sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Den areal som avsatts för naturvård omfattar bl.a. 36 ha nyckelbio- toper, 12 ha naturreservat, 4 ha naturvårdsavtal och 8 ha biotop- skyddsområde. De frivilliga hänsynsområdena uppgår till 191 ha. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat Skogsbruket ska inte fungera som ett dragspel för resultatet i bolaget utan bedrivas långsiktigt för att uppfylla såväl de kultur- och natur- vårdsmässiga målsättningarna som de ekonomiska. omsatte skogsbruket brutto. Nettointäkten var ca plus från jaktarrenden. (3 100 m3fub) av den totala mängden försålt timmer levererades till lokala sågverk. Totalt föryngringsavverkades 25 ha . I de analyser av effektiviteten i statlig skogsförvaltning som utred- ningen låtit göra framgår att AB kanalbolag, liksom de övriga statliga förvaltarna, totalt sett har högre kostnader för skogsbruket på Redovisning av statliga skogsförvaltare egen skog än jämförelsematerialet. Det som drar upp kostnadsbilden för AB kanalbolag är de höga drivningskostnaderna, dvs. kost- nader för avverkningsverksamheten som bl.a. omfattar gallring och slutavverkning. Däremot är bolaget klart effektivare när det gäller skogsvård, övrigt och administration än det privata storskogsbruket. De höga drivningskostnaderna kan förklaras av att bolaget i princip enbart utfört gallring och bolagets kostnader för gallring lig- ger väl i nivå med storskogsbrukets. AB kanalbolag fick jämförelsevis sämre betalt för sitt virke än storskogsbruket. Sammantaget ger det virkespriser som ligger 8–under genomsnittet för marknaden. Det låga timmerpriset är logiskt med tanke på att timret härrör från gallring och att den låga andelen björk jämfört med andra lövträd drar ner massavedspriset. har AB kanalbolag fått i bi- drag från staten för upprustning och drift av kanalen. Kanaldriften gav ca i bruttointäkter och fastighetsförvaltningen gav ytterligare ca brutto. beräknas omsättningen till . Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk och dess omland har ca 2,5 miljoner besökare . Utgångspunkten för verksamheten i AB kanalbolag är att kana- len och dess omgivningar är ett upplevelseområde för en rad olika former av aktiviteter. Detta innebär att olika typer av anläggningar ställs i ordning för besökarna, t.ex. grillplatser, torrdass, vindskydd och båtramper. För att bidra till en ökad upplevelse är AB kanalbolags policy att återgå till ursprungskonstruktioner vid reparationer och underhåll på alla anläggningar och även att så långt möjligt återskapa de ur- sprungliga miljöerna. Målsättningen är att genom anpassad skötsel vara självförsörjande på specialvirke till restaureringen av slussportar och ledverk. Ett led i återställningsarbetet är att all öppen mark ska betas för att inte förbuskas. År 1 () uppgick materialkostnaden för nödvän- dig stängsling till ca . I har AB kanal- bolag arrenderat ut merparten av betet. Målsättningen är att betes- verksamheten ska bära sina egna kostnader. Ett annat led i återställningsarbetet är det påbörjade projektet att återskapa den allé som en gång fanns utmed . Redovisning av statliga skogsförvaltare räknas pågå och har 200 träd planterats till en kostnad av per träd. av AB kanalbolags skogsbilvägar hålls öppna för allmänheten. För att förhindra inbrott i fritidsbåtar och stugor är en del vägar bommade på begäran av båtklubbar och stugägare. finns en naturvärdesinventering av skogsmarken. I den gröna skogsbruksplanen är arealen målklassad enligt följande: Det på utredningens uppdrag utförda ekologiska bokslutet för visar att nivån på ståndortsanpassningen vid avverkningar låg på 5,0 (betygsskala 1–5). Den hänsyn som tagits till naturvård respektive till vattendrag och växtlighet kring vattendrag hade båda betyget 4,5. Underlaget omfattar dock endast två föryngringsavverkningar på sam- manlagt 2,3 ha med en avverkad volym på i snitt 368 m3sk/ha. äger huvuddelen av universitetens och högsko- lornas lokaler. De sju helägda dotterbolagen äger och förvaltar fastig- heter på respektive lokaliseringsort. Den skogsmark som tillhör är belägen i an- slutning till i , kommun. bedrev tidigare utbildning för skogstek- niker i . I samband med rationaliseringar i början av 1990- talet lades utbildningen ner och lokalerna övertogs av . sålde sitt bolag till . Orsaken till försäljningen var att Redovisning av statliga skogsförvaltare AB, som ägs av , ville renodla sin inriktning på förvaltning av kommersiella fastigheter i . I ingick marken kring filial i Bisp- gården. Marken ägdes tidigare av och tanken var att skogsmarken skulle övergå till vid bolagiseringen av och att skolan med tillhörande tomtmark skulle kvar- ligga i statlig ägo. Men vid bolagiseringen av och om- bildandet av Kungliga överfördes marken i Bisp- gården till både och , s.k. tvesalu. Innan någon rättelse hade förhandlats fram såldes och då övergick ägandet i sin helhet till . 1991/92:44 om ombildningen av angavs att med hänsyn till särarten hos de fastigheter som upplåts till univer- sitet och högskolor borde dessa samlas i ett särskilt dotterbolag till den statliga fastighetskoncernen. 1992/ 93:37 om ny organisa- tion av statens fastigheter hade tankegångarna utvecklats och univer- sitets- och högskolefastigheterna föreslogs nu ligga i en egen fastig- hetskoncern med lokala dotterbolag på respektive utbildningsort. ska enligt bolagsordningen äga och förvalta fast egendom och bedriva byggnadsverksamhet och byggnadsadministra- tion och därmed förenlig verksamhet. Skogsbruk nämns inte specifikt i bolagsordningen men kan ingå i förvaltningen av fast egendom. har en miljöpolicy som gäller hela verksamhe- ten och fastighetsinnehavet. Markinnehavet är dock inte certifierat enligt någon standard och det finns heller inga planer på certifiering. Organisatoriskt ligger ansvaret för marken i hos Akade- miska Hus i . har gjort en skogsbruksplan för markinnehavet, men det finns ännu inte något uppdragsavtal tecknat. finns ett muntligt avtal med forskarna på Mitthögsko- lan om att de kan använda skogen i för forskning och un- dervisning. Redovisning av statliga skogsförvaltare Av den totala arealen 487 ha utgör produktiv skogsmark – resten är i huvudsak skogsimpediment. En tomt på ca 2 ha där skol- byggnaderna är belägna ingår också. Taxeringsvärdet har inte uppgi- vits. () – total areal 487 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (414 ha). Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 118 m3sk/ha 3,4 m3sk/ha, år 4,1 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Den för naturvård avsatta arealen består av ett område med höga na- turvärden och en nyckelbiotop. Om de avverkningar som finns föreslagna i skogsbruksplanen ge- nomförs kommer av tillväxten att avverkas. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat har inte avverkat mark , utan har an- passat sig efter hyresgästens behov för undervisning och forskning. Enligt skogsbruksplanen finns ett avverkningsbehov framöver. För skogsmarken i finns inget specifikt avkastningskrav. Redovisning av statliga skogsförvaltare Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Den brukade arealen skogsmark har målklassats enligt SVS:s system i Gröna skogsbruksplaner: Marken är en resurs för den skogsutbildning som be- driver i . Så var även fallet då marken tillhörde Domänver- ket, senare , och bedrev undervisning där. Eftersom det är en tillämpad utbildning är det nöd- vändigt med tillgång på skogsmark för fältundervisningen. Eleverna utnyttjar också marken under sin fritid, bl.a. för jakt. Utöver de krav som skogsvårdslagen och ställer, tas inga speciella hän- syn i skogsbruket till naturvård, friluftsliv eller rennäring. har beslutat att lägga ner sin verksamhet i . kommun har i det läget sökt och beviljats EU-bidrag, s.k. Mål 1-medel, för att bedriva forskning och undervisning inom skog och skogsbruk i Akademiska Hus AB:s anläggning. En del av marken är tänkt att användas som försöks- och undervisningsområde i en forskningspark som kommunen inrättat. () är helägt av svenska staten. Fö- retaget producerar högförädlade järnmalmsprodukter och är en av världens största pelletsleverantörer. Råvaran kommer från de egna gruvorna i och . Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehavet är samlat kring gruvorna i (Kiirunavaara, Loussavaara och Toullavaara), och . Omgi- vande mark förvaltas i av FD Skog och i och av . avyttrade de fastigheter som be- dömdes sakna betydelse för den framtida gruvdriften. äger en- dast en liten del av den mark i där man bedriver gruv- drift. Resten arrenderar av . I och äger däremot all den mark man använder för sin gruvbrytnings- och förädlingsverksamhet. bolagsordning innehåller inga riktlinjer för förvaltningen av skogsmarken. Den kan därför anses vara helt underordnad bolagets gruvdrift och förädlingsverksamhet. har en miljöpolicy, som omfattar både inre och yttre miljö. Program finns även för miljökonsekvensbeskrivningar, utsläppskon- troll etc. förvaltar skogsmark i och kommuner. Skogs- marken är i sin helhet avsatt för annat ändamål än skogsbruk – i det här fallet för gruvdrift, s.k. utmål. Skogsmarken administreras tillsam- mans med övriga markfrågor. Den produktiva skogsmarkens taxeringsvärde uppgick till 6, . Skogen används bl.a. som skyddsskog () för att förhindra splitter till angränsande mark och är därför inte lämpad för skogs- bruk. Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav – total areal 1 306 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat Andel av tillväxten som avverkas Virkesproduktion och ekonomiskt resultat Det bedrivs inget regelrätt skogsbruk på marken utan det virkesuttag som sker är en följd av åtgärder som är knutna till gruvdriften, t.ex. vid vägbyggen. Eventuella avverkningar läggs ut på entreprenad. Det avverkade virket säljs lokalt. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk I har genom avtal med kommunen upplåtit mark för fritidsverksamhet: en golfbana på det nedlagda gruvområdet i Toulla- vaara, en slalombacke på Loussavaara och fiskevatten i en bäck på Loussavaara-området. () är central förvaltningsmyndighet för den civila flygtrafiken och har ett sektorsansvar för denna verksamhet. Det inne- bär bl.a. att ansvarar för och driver de civila statliga flygplatserna. Redovisning av statliga skogsförvaltare Grunden till innehavet vid var förvärvet av egendomarna och Kolsta . Allteftersom verksamheten har växt har ytterligare förvärv gjorts. Förvärven sker genom expropriation och inför en eventuell utbyggnad med en 4:e landningsbana är det aktu- ellt med nya förvärv. markinnehav består av två fastigheter vid . Innehavet vid flygplats ägs av ett holdingbolag till , flygplatsfastigheter AB. Inneha- vet består av en fastighet vid flygplats i kommun och omfattar totalt ca 1 000 ha mark, varav ca 750 ha skog. Förvärvet av flygplatsfastigheter AB skedde varför markinnehavet inte vidare behandlas i den här beskriv- ningen. I myndighetsinstruktionen för (1988:78) anges att ver- kets uppgifter bl.a. är att ansvara för drift och utveckling av statens ci- vila flygplatser och att svara för skydd mot föroreningar och annan miljöpåverkan från den civila luftfarten. Syftet med den skogsmark som förvaltas av är att tillgodose de miljökrav som ställs på flygverksamheten. Skogsbruket är därför helt underställt behov. Skogsinnehavet vid genomgår just nu en FSC-certifiering un- der paraplycertifikat. Centralt inom sorterar fastighetsfrågor under juridiska sekretariatet på huvudkontoret i . Några speciella tjänster för skogsbruket finns inte. Ansvaret för skogsförvaltningen på ligger ytterst på flygplatschefen. Organisatoriskt lyder skogsfrågorna under platschefen på . sköts på entreprenad av efter- som bedömt att skogsbrukets omfattning inte ger un- derlag för en heltidstjänst. Redovisning av statliga skogsförvaltare har till uppgift att bedriva ett rationellt skogsbruk med hög miljöprofil utifrån de villkor som luftfartsverksamheten stäl- ler. Avtalet skrivs med option på ett tredje år. Detta upplevs vara en och önskemålet från Markanläggning är avtalsperioder . Skogen runt fungerar som en barriär för buller och luftför- oreningar, men även som en säkerhetszon, framförallt i landnings- och startbanornas förlängning. Skogsinnehavet omfattar 1 613 ha produktiv skogsmark varav 133 ha har avsatts för naturvårdsändamål. Taxeringsvärdet har inte redovisats. Markinnehav () – total areal 3 021 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (1 613 ha). Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 113 m3sk/ha 5,3 m3sk/ha, år 6,2 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Övriga avsättningar uppgår till 220 ha fördelat på 20 ha till en motor- crossbana (f.d. täktmark) och 200 ha av hänsyn till luftfarten. En ny bergtäkt för eget bruk håller på att tas upp, vilken som mest kommer att omfatta 33 ha. Redovisning av statliga skogsförvaltare Fördelningen mellan trädslagen är barrträd och löv. Målet är att öka andelen lövträd till . En an- nan målsättning är att öka andelen äldre skog för att få en jämnare ål- dersklassfördelning. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat var avverkningsvolymen 10 000 m3fub och intäkterna upp- gick till ca brutto. Kostnaderna uppgick till ca 1,5 miljo- ner kr och återstoden, , inlevererades till Luftfartsver- ket Division . Utifrån tillväxtpotential, åtgärder enligt skogsbruksplanen och öv- riga målsättningar med skogsbruket har målsättningen att skogen långsiktigt ska generera en årlig intäkt på ca och ett netto på . Omfattningen av de mark- och utbyggnadsprojekt som pågår med- för att avverkningsvolymerna skiljer sig ganska mycket mellan olika år. budgeterades en avverkningsvolym på 12 000 m3fub och en intäkt på brutto, vilket genererade ett netto på ca . är den budgeterade bruttointäkten be- tydligt lägre: . såldes av det avverkade sågtimret till lokala såg- verk. Av den avverkade arealen var 25 ha föryngringsavverkning. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk Av de 133 ha som avsatts till naturvårdsändamål har 125 ha avsatts till frivilliga hänsynsområden (lövskog lämnat till fri utveckling) och 7 ha till egna reservat. Skogsinnehavet är målklassat enligt SVS:s system i Gröna skogs- bruksplaner: Redovisning av statliga skogsförvaltare Ett f.d. grustag har under gratis upplåtits för en motocrossbana. Det finns även en bana för terränglöpning, som tidigare användes av personalen, men som ligger för fäfot. Man upplåter även mark för terrängkörning till olika föreningar. Jakten är utarrenderad och de som jagar på marken har även ansvar för att bedriva skyddsjakt inom området. Ungefär en fjärdedel vägarna är tillgängliga för allmänheten under större delen av året. () omfattar och skogs- vårdsstyrelserna. Skogsvårdsstyrelserna är elva till antalet och utgör skogsvårdsorganisationens regionala organisation. är central förvaltningsmyndighet med sektorsansvar för att implemen- tera den antagna skogspolitiken och se till att dess mål och ambitio- ner uppnås. är chefsmyndighet för skogsvårdsstyrel- serna. skogsfastigheter är i huvudsak tidigare skogsvårdsgårdar inriktade på utbildning. Förvaltare är men brukandet och skötseln ligger hos skogsvårdsstyrelserna. Skogsvårdsstyrelserna köpte eller fick genom donationer under pe- rioden –1980 olika skogsfastigheter. Syftet med ägandet har främst varit att informera och undervisa om skogsbruk genom prak- tiska övningar och demonstrationsytor, men också bedriva skoglig försöksverksamhet både genom egen försorg och som markvärd åt universitet och forskningsinstitutioner. I princip är därför skogsbru- ket underställt verksamhetens övriga behov. Inte sällan har fastighe- terna tidigare fungerat som skogsvårdsgårdar, skogsbruksskolor etc. Skogsvårdsstyrelserna tillkom 1905 och var från början självstän- diga enheter som offentligrättsliga organ med statlig överinsyn och med bidrag från staten för sin verksamhet. Verksamheten reglerades i lagen om skogsvårdsstyrelserna. tillkom som en central myndighet på skogsområdet, bl.a. för att ha tillsyn över skogsvårdsstyrelserna. förstatligades skogsvårds- styrelserna (prop.1980/81:136, bet. 1980/81:JoU25, rskr. 1980/ 81:295) med som chefsmyndighet. I början av 1990-ta- let genomgick skogsvårdsorganisationen en genomgripande föränd- ring och rationalisering. I stället för en skogsvårdsstyrelse per län bil- dades genom sammanslagningar elva regioner (prop.1992/93:226? Redovisning av statliga skogsförvaltare ska verka för att landets skogar förvaltas så att de av staten beslutade målen för skogspolitiken kan uppnås (SFS 1995:1335). Vidare ska skogsvårdsorganisationen särskilt –verka för att skogen och skogsmarken nyttjas effektivt och ansvars- fullt för en uthålligt god avkastning –verka för biologisk mångfald och en rik och varierad kulturmiljö enligt sitt sektorsansvar och i samråd med de myndigheter som an- svarar för naturvård och kulturmiljövård –vara tillsynsmyndighet för skogsvårdslagen (1979:429) och de före- skrifter som meddelats med stöd i lagen så att de efterlevs –medverka i frågor om hushållning med naturresurser –medverka i den yttre rationaliseringen av skogsfastigheter –medverka i den regionalpolitiska planeringen –informera om landets skogar och skogsbruk. och skogsvårdsstyrelserna får ta ut ersättning för tjäns- ter, varor, utbildning, rådgivning, information och övrig verksamhet som är förenlig med organisationens uppgifter. –leda och samordna de statliga åtgärderna på skogsbrukets område –vara huvudman för skogsvårdsstyrelserna, dvs. ange mål och rikt- linjer för verksamheten och tillika följa upp och utvärdera den –ta fram statistik och underlag till nytta för skogsbruket och samhäl- lets och näringslivets planering med anknytning till skogsbruk –verka för att skogen skyddas mot skador av luftföroreningar, djur och sjukdomar –vidta åtgärder för att bevara den ärftliga variationen hos de inhem- ska skogsträden –verka för utveckling och tillämpning av skogsbruksmetoder anpas- sade till de naturgivna förutsättningarna –verka för en långsiktig och god försörjning med skogsodlingsmate- rial –medverka i bevakningen av internationella skogsfrågor –ha tillsyn över virkesmätningen –förvalta skogsvårdsorganisationens fasta egendomar och andra till- gångar. Redovisning av statliga skogsförvaltare –följa skogsbrukets utveckling och vidta eller föreslå lämpliga åtgär- der för att främja skogsnäringen –bedriva rådgivning och informera för att främja ett rationellt skogs- bruk och biologisk mångfald –besluta om statligt stöd till skogsbruket –i möjligaste mån vara andra myndigheter behjälplig inom skogs- bruksområdet –i den mån det finns resurser, utföra tjänster åt skogsägare som bi- drar till en hållbar utveckling av skogen. Markinnehavet ska ge en rimlig avkastning till ägaren men det finns inget definierat avkastningskrav. Skötseln av skogsinnehavet utförs enligt SVS Gröna skogsbruksplan och i enlighet med skogsvårdsorganisationens miljöpolicy. Certifie- ring enligt ISO 14001 pågår eller har just avslutats på i princip hela innehavet. Det sammanlagda taxeringsvärdet uppgick till för den produktiva skogsmarken. förvaltar totalt 5 083 ha produktiv skogs- mark över hela landet fördelat på nio olika skogsvårdsstyrelser: Det är endast en liten del av den ansvariga personalens arbetstid som ägnas åt skogsförvaltningen. Skogsmarken utgörs i huvudsak av ordinär skog, om än med en högre frekvens av höga naturvärden. Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav – total areal 6 384 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 138 m3sk/ha 5,1 m3sk/ha, år 5,8 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas Arealen nyckelbiotoper uppgår till 136 ha produktiv skogsmark. Virkesproduktion och ekonomiskt resultat Det primära syftet med markinnehavet är inte ett kommersiellt skogs- bruk. Det är därför svårt att jämföra kostnader och intäkter för skogs- vårdsstyrelsernas skogliga åtgärder med övriga skogliga aktörer. avverkades ca 17 600 m3fub, inklusive försålda avverk- ningsrätter. Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk På utredningens uppdrag har ett ekologiskt bokslut upprättats för skogsvårdsorganisationens avverkningar . Urvalet om- fattar totalt 12 ha fördelat på fem föryngringsavverkningar. Medel- storleken på avverkningen är 2,4 ha och uttagen virkesvolym är i snitt 282 m3sk/ha. Den utförda ståndortsanpassningen håller en hög nivå med medelbetyget 4,8 (betygsskala 1–5). Redovisning av statliga skogsförvaltare elbetyget 4,2 och hänsyn till vattendrag och växtlighet kring vatten- drag har medelbetyget 5,0. Skogsvårdstyrelserna har vidtagit åtgärder för att gynna det rörliga friluftslivet och har t.ex. ställt i ordning vandringsleder, vindskydd, grillplatser, bryggor, informationsskyltar och informationstavlor. De anordnar även Skogens Dag för allmänheten. Redovisning av varje skogsvårdsstyrelses skogsinnehav Fastigheten är belägen i kommun och omfattar 658 ha produk- tiv skogsmark. var taxeringsvärdet för den produktiva skogs- marken . Markinnehav SVS – total areal 823 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 142 m3sk/ha 4,2 m3sk/ha, år 4,1 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas och använder fastigheten för undervisning. Marken nyttjas även för rekreation och friluftsliv. Skogsbilvägarna på fastigheten är öppna för allmänheten. Redovisning av statliga skogsförvaltare Innehavet består av fem fastigheter i och i och län. Fastigheterna används i utbildnings- och rådgiv- ningssyfte, t.ex. inom kampanjerna Rikare Skog och Grönare Skog, men de fungerar även som demonstrationsfastigheter för skogsdagar och liknande aktiviteter. Taxeringsvärdet för den produk- tiva skogsmarken var . Markinnehav SVS – total areal 1 438 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsareal. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat (0,) 131 m3sk/ha 4,3 m3sk/ha, år 4,6 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas I den areal som avsatts för naturvård ingår 37 ha nyckelbiotoper. Tre av de fem fastigheterna hade Grön skogsbruksplan och den fjärde fick . Totalt är 48 ha klassat som målklass NO på de tre fastigheterna. På ett par av fastigheterna finns kulturobjekt i form av fångstgropsystem och fäbodar. Volymen död ved är 1–3 m3sk/ha på den brukade skogsmarken. Vid avverkning och andra åtgärder på fastigheterna tas speciell hän- syn till den omfattande utbildnings- och rådgivningsverksamheten.