sou · GQB315 · 2003-01-01 00:00:00 — -ta initiativ till utveckling av användarvänliga gränssnitt, särskilt anpassade till äldres behov och i samarbete med bland annat pensionärsorganisationer. -med hänvisning till systemet med personaldatorer, hålla en beredskap att aktualisera frågan om avdrag i inkomstbeskattningen för inköp av hemdator. Kort om äldres teknikanvändning3 Det förekommer ofta stereotypa föreställningar om äldre och yngre teknikanvändare. En sådan är att äldre människor är ovana vid teknik och rädda för att ta sig an ny teknik. I själva verket tillhör gamla människor våra mest erfarna teknikanvändare och ska på intet sätt tillskrivas egenskaper av att vara tekniskt illitterata eller lida av någon form av teknikfobi. Utmärkande för äldre är istället att de tar tekniken i anspråk på ett aktivt och medvetet sätt. Bland yngre pensionärer, 60-70-årsåldern, som lägger sig vinn om att använda en dator finns inga tecken på att dra sig tillbaka. Livet går in i en ny fas och IT betraktas framför allt som en möjlighet att hänga med och att bibehålla och utvidga sin bekantskapskrets. Tanken på att man är för gammal för att lära sig något nytt förekommer framför allt hos riktigt gamla människor som är eller äldre. Då åldern av olika skäl bidrar till att de äldre spenderar mer tid i hemmet blir tekniken en länk till omgivningen och minskar risken för isolering. Teknikens kompenserande roll skall dock inte tolkas som om den kan ersätta förlorade kontakter eller nedsatt funktionsförmåga. IT har inte visat sig vara substituerande utan ökar istället repertoaren av tekniker och tillvägagångssätt. Ett exempel är när IT bidrar till att förstärka de redan flitigt förekommande kontakterna mellan yngre och äldre medlemmar av samma familj. Kännetecknande för flertalet äldre är att de släppt den strävan att leva upp till ett ideal om ett aktivt liv som är skapat av någon annan. Härvidlag skiljer sig äldre från många yngre och medelålders. Vidare visar studier av äldres inställning till ny teknik att de på ett medvetet sätt gör andra prioriteringar till följd av att orken avtar, att de måste hushålla med sin energi och att deras syn på sin egen roll och relationen till andra människor och till samhället förändras. De (äldre) beskriver själva att de är mindre fascinerade inför nymodigheter nu jämfört med tidigare i livet och att avstå kan upplevas som en frihet de åtnjuter tack vare sin höga ålder. Yngre människor däremot är på väg ut i livet och tjänar på att hänga med. Dessa slutsatser finner stöd i forskning om förändrade livsperspektiv i hög ålder. 3 Innehållet baseras huvudsakligen på (1995) Av forskningen framgår klart att äldre inte är rädda för tekniken utan tror sig själva ha en förmåga att lära sig använda nya apparater även sedan de blivit gamla. De är dock inte längre lika intresserade och deras syn på vad som är nyttigt och användbart förändras i takt med att deras framtid blivit mer begränsad. Det är viktigt att skilja mellan äldreteknik och handikappteknik. Äldres problem är inte bara av fysisk art utan härrör också från de sociala förluster de erfar i samband med pensionering och när de blir änkor eller änklingar. Äldre visar sig också ha annorlunda behov just av den anledningen att tiden förändrar beteendet socialt och mentalt. Med ålder följer ett större behov av tillbakadragande och eftertanke och ett minskat intresse för materiella ting. Att komma ihåg är även att de äldres värld i flera avseenden är en kvinnovärld. Kvinnorna lever i genomsnitt längre än männen, och införlivandet av ny teknik hos gamla sker i regel genom försorg, där många kvinnor arbetar. Inom ramen för Nationell handlingsplan för äldrepolitiken4 har gjorts en satsning på vissa prioriterade områden. kommer regeringen att lämna en skrivelse till med en redovisning av hur långt arbetet har nått, bland annat inom området Äldre och IT. undersöker man hur ansvaret för de frågor som rör äldre och IT lämpligen fördelas. För att få en bättre grund att stå på i det arbetet har givit i uppdrag att göra en inventering av kunskapsläget. De övergripande målen för inventeringen är: -Att kartlägga situationen kring vilken tillgång äldre (65+) har till IT och i vilken mån IT används av äldre. -Att beskriva varför IT inte används i förekommande fall. -Att beskriva/kartlägga de potentiella risker som lågt IT-användande bland äldre medför . I uppdragsbeskrivningen (Bilaga 1) preciseras vidare ett antal frågeställningar. 1997/98:113 respektive Regeringens satsningar på IT för äldre Som ett led i arbetet anordnade en hearing på temat Äldre i Informationssamhället. I arrangemanget som skedde i samverkan med SeniorNet deltog ca 120 personer. En sammanfattning av diskussionen återges i Bilaga 2. Som underlag för den deskriptiva delen av uppdraget har det funnits tillgängligt till ett tiotal aktuella statistiska undersökningar om tillgång och användning av IT. Dessa har i allt väsentligt erbjudit tillräcklig information varför någon ytterligare statistisk undersökning eller bearbetning inte bedömts varit nödvändig. Den gängse bilden av spridningen av IT-tillgång och IT-användning i , förmedlad bland annat av media, visar på ett mycket snabbt genomslag inom breda lager av befolkningen, dock med vissa undantag. Gruppen Äldre utgör ett av dessa undantag. Situationen sammanfattas med uttrycket Den digitala klyftan, en försvenskning av engelskans Digital divide. Granskningen av de olika undersökningarna gav som resultat en modifierad bild över spridning och användning av IT. Inom stora delar av befolkningen har IT-användningen i privatlivet än så länge inte fått något större genomslag. Det rör sig här om alltför många personer för att kunna förklaras som eftersatta grupper. Den nya och något överraskande bilden föranledde att publicera en separat rapport5 med en grundligare belysning av spridning och användning av IT än vad som motiverats av uppdrag. Det blev också nödvändigt att ägna större uppmärksamhet med att analysera icke-användarnas situation och därmed bidra till att öka förståelsen för varför vissa tar till sig det nya mediet i större omfattning än andra. 5 Selg, . Vem använder IT och till vad? – Spridning av IT i befolkningen, (SOU 2002: ). En rapport utarbetad på uppdrag av . (Under tryckning) KARTLÄGGNING AV TILLGÅNG OCH ANVÄNDNING Av alla personer i åldern har tillgång till dator i hemmet och tillgång till Internet i hemmet. I gruppen 75–är motsvarande andelar . Dessa andelar avviker kraftigt från den övriga befolkningens. Trots detta går det inte att dra slutsatsen att de äldre skulle utgöra ett undantag i . Ser man till antalet personer som saknar tillgång till dator respektive Internet i hemmet är de äldre trots allt i minoritet. Av de ca 3,2 milj. personer som saknar Internet i hemmet utgör äldregruppen 1,2 milj. och övriga, 16–, 2,0 milj. personer. Tillgången och spridningen av IT bland befolkningen sker med olika hastighet och vissa mönster framträder tydligt. Således har spridningen skett snabbare bland yngre än äldre, bland män än kvinnor, bland tjänstemän än arbetare, inom tillväxtregionerna än i glesbygd. Den nuvarande trenden är dock att de grupper som inte haft så stor del anslutna nu i snabb takt tar steget ut i informationssamhället. Det gäller inte minst de äldre. Om denna trend skrivs fram skulle det innebära att skillnaderna mellan olika grupper minskar ytterligare . Åldersgruppen 25–framstår som de flitigaste IT-användarna i hemmet. När IT- användarna i äldregruppen jämförs med användarna 25–kan följande tendenser iakttas: -De äldre utnyttjar IT för färre ändamål -Äldre Internetanvändare utnyttjar e-post och läser tidningar och tidskrifter i ungefär samma omfattning som jämförelsegruppen. -Däremot ägnar man sig i mindre grad åt att söka information, ta del av nyhetstjänster uträtta ärenden, ladda ner musik och delta i diskussions- eller chatgrupper. -Spel och underhållning upptar ett större utrymme i äldregruppens Internetanvändning Betraktas den allmänna bilden av mediakonsumtionen i samhället framträder ett tämligen likartat mönster oavsett ålder. Dygnsrytmen i medieanvändning följer i stort sett den förvärvsarbetande befolkningens rytm: -och radio dominerar helt och förmiddagstimmarna -Den lägsta nivån på mediaanvändning registreras 17.00–19.00. -TV dominerar helt . Mönstret förstärks dock med stigande ålder så att äldre utgör de största mediakonsumenterna. Tillgängliga undersökningar pekar mot att ca två tredjedelar av de äldre som saknar Internet i hemmet motiverar detta med att de inte har något intresse eller inte ser någon nytta. I rapporten presenteras en analys av vad som kan ligga bakom. Syftet med IT-användningen är att användaren skall få ett behov tillfredsställt. Fyra slag av motiv identifieras: -Livsstilsmotivet – IT möjliggör nya livsmönster -Nyttomotivet – IT sparar tid och pengar -Det sociala motivet – IT underlättar kontakter -Underhållningsmotivet – IT är kul Utmärkande för många äldre är att tidpunkten för lösningen av ekvationen arbete/boende/familj ligger långt bak i tiden. Livsstilsmotivet saknar då relevans. För vissa kan dock frågan åter aktualiseras . Efter pensioneringen kan man t.ex. vilja dela sitt boende mellan två olika orter eller till och med olika länder. Till följd av bl.a. invandringen kommer det att finnas ett växande intresse för detta. En annan situation är när vårdbehovet ökar, men man önskar ändå bo kvar i sin invanda miljö. I nyttomotivet ligger att IT används för att det i något avseende framstår som mera ändamålsenligt jämfört med ett traditionellt tillvägagångssätt. Det kan gå snabbare, bli billigare eller erbjuda någon ny kvalitetsdimension. Typiska områden är här att söka information, ta del av nyheter, beställa varor och tjänster samt betala räkningar. har i allmänhet äldre människor etablerade rutiner på dessa områden och som ingår i deras livsmönster. Tid och pengar utgör ofta heller inte en kritisk resurs på samma sätt som för t.ex. barnfamiljerna. Med arbetslivet följer automatiskt en mängd tillfällen till kontakt och samvaro med andra människor. Dessa upphör till stor del vid pensioneringen och den fortsatta sociala tillvaron blir i betydligt större utsträckning beroende av individens egna initiativ. Här kan det både vara fråga om att vårda och utveckla etablerade relationer liksom att bygga upp nya. För merparten av äldre framstår troligen det sociala motivet för IT-användning som det absolut viktigaste. I underhållningsmotivet innefattas dels IT-tillämpningar som stöder olika intressen, exempelvis släktforskning eller spel, dels att IT-mediet uppfattas som roligt i sig. Datorn som tidsfördriv bör därför bland äldre ha en större potential än för övriga delar av befolkningen. För att initiera den process som leder fram till en (återkommande) IT-användning behövs en introduktion. Var och en måste få sin personliga aha-upplevelse av IT-mediets möjligheter. För den aktiva delen av befolkningen är kontakten med datorn i arbetet eller skolan av största betydelse. IT på jobbet ger introduktion, utbildning och inte minst värdefulla erfarenheter. För ungdomarna sker motsvarande i skolan eller hemma hos kompisen. Detta utgör den viktigaste förklaringen till varför de äldre som lämnade arbetsmarknaden innan datorn slog igenom som ett generellt arbetsverktyg, har varit sena med att ta till sig det nya IT-mediet. Anskaffning, utbildning och support Av dem som saknar Internet i hemmet uppger för dyrt och lika många för krångligt som orsak. Som jämförelse kan nämnas att på motsvarande frågor angav av LO:s medlemmar för dyrt men för krångligt. En tolkning kan vara att det finns ett intresse av att skaffa dator/Internet men att hushållsekonomin inte tillåter detta och/eller i kombination med att man bedömer sin egen kunskapsnivå otillräcklig. En annan tolkning kan vara att det ligger en implicit nyttokalkyl bakom svaret. Ser man liten eller ingen användning med IT-innehavet, är det