sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Centralmuseernas samarbetsråd ser med stor oro på förslaget att undantag från skatteplikt vad gäller program och kataloger endast kommer att medges i vissa fall. Vad som anförs upplevs som ett stort hot mot den forskning som bedrivs vid bibliotek, museer och arkiv och det kunskapsmaterial som genom forskningen förs ut via program och utställningskataloger. motsätter sig förslag som innebär en förändring av nuvarande förhållanden. Det sjätte momsdirektivet innehåller inte några uttryckliga regler från momsplikten för tillhandahållande av medlemsblad och organisationstidskrifter. I utredningen sägs att en anpassning till innebär att dessa undantag inte kan behållas. Även undantaget för omsättning av tjänster som avser införandet av annonser i medlemsblad och organisationstidskrifter samