingen har ett ansvar för grupper som befinner sig långt från arbetsmarknaden, består TRR:s och TSn:s kundkrets av personer som är i arbete eller endast har varit arbetslösa . TRR och TSn tvingas med andra ord inte prioritera mellan olika grupper på samma sätt som arbets- förmedlingen. Personer utan omställningsavtal som är på väg att bli av med sitt arbete kan antas ha sämre förutsättningar än personer med avtal eftersom arbetsförmedlingen även måste lägga resurser på andra grupper. Förutsättningarna blir ännu sämre om dessa personer blir undanträngda av personer som får omställningsstöd. Arbetsmarknadspolitiken finansieras med skattemedel medan omställningsavtalen finansieras med avstått vinst- och löneök- ningsutrymme. Detta gör att arbetsförmedlingens insatser för en- skilda individer måste vägas mot samhällets intresse i stort på ett annat sätt än vad som gäller för TRR och TSn. TRR och TSn har bara sina kunders intressen att ta till vara medan arbetsförmedling- en bör ta undanträngningseffekter och andra eventuella bieffekter i beaktande när man utformar verksamheten. perspektiv innebär detta rimligen att det är en klar fördel vara an- sluten till ett omställningsavtal. Det faktum att en person är ansluten till ett omställningsavtal innebär inte att rätten att få tillgång till arbetsmarknadspolitikens åtgärder förändras. Omställningsavtalen fungerar med andra ord som en påbyggnad på den ordinarie arbetsmarknadspolitiken vilket gör att de tillgängliga resurserna per person är större för de som tillhör ett omställningsavtal. Arbetsmarknadspolitikens mål är en väl fungerande arbetsmark- nad. Målet med omställningsavtalen är att tillgodose parternas in- tressen i samband med nedläggningar och omstruktureringar. Me- dan arbetsmarknadspolitikens utformning är resultatet av en poli- tisk process är omställningsavtalens utformning resultatet av för- handlingar mellan två parter. Detta blir givetvis ett problem om parternas och samhällets intressen inte överensstämmer. TRR och TSn kan ha starkare ekonomiska än incitament än ar- betsförmedlingen att hitta långsiktiga lösningar för sina klienter eftersom de annars själva tvingas betala ut olika former av ekono- miska ersättningar. Ett problem i det sammanhanget kan vara att TRR och TSn kan vinna på att personer går i förtida pension i stäl- let för att söka nytt arbete. Skillnader i den praktiska tillämpningen TRR och TSn går normalt in med åtgärder i tidigare skeden än ar- betsförmedlingen. Det finns inga principiella hinder för arbetsför- medlingen att också göra det men framför allt , när arbetslösheten var som störst, prioriterades ofta långtidsarbetslösa för deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. (Gonäs m.fl., 1995) TRR och TSn har en stor flexibilitet i sitt regelverk vilket bl.a. innebär att dessa har större möjligheter att fatta snabba beslut samt bättre förutsättningar att individanpassa stödåtgärderna än vad som är fallet för arbetsförmedlingen. Det finns normalt få begränsning- ar beträffande vilken typ av omställningsstöd som skall sättas in och vad det får kosta. Avgörandet ligger i de flesta fall hos enskilda rådgivare och konsulenter. Konsekvenser av omställningsavtal på hela arbetsmarknaden I regeringens uppdrag till Utredningen om omställningsavtal ingår att överväga om omställningsavtal som täcker resterande delar av arbetsmarknaden skulle kunna införas. I det följande diskuterar vi några möjliga problem som kan tänkas vara kopplade till ett infö- rande av omställningsavtal på hela eller större delar av arbetsmark- naden. En utgångspunkt för diskussionen är att staten inte bidrar ekonomiskt till finansieringen av avtalen. Har omställningsavtal en avtagande marginalnytta? Vi har konstaterat att omställningsavtalen troligen bidrar till en minskad arbetslöshet för de grupper som är direkt berörda men vi har också konstaterat att de olika omställningsstöden riskerar att medföra undanträngningseffekter. En viktig fråga är i hur stor ut- sträckning omställningsavtal på delar av arbetsmarknaden innebär