logiskt att anse att nyttan inte motiverar priset och besväret. Bakom beslutet att inte skaffa IT i hemmet kan finnas ett antal orsaker: -Man har inte fått någon introduktion -Man har fått introduktion men inte bedömt behovet tillräckligt stort för att motivera kostnaden och/eller besväret -Man har fått introduktion, bedömt sig ha behov av IT men avskräcks av att man inte tror sig ha kunskaper att klara av det (Bland äldre en viktigare orsak än bland LO- medlemmar). -Man har fått introduktion, bedömt sig ha behov av IT men bedömer hushållsekonomin otillräcklig (Bland äldre en mindre viktig orsak än bland LO-medlemmar). För dem som har tillgång till IT i hemmet men som inte använder det finns följande orsaker: -Anskaffningen skedde på någon annan familjemedlems initiativ, själv har man inte fått någon introduktion, alternativt fått en introduktion men inte bedömt sig ha något behov. -Man är otillräckligt utbildad -Man saknar nödvändig support -Man är inte nöjd med resultatet av IT-användningen utan fortsätter använda sitt sedvanliga tillvägagångssätt. Tillgång till IT i hemmet bland äldre Kartläggningen gäller situationen med avseende på IT för personer och däröver, d.v.s. från och med den ålder då flertalet personer övergår från förvärvsarbete till pension som huvudsaklig försörjningskälla. Det betyder att tillgång till dator och Internet på arbetsplatsen är aktuellt. Det finns anledning att anta att inriktning och omfattning av IT-användningen i arbetslivet avsevärt skiljer sig från användningen privat. I det följande skall därför IT-användningen bland äldre jämföras med användningen i hemmet för personer i de aktiva åldrarna. Begreppet Tillgång kommer i rapporten vara liktydigt med tillgång i hemmet. Motivet är av praktisk natur: Tillgängliga intervjuundersökningar publicerar som regel endast uppgifter om tillgång i hemmet samt skolan/arbetet6. Det betyder att personer som anser sig ha tillgång till dator/Internet hos t.ex. släktingar, grannar eller på , redovisas som om man saknade tillgång. Ytterligare en felkälla utgörs av den del av befolkningen som uppger att a) dator finns i hemmet, men att b) man har inte tillgång till den.7 Utredningsuppdraget avser området Äldre och IT. Rapportens och hearingens titel är i Informationssamhället. Med IT menas i rapporten sådana tillämpningar som kräver datorer uppkopplade till Internet. Rapporten behandlar således inte persondatortillämpningar utan koppling till Internet, och inte heller specifika kommunikationssystem, t.ex. larmsystem. I rapporten förekommer omväxlande uttrycken IT, IT-mediet, Internet, Internet- mediet, Nätet respektive Datorer med Internetuppkoppling. 6I Direktservice via nätet redovisas även Tillgång på annat ställe. 7IT i hem och företag Enligt undersökning av levnadsförhållanden () hade eller 4,5 milj. personer i åldrarna tillgång till dator 2000. Drygt 1 milj. av de 2,4 milj. personer som saknar tillgång till dator i hemmet är äldre. Tabell 1: Tillgång till dator i hemmet hos befolkningen i åldern 16–2000 med uppdelning på äldre och övriga. Antal samt andel i procent Äldre (65-84) Övriga (16-64) Andelen äldre med dator i hemmet är påfallande låg, , i jämförelse med den övriga befolkningen, . Tabell 2: Tillgång till dator i hemmet hos befolkningen i åldern 16–2000 med uppdelning på ålderskategorier. Antal samt andel i procent 16–19 år 20–29 år 30–44 år 45–64 år 65–74 år 75–84 år Jämförs de olika ålderssegmenten framgår att det i gruppen är förhållandevis ovanligt att ha dator. Beträffande tillgången till Internet i hemmet upprepas mönstret fast på en lägre nivå. Här är skillnaden i antal mellan dem som har respektive inte har inte särskilt stor. Knappt hälften av befolkningen eller 3,2 milj. personer har inte tillgång till Internet i hemmet. Av dessa är 1,2 milj. äldre. Tabell 3: Tillgång till Internet i hemmet hos befolkningen i åldern 16–2000 med uppdelning på äldre och övriga. Antal samt andel i procent Äldre (65-84) Övriga (16-64) Andelen