sou · GQB3118d2 · 2003-01-01 00:00:00 — En finare redovisning anses tveksam ur kvalitetssynpunkt, bl.a. saknas bra deflatorer i stor utsträckning. Den pågående utvecklingen av nya tjänsteprisindex torde komma att förändra förutsättningarna. Antalet tjänstebranscher bör utökas i takt med att förutsättningarna för detta förbättras. En finare redo- visning av tjänstebranscher i årsstatistiken bör också kunna åstadkommas. I input-output-tabellerna finns information om totalt 37 tjänstebranscher. Även i statistiken över utrikeshandeln är tjänsterna betydligt sämre redovisade än varorna. Tjänstestatistiken tas fram inom ramen för betalningsbalansstatistiken och är nedbruten på ett 40-tal tjänste- slag medan varuhandeln redovisas nedbruten på drygt 10 000 varu- koder. Båda statistikgrenarna följer gällande internationella rekom- mendationer och förordningar. Utredningen föreslår att tjänsterna redovisas på en finare nivå. Möjligheterna att göra detta bör prövas i samband med att nya statistikundersökningar introdu- ceras . Kostnaderna för att utveckla den kortperiodiska statistiken över produktion, orderingång och kapacitetsutnyttjande i den privata tjänstesektorn uppgår till . När det gäller en mer finfördelad redovisning av tjänstenäringarna i nationalräken- skaperna och av utrikeshandeln med tjänster är det inte i första hand en fråga om ökade kostnader utan om tillräcklig kvalitet på statistiken kan uppnås. Några kostnader har därför inte beräknats för dessa två förslag. Om det skulle bli fråga om att öka urvalen för att uppnå en önskad tillförlitlighet så kan det tillkomma kostnader. SCB får i så fall om det bedöms motiverat återkomma till denna fråga i kommande budgetunderlag. Den regionala statistiken bör utvecklas och snabbas upp och mer statistik på nivå bör göras gratis tillgänglig. Krav på regio- nalt nedbruten statistik har växt och ställs både av EU, svenska myndigheter och andra inhemska användare. bl.a. EU:s aktiva regionalpolitik, decentraliseringen av regionalt ut- vecklingsarbete och de s.k. tillväxtavtalen. Utredningen föreslår följande åtgärder: 1.En snabbare och mer tillförlitlig statistik över bruttoregion- produkten (BRP) bör utvecklas. 2.Den registerbaserade regionala statistiken bör utvecklas och snabbas upp. 3.Mer statistik på kommunnivå bör göras tillgänglig gratis. Den ökade fokuseringen på regional utveckling kräver enligt ut- redningens bedömning förbättringar av det statistiska underlaget. Det finns en rad källor som i olika utsträckning kan ge underlag för regionalt nedbruten statistik: företagsstatistiken, kommunernas räkenskaper, regional omsättningsstatistik, regional arbetsmarknads- statistik, arbetskraftsundersökningarna () m.m. Åtgärder är dock nödvändiga för att förbättra innehåll, kvalitet, snabbhet och tillgänglighet. EU för en aktiv regionalpolitik, vilket innebär att behovet av sta- tistik inte bara berör länder utan också regioner inom länder och över landgränser. Tillväxtpolitiken inriktas också allt mer på regio- ner. Decentraliseringen av regionalt utvecklingsarbete ställer allt högre krav på regionalt nedbrytbar statistik. Tillväxtavtalen och de kommande tillväxtprogrammen behöver byggas under med en grund- lig analys av näringslivets förutsättningar för utveckling i regionen. Utredningen föreslår att en snabbare och mer tillförlitlig statistik över bruttoregionprodukten (BRP) tas fram. De regionala räken- skaperna med uppgifter om bl.a. bruttoregionproduktens utveck- ling är viktiga för att kunna följa den regionala utvecklingen kopp- lad till de regionala tillväxtavtalen. Detsamma gäller för de pro- gramarbeten som aviseras i den nya regionala utvecklingsproposi- tionen. Statistiken på detta område har i allmänhet inte den kvalitet som ofta krävs. Detta gäller såväl aktualitet som innehåll i de statis- tiska beräkningsunderlagen. En snabbare och mer tillförlitlig sta- tistik över bruttoregionprodukten framstår mot denna bakgrund som angelägen. Utredningen föreslår vidare att den registerbaserade statistiken utvecklas och snabbas upp. Det gäller bland annat den registerbase- rade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS), vilken utgör ett värdefullt underlag för regionala analyser. RAMS är den enda arbetsmark- nadsstatistik som är tillgänglig på kommunnivå och för andra detal- Genom RAMS blir dessutom kopp- lingar till andra delar av SCB:s registersystem möjliga. Statistiken tas dock fram med stor eftersläpning. Den bör snabbas upp avse- värt. Det ökade behovet av statistik över tjänstenäringarna gäller även statistik på regional nivå. Utredningen bedömer att det är ange- läget att en registerbaserad tjänstestatistik nedbruten på arbetsställe- nivå utvecklas. Dessutom bör en snabbindikator baserad på lönesummor tas fram. Utredningen föreslår slutligen på detta område att ytterligare statistik på kommunnivå, bl.a. över arbetsmarknad och inkomster, anslagsfinansieras. Därmed kan statistiken göras tillgänglig kost- nadsfritt dels i de statistiska databaserna, dels i en lättillgänglig por- tal där överskådlig statistik avseende kommuner presente- ras. Förslag med denna innebörd har framförts av SCB i budget- underlagen . Kostnaderna för att utveckla den regionala statistiken uppgår till . En snabbare och mer tillförlitlig bruttoregion- produkt (BRP) beräknas kosta . En snabbare regional registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), en regional statis- tik avseende den privata tjänstesektorn och en regional snabbindikator baserad på lönesummor beräknas kosta . Ytterligare avgiftsfri statistik på kommunnivå beräknas kosta . Statistiken över den offentliga sektorn bör förbättras och årliga rapporter om utvecklingen i den offentliga sektorn bör utvecklas. På detta område har utredningen följande förslag till förbättringar av den ekonomiska statistiken: 1.Statistikunderlaget för beräkningar av statlig konsumtion i natio- nalräkenskaperna bör förbättras. 2.Officiell statistik över den offentliga sektorns finanser enligt on Statistics bör utvecklas. 3.Ett system för hälsoräkenskaper som ansluter sig till manual, A System of Health Accounts (HEA) bör utvecklas. 4.Statistiken över de offentligt finansierade tjänsterna bör utveck- las. 5.En samlad statistik avseende utvecklingen i den offentliga sek- torn bör utvecklas och redovisas i årliga rapporter. I utredningens studie av revideringar i nationalräkenskaperna fram- kom att revideringarna av BNP-komponenten statlig konsumtion varit särskilt stora. De var t.o.m. större än . De första preliminära utfallen för statlig konsum- tion har visat stora såväl under- som överskattningar. Det har så- ledes varit mycket svårt för användare av statistiken att följa utveck- lingen för statlig konsumtion och förutspå det slutliga utfallet. Det största problemet ligger i att uppgifterna om försvarsutgif- terna, som rapporteras från (), kan revideras kraftigt. Redovisningen om försvarsmateriel har varit en felkälla i NR och revideringarna har ofta rört sig om stora belopp, som fått effekter på BNP-utfallet. En studie avseende rutinerna för hur avgiftsintäkter och resultat- värdering hos FMV fungerar bör kunna klarlägga hur de stora revi- deringarna uppkommer. I det här sammanhanget kan nämnas att revisorer anser att avgiftsfinansiering inte fungerar i försvaret och ifrågasätter valet av den styr- och finansieringsform, som statsmakterna beslutat om för försvaret. Deras granskning visar att det uppstår problem när man försöker efterlikna en marknad inom ett område där förutsättningarna för att uppnå marknadsmäs- siga förhållanden är ytterst begränsade. Revisorerna anser därför att det finns starka skäl för att skall ge regeringen i uppdrag att utse en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret.1 För att förbättra beräkningar av statlig konsumtion i national- räkenskaperna bör problemen med de stora revideringarna i det sta- tistiska underlaget, särskilt beträffande inköp av försvarsmateriel, utredas och klarläggas. Studien bör göras av SCB i samarbete med , och Försvarsdepar- tementet. Med utgångspunkt från denna studie bör förslag presen- teras över hur säkrare uppgifter om försvarets inköp av försvars- materiel skall kunna redovisas. Utredarna kan också samarbeta med den eventuella parlamentariska kommitté, som enligt förslaget från revisorer skulle kunna komma att utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret. Utredningen föreslår vidare att SCB får ansvaret för att samman- ställa och presentera sammanhållen statistik över den offentliga sektorns finanser enligt on Sta- tistics (GFSM 2001). IMF har i en studie av den svenska eko- 1 Förslag till 2002/03:RR7, revisorers förslag angående styrningen av försvarets fastigheter och anläggningar. nomiska statistiken, en s.k. ROSC, Report on the Observance of Standards and Codes, pekat på att det inte finns en sammanhållen redovisning och att ansvaret för statistiken är utspritt på flera myn- digheter. Utredningen föreslår också att statistiken skall ingå i den officiella statistiken. Det är väsentligt att i samband med kontakterna med IMF kan redovisa utvecklingen i den offentliga sektorn enligt den GFS-standard som många andra länder tilläm- par. Det är också väsentligt att beakta denna typ av påpekanden från IMF, inte minst för att som nation har ett intresse av att andra länder följer . Utredningen föreslår också att ett system för hälsoräkenskaper som ansluter sig till utvecklas. publicerade en manual för hälsoräkenskaper, A System of Health Accounts (SHA), med inriktning på förbättrade internatio- nella jämförelser och ökade analysmöjligheter inom hälso- och sjukvårdssektorn avseende sysselsättning, effektivitet, snabb tekno- logisk utveckling, stigande patientkrav och en åldrande befolkning. Klassificeringsstandarden bryter ned hälsoutgifterna på typ av vård, vem som producerar vården samt hur den finansieras. Det finns ett starkt uttalat behov av internationellt jämförbar statistik på hälso- och sjukvårdsområdet. SCB har fått i uppdrag av Social- departementet att kartlägga förutsättningarna för ett införande av svenska hälsoräkenskaper. Utredningen bedömer det angeläget att reguljära hälsoräkenskaper tas fram som satelliträkenskaper till natio- nalräkenskaperna. Det behövs enligt utredningens bedömning även en förbättrad och samordnad statistisk beskrivning av de offentligt finansierade tjänsterna. Det gäller i första hand välfärdstjänsterna vård, omsorg och utbildning. Den pågående privatiseringen av produktionen av dessa tjänster gör att det är svårt att få en överblick över området och en bild av utvecklingen. Det finns ett behov av statistik som ger en korrekt och jämförbar bild av kostnader för hälso- och sjukvård och socialtjänst, oavsett om verksamheten drivs i offentlig eller i privat regi. Inom har en rapport1 tagits fram för att ge underlag för förslag till förändringar i den officiella statistiken så att den beskriver strukturella förändringar av välfärdstjänsterna på ett bättre sätt. I rapporten finns förslag om dels förbättringar i be- fintlig statistik, dels ny statistik i detta syfte. 1 Offentlig och privat verksamhet. Statistik om anordnare av välfärdstjänster. Bakgrundsfakta till ekonomisk statistik 2001:1. att SCB förbättrar det statistiska underlaget på detta område som underlag för analyser av de strukturella förändringarna inom de offentligt finansierade tjänsterna, i första hand välfärdstjänsterna. Utredningen föreslår slutligen på detta område att en samlad sta- tistik avseende utvecklingen i den offentliga sektorn utvecklas och redovisas i årliga rapporter. Överblicken över statistiken rörande den offentliga sektorn är inte tillfredsställande . Som IMF har noterat är ett stort antal myndigheter inblandade i produktionen av olika delar av denna statistik. En del av statistiken tas dessutom fram av kommunala organisationer. Ingen statlig myndighet har i uppgift att redovisa en samlad bild av utvecklingen inom hela den offentliga sektorn. Inte heller inom SCB finns någon organisato- risk enhet, som har en samlad kunskap om den offentliga sektorn. Årliga rapporter över utvecklingen i den offentliga sektorn i kom- bination med den organisatoriska förändring, som föreslås i avsnitt 8.3, skulle förbättra situationen påtagligt. Kostnaderna för utredningens förslag rörande den offentliga sektorn uppgår till . Statistik över den offent- liga sektorn enligt IMF:s manual svarar därvid för , statistik över hälso- och sjukvård enligt manual för och statistik över offentligfinansierade tjänster för . Utredningen skall enligt sina direktiv även analysera krav på primär- statistiken, i första hand som underlag till nationalräkenskaperna, vilket inkluderar producentpriser, produktion i tjänstenäringarna och den dolda ekonomin. När det gäller den sista punkten har utred- ningen gett den tidigare chefen för nationalräkenskaperna i uppdrag att analysera redovisningen av den svarta eko- nomin och komma med förslag till hur den skulle kunna förbättras, se bilaga 8. Utredningen har därefter stannat för ett samlat förslag på detta område: 1.Redovisningen av den svarta ekonomin bör förbättras. Det finns olika uppfattningar om hur stor den svarta ekonomin är och hur man bäst skall mäta den. Den svarta ekonomin ingår som en del av bruttonationalprodukten (BNP). I olika sammanhang är det intressant att veta hur stor andel av BNP som kan räknas som svart ekonomi. Ur nationalräkenskapernas synvinkel är det vikti- gaste att säkerställa att den svarta ekonomin ingår i beräkningarna, oavsett hur stor den är. Även ur EU:s perspektiv är detta av stor vikt eftersom en stor och växande del av EU-avgiften baseras på bruttonationalinkomsten (BNI), vilken sammanhänger med BNP. Den svarta ekonomin i uppskattas till av BNP enligt de metoder som används av SCB och EU:s statistik- organ . Beräkningarna bygger på att man jämför de inkoms- ter hushållen använder för konsumtion och sparande med vad som rapporteras på kontrolluppgifter m.m. och i företagens bokföring. Metoden bygger på ett antagande att svart verksamhet huvudsakli- gen förekommer när det finns ett incitament att dölja inkomster för att undkomma skatt, medan motsvarande incitament att undan- hålla utgifter saknas. Eftersom nationalräkenskaperna är ett konto- system där allt måste gå ihop ger jämförelsen mellan användnings- sidan och inkomstsidan en skillnad som används som mått på den svarta ekonomin. Internationella studier av svart ekonomi med motsvarande meto- der tyder på att den svarta ekonomin ligger på mellan 3 och 5 pro- cent av BNP i och , medan den är väsentligen högre i . Den i nationalräkenskaperna använda metoden ger en uppfatt- ning om den svarta ekonomins storlek totalt, men ger föga vägled- ning om fördelning på olika branscher etc. På grundval av bl.a. studie om svart verksamhet i olika branscher görs direkta tillägg för vissa branscher i produktionsberäkningarna. Det är dock bara en mindre del av den restpost som uppstår när användnings- och inkomstsidan jämförs som fördelas på bransch. Man kan naturligtvis också ifrågasätta antagandet att hushållens konsumtion och sparande är rätt uppskattade i nationalräkenska- perna. Eventuella fel i detta avseende inverkar också på skattning- arna av den svarta ekonomin. har studerat hur mycket av kontantanvändningen som kan förklaras med normala köptransaktioner och kassahållning hos hushåll och företag och hur mycket som har andra orsaker. Mängden kontanter i förhållande till BNP har stadigt minskat , i såväl som i andra industriländer. har emellertid trenden brutits och kontanthållningen i relation till BNP har ökat något. uppgick utestående kon- tanter i svensk valuta till eller av BNP. Normala köptransaktioner och kassahållning uppskattas totalt till . Den icke förklarade residualen uppgår således till eller av den totala kontantmängden. Den icke förklarade kontantanvändningen har ökat . Det finns också s.k. monetära metoder, som används för att skatta den dolda ekonomin. Dold ekonomi är ett vidare begrepp än svarta sektorn och inkluderar även illegala aktiviteter. Metoderna bygger på data som är förhållandevis lättillgängliga för många län- der och under långa perioder. De monetära metoderna utgår från att kontanter är det huvudsakliga betalningsmedel för transaktioner som skall döljas. Vidare antas att omloppshastigheten på pengar är densamma i den vita och den dolda ekonomin. I metoden beräknas ett slags överskott på kontantmedel, som inte förefaller kunna för- med normala, öppet redovisade transaktioner. Utvecklingen av detta överskott över tiden antas ge en bild av utvecklingen av den dolda ekonomin. För kalkylerna krävs att man bestämmer ett basår då den dolda ekonomin antas vara försumbar. Trots att de monetära metoderna bygger på antagandet att den dolda ekonomin i utgångsläget kan negligeras visar de mycket höga tal som ligger . För de nordiska län- derna uppskattas den dolda sektorn till av BNP under andra , medan , och ligger . Enligt är svagheten med de monetära metoderna att de bygger på tveksamma schablon- artade antaganden. Efterfrågan på olika betalningsmedel har en rad andra bestämningsfaktorer och det är tveksamt om efterfrågan på kontanter direkt avspeglar den dolda ekonomin. Resultaten av kalky- lerna ter sig inte heller rimliga, menar man. Utredningen föreslår att statistiken över och redovisningen av den svarta ekonomin förbättras. Det finns stora skillnader mellan olika metoder att beräkna hur stor den svarta ekonomin är. Resur- serna inom nationalräkenskaperna har emellertid inte varit tillräck- ligt stora för att ägna någon större tid åt denna fråga. Redovisning- en av de beräkningar som ändå görs har inte heller varit så lätt att kunna ta del av. Ändå är storleken av den svarta ekonomin en viktig fråga, inte bara för skattningen av BNP, den har också ett allmänt intresse. Statistiken, analysen och redovisningen av den svarta eko- nomin behöver därför förbättras. För att förbättra skattningarna av den svarta ekonomin i national- räkenskaperna behöver beräkningarna förbättras på flera olika sätt. Bättre och mer detaljerade beräkningar av den s.k. vita ekonomin fördelat på företagstyp och bransch ger även bättre skattningar av den svarta ekonomin. SCB bör också samarbeta med Riksskatte- verket, RSV, för att utnyttja erfarenheter från arbetet med taxe- ringsrevisioner. Intervjuundersökningar för att kartlägga omfattning och struktur av anställdas arbetskraftsinsatser på den svarta arbets- marknaden bör genomföras med t.ex. tre års mellanrum. Modell- beräkningar baserade på hushållsbudgetundersökningen bör använ- das för att mäta underrapportering av intäkter för registrerade personliga företag och mindre aktiebolag. SCB bör vidare ta fram ett underlag från arbetskraftsundersökningen, , över oregis- trerad företagsverksamhet, med fördelning på bransch och yrkes- grupp. Dessa förslag beskrivs mer utförligt i bilaga 8. Kostnaderna för att förbättra statistiken över och redovisningen av den svarta ekonomin uppgår till . Långa tidsserier och säsongrensning Långa tidsserier avseende nationalräkenskaper och annan ekono- misk statistik bör tas fram och göras tillgängliga på SCB:s webb- plats. Bristen på långa tidsserier är något som användarna av eko- nomisk statistik ser som allvarligt. har också kortare tids- serier än flera andra länder. Brist på säsongrensade tidsserier och dokumentation av säsongrensningsmetoder är ett annat problem, som har tagits upp både i utredningens direktiv och i kartlägg- ningen av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Synpunkterna tyder på stor oklarhet om hur säsongrensningen går till och vilka konsekvenser den får för tolkningen av tidsseriernas förlopp. Tidsserierna bör förbättras genom följande åtgärder: 1.SCB bör ta fram längre tidsserier för nationalräkenskaperna på detaljerad nivå och göra dem tillgängliga på SCB:s webbplats. Det gäller även kapitalstockar per bransch. 2.SCB bör också ta fram längre tidsserier avseende annan ekono- misk statistik och göra dem tillgängliga på SCB:s webbplats. 3.En metod för säsongrensning med bred uppslutning bland an- vändarna bör användas som standard i den ekonomiska statisti- ken. Nationalräkenskaperna finns på detaljerad nivå . De tidsserier på mer aggregerad nivå som varit tillgängli- ga, skall efter revideringen av nationalräkenskaperna Revideringen, som gällde perioden – 2001, innebar ett tidsseriebrott med perioden längre bakåt. För öv- rigt finns årsvisa försörjningsbalanser . Tidsserierna i nationalräkenskaperna upplevs av användare som förhållandevis korta och det finns ett stort behov av längre tidsseri- er för nationalräkenskaperna. Många andra länder, t.ex. och , har betydligt längre tidsserier just för nationalräken- skaperna. EU kräver att det för nationalräkenskaperna skall finnas huvud- aggregat . På andra delar, som offentlig sektor, pro- duktion, investeringar, sysselsättning, hushållens konsumtion, skall det finnas årsvisa tidsserier med en mer detaljerad uppdelning . Utredningen föreslår mot denna bakgrund att SCB kompletterar de årsvisa försörjningsbalanserna med BNP från produk- tions- och inkomstsidorna . Produktion, sysselsättning och löner bör då delas upp på sex branscher och fasta bruttoinve- steringar på sex kapitaltyper och sex branscher. bör även kvartalsberäkningar på denna nivå göras och årsberäkningarna ut- ökas till 31 branscher samt hushållens konsumtion på varaktighets- grupper och fördelade på ändamål. Även institutionella beräkningar bör göras . Dessa tidsserier bör göras tillgängliga på SCB:s webbplats. Även längre tidsserier för kapitalstockar per bransch bör tas fram och göras tillgängliga på motsvarande sätt. har påpekat att kapitalstockar i nationalräkenskaperna bör länkas bakåt till långa serier så att produktionsfunktioner kan skattas. Tidsserier över kapitalstockar är viktiga, bland annat för att kunna analysera strukturella förändringar över tiden. För en bedömning av den potentiella tillväxten i ekonomin är tidsserier över kapital- stockar också viktiga, vilket betonats av . Utredningen föreslår vidare att längre tidsserier avseende annan ekonomisk statistik tas fram och görs tillgängliga på SCB:s webb- plats. Tidsserier som täcker finns endast tillgängliga för ett fåtal variabler i den ekonomiska statistiken. Tidsserier som startar finns för drygt tio produkter inom den ekono- miska statistiken och då huvudsakligen på aggregerad nivå. Efter- frågan från användare på sådana längre tidsserier är å andra sidan stor. För att få fram längre tidsserier konstruerar många användare sådana av tillgängliga data. Det är emellertid inte samhällsekono- miskt effektivt eftersom många gör samma jobb utan att de natur- ligt kan dra nytta av varandras arbete. Ur användarnas synvinkel är det resurskrävande och svårt, som kvaliteten ofta blir sämre än vad man är beredd att acceptera. Orsakerna till att det inte finns tidsserier i den omfattning an- vändarna önskar är enligt utredningens bedömning dels resursbrist, dels att arbetet med att ta fram den aktuella statistiken har getts högre prioritet, dels att ambitionsnivån i vissa fall har varit för hög vid de försök som har gjorts att skriva tillbaka tidsserier vid infö- randet av nya definitioner och klassificeringar. De två första orsakerna kan hanteras genom att tillföra resurser och ge arbetet med att ta fram längre tidsserier en högre prioritet. Den högre prioriteringen kan också behöva markeras i organisatio- nen av arbetet. Andra länder som har tagit fram långa tidsserier i nationalräkenskaperna vid väsentliga förändringar av NR-systemet har gjort det i särskilda projekt med personer som har haft detta som enda uppgift. Den tredje orsaken handlar om val av metod för tillbakaskriv- ning av tidsserierna. Vid en ändring av exempelvis näringsgrens- klassificeringen kan man antingen gå grundligt tillväga och i princip klassificera om varje företag bakåt i tiden.