att personer som tillhör ett avtal gynnas på övriga personers be- kostnad. I den mån så är fallet kan det antas att omställningsavta- lens marginalnytta är avtagande. En annan viktig fråga är om det är praktiskt möjligt att organise- ra verksamheter på hela arbetsmarknaden som kan hålla samma kvalitet som TRR, TSn och övriga liknande organ håller . Det är rimligt att tänka sig att en övergång till omställningsavtal på hela arbetsmarknaden åtminstone inledningsvis kommer att vara pro- blematisk i den meningen att det kommer att vara svårt att bygga upp fungerande organisationer med kompetent personal. De sam- hällsekonomiska vinsterna av flera omställningsavtal skulle då minska. Vår bedömning är att de finns flera aspekter som vi inte berör här men som rimligen har stor relevans i samband med ett införan- de av omställningsavtal på bredare front. Det kan t.ex. gälla politis- ka aspekter på att en stor del av ansvaret för arbetsmarknadspoliti- ken i praktiken flyttas från staten till arbetsmarknadens parter. En fråga i anslutning till detta kan vara eventuella fördelningseffekter. Ett scenario skulle kunna vara en arbetsmarknad som visserligen kännetecknas av en hög rörlighet men där flertalet av de nya arbets- tillfällen som skapas går till personer som är anslutna till ett om- ställningsavtal medan de personer som inte tillhör ett avtal har det gemensamt att de är arbetslösa och har små möjligheter att få arbe- te. "Theories of Pay and Unemp- loyment: Survey Evidence from ." (, 97:2, pp. Information från utrednings- enheten Utvärdering av nystartade företag. (Ura 2001:2). Statligt anställd – men sen då?, () Bättre att förebygga än att fö- rekommas – Att undvika uppsägning och utveckla verksamhet. Arbetsmarknads- utbildningens privat- och samhällsekonomiska effekter." Medför starta eget- bidraget en undanträngning av egenföretagare?. (Handelns utred- ningsinstitut). Utvär- dering av avvecklingsarbetet vid F5 i genom en jämfö- relse med skapandet av län. (politisk forskning, ). Longitudinal studies on sickness absence in , 34. doktorsavhand- ling, () Calmfors, Skedinger. "Does Labour Mar- ket Policy Increase Employment? - Theoretical Considerations and some Empirical Evidence for ." (mic Policy, 11, pp. , , , , & . "Unemployment Duration, Unemployment Be- nefits, and Labor Market Programs in ." (, 59:3, pp. "En jämförelse av arbetsmarknadsprogrammens effekt på anställningssannolikheten." (Ekonomisk Debatt, 29:4, pp. Vad kostar en personalneddragning?. (i ). "Direct displacement effects of labour market programmes: the case of ." Wor- king paper series 1999:7. (IFAU). "Lay-Offs as Signals: The Canadian Evi- dence." (, 28:4, pp. Individual Consequences of Plant Closu- res. (, Upp- sala Universitet). "Effekter av anställ- ningsskydd," in SOU 1993:32, Ny Anställningsskyddslag. (Ar- betsmarknadsdepartementet). & . Jakubson. "Advance No- tification of Plant Closing: Does It Matter?" (Industrial Relations, 28:1, pp. Välfärd, arbetsmarknad och korporativa insti- tutioner, (). , . Krueger. "An Evaluation of the Swedish Labor Market Policy: New and Received Wisdom," in The welfare state in transition: Reforming the Swedish model. "Labor Mar- kets and Labor Market Policy: Swedish Evidence." (Economic Papers, 51, pp. "Stigma Effects of Layoffs? Evidence from German Micro-data." (Economics Letters, 64:2, pp. "Layoffs and Lemons." (, 9:4, pp. "Att baka statens kaka," in Tryggare kan ... Om uppbrott i staten. , . Klevmarken. Taxes and transfers in : incentive effects on labor supply. . V. , eds, Welfare and Work Incentives. A North European Perspective. När statens kaka krymper () Personalförsörjningsmodellen – ett pro- jekt i tiden, (). "Den yrkesinriktade arbetsmarknadsut- bildningen 1994 - effekter för individen." (AMS). Harkman, , , & . "Åt- gärdsundersökningen 1998 - Åtgärdernas effekter på deltagarnas sysselsättning och löner." (AMS). Avtalspension med vinst och förlust. G. and . "Mandatory Notice and Unemployment." (, 13:4, pp. 599- 622). , Per & . "Varför lyckades det na- , SWIT?