äldre med tillgång till Internet i hemmet är mycket låg, . Av tabell 4 framgår att tillgången i gruppen 75-84 endast är . Tabell 4: Tillgång till Internet i hemmet hos befolkningen i åldern 16–2000 med uppdelning på ålderskategorier. Antal samt andel i procent 16–19 år 20–29 år 30–44 år 45–64 år 65–74 år 75–84 år I en undersökning8 av allmänhetens intresse att utföra vissa samhällstjänster via Internet redovisas även tillgång till Internet på annat ställe än i hemmet och på arbetet. I tabell 5 framgår att ca 60 000 personer, eller i åldersintervallet 65+ anger tillgång till Internet på annat ställe. Motsvarande andel för hela befolkningen är , men då är det värt att notera att alla studerande med tillgång till Internet i skolan ingår i de siffrorna. Tabell 5: Tillgång till Internet i hemmet hos befolkningen och uppåt samt i åldern och uppåt . Antal samt andel i procent Källa: , egna bearbetningar av SCBs befolkningsstatistik Adderas den äldregrupp med tillgång till Internet på annat ställe ger detta totalt 219 000 personer i åldern med tillgång till Internet, d.v.s. av de äldre. I övrigt är kan det noteras att SIFOs uppskattningar av antalet personer med tillgång till Internet i hemmet ligger betydligt över SCBs. Skillnaden kan knappast förklaras enbart med att SIFO-undersökningen omfattar fler ålderskategorier av befolkningen. Tillgången och spridningen av IT bland befolkningen sker med olika hastighet och vissa mönster framträder tydligt. Således har spridningen skett snabbare bland yngre än äldre, bland män än kvinnor, bland tjänstemän än arbetare, inom tillväxtregionerna än i glesbygd. I tabell 6 redovisas tillgången till dator i hemmet med uppdelning på befolkningen totalt, kvinnor, samt åldersgrupperna 65–74 respektive 75–. Som framgår av tabellen skiljer sig ökningstakten åt mellan de olika kategorierna. Det är främst i de grupper som inte haft så stor del anslutna som tillgången till Internet ökat. Om trenden skrivs fram skulle det innebära att skillnaderna mellan olika grupper minskar ytterligare . 8 Direktservice via Internet Tabell 6: Årlig procentuell förändring i tillgången till dator i hemmet hos befolkningen i åldern 16–2000 totalt och med uppdelning på kvinnor och äldre. 65–74 år 75–84 år I kan samma tendens observeras. To understand the dynamics it is necessary to see it in a time perspective: how access evolves over time for different groups...The most important fact is that, with important exceptions, most gaps have been reduced. The growth rates in the use of Internet are almost systematically inversely correlated to the level of penetration in each group in 19989. Utvecklingen bekräftas även i en rapport från Statskontoret. I rapporten framgår att gruppen med Internetanslutning i hemmet nu är betydligt större än den som har tillgång till nätet på arbetet. Det är en förändring då anslutning på arbetet/utbildningen varit vanligast. Intressant att konstatera är också att ökningen av anslutningar i hemmet är särskilt påfallande i den äldsta åldersgruppen (55–). 9 Castells (2001) 10 Internet och datoranvändning i I tabell 7 redovisas datoranvändningen bland äldre användare en genomsnittlig dag fördelad på tillämpningsområden. De vanligaste områdena är att vara uppkopplad mot Internet () eller utföra olika administrativa sysslor (Hemkontoret, ). En intressant fråga är om mönstret i användningen skiljer sig åt mellan äldre och yngre datoranvändare? I kolumn (B) redovisas användningen inom kategorin 25–som är den åldersgrupp bland den vuxna befolkningen som är de flitigaste datoranvändarna. Tabell 7: Datoranvändningen i hemmet inom åldersgrupperna samt , fördelad på användningsområden en genomsnittlig dag 1999 och 2000. 65–79 år 25–44 år Hemkontoret (brev, bokföring) Olikheterna visar sig vara betydande. Kolumn (C) redovisar de båda gruppernas andelstal i relation till varandra. Ett tal <1 betyder att äldregruppen utnyttjar tillämpningen i mindre utsträckning än jämförelsegruppen, ett tal >1 att tillämpningen är relativt vanligare inom äldregruppen än inom jämförelsegruppen. -Procenttalen är genomgående lägre för äldregruppen, d.v.s. de äldre använder datorn för färre ändamål än jämförelsegruppen. -Färre äldre datoranvändare utnyttjar Internet -De största avvikelserna återfinns inte oväntat inom områdena Förvärvsarbete och Utbildning/skolarbete -Å andra sidan råder en dominans för äldregruppen inom Hemkontoret -Största likheten mellan grupperna återfinns inom Spel. För att sammanfatta: Äldregruppen utnyttjar den nya tekniken mindre intensivt Olikheterna i användningsområdena återspeglar framför allt livssituationen. I tabell 8 redovisas på motsvarande sätt de äldres användning av Internet och med möjlighet till jämförelse med . Siffrorna måste dock här tolkas med försiktighet. Eftersom metoden bygger på statistiskt urval finns en risk att antalet intervjuer inom gruppen äldre IT-användare inte är tillräckligt stort för att tillåta säkra uppgifter på detaljnivå. Tabell 8: Internetanvändningen i hemmet inom åldersgrupperna samt , fördelad på användningsområden en genomsnittlig dag 1999 och 2000. 65–79 år 25–44 år Sökt fakta/information Tagit del av nyheter/nyhetstjänst Bankärenden, beställa varor m.m. Läst någon tidning eller tidskrift Deltagit i diskussions- eller chatgrupp Åter kan konstateras att procenttalen genomgående är lägre för äldregruppen, d.v.s. de äldre utnyttjar Internet för färre ändamål än vad jämförelsegruppen gör. Vissa tydliga tendenser kan iakttas: -Informationssökning och e-post är de vanligaste användningsområdena såväl för äldre som för jämförelsegruppen. -Äldre Internetanvändare utnyttjar e-post och läser tidningar och tidskrifter i ungefär samma omfattning som jämförelsegruppen. -Däremot ägnar man sig i mindre grad åt att söka information, ta del av nyhetstjänster uträtta ärenden, ladda ner musik och delta i diskussions- eller chatgrupper. -Spel och underhållning upptar ett större utrymme i äldregruppens Internetanvändning I NORDICOMs11 Mediebarometer framgår att den övervägande delen av befolkningen tar del av TV, radio och morgontidning. 30–utnyttjar böcker, tidskrifter, facklitteratur, , CD-skivor och Internet12. Tabell 9: Andel av befolkningen 9–som använder olika massmedier en genomsnittlig dag . Antal och andel i procent Källa: , egna bearbetningar av SCBs befolkningsstatistik Dygnsrytmen i mediaanvändning följer i stort sett den förvärvsarbetande befolkningens rytm: -och radio dominerar helt och förmiddagstimmarna -Den lägsta nivån på mediaanvändning registreras 17.00–19.00. -TV dominerar helt . Dygnsmönstret är detsamma oavsett det är fråga om ungdomar (9–), medelålders (35– ) eller äldre (65–). Däremot ökar mediakonsumtionen totalt med stigande ålder. 11 NORDICOM som sorterar under , syftar bl.a. till att sprida nordiska forskningsresultat inom media och kommunikation samt att dokumentera utvecklingstendenserna i på mediaområdet 12 Här görs ingen uppdelning på de olika funktionerna av Internet, således ingår här t.ex. även e-post I tabell 10 redovisas användningstiden för olika massmedier tillsammans med observationer med avseende på kön, ålder och utbildning. Tabell 10: Användningstid för massmedier i hela befolkningen 9–en genomsnittlig dag . Minuter och markering för vissa tendenser För att ge en koncentrerad överblick sammanfattas här tendenserna för kategorierna yngre (= 9–24), medel (= 25–64) samt äldre. + resp – betyder att den kategorin uppvisar högre respektive lägre användning, = betyder användning i ungefär samma omfattning. Givetvis försvinner en del nyanser i materialet varför den intresserade läsaren rekommenderas att själv ta del av NORDICOMs rapport. Det medium som tidsmässigt dominerar är radio, där kvinnor lyssnar mer än män och äldre mer än yngre. Som nummer två kommer televisionen med ungefär samma mönster som radio. Här finns dock ingen skillnad mellan könen. Internetanvändningen domineras av män med hög utbildning i åldern 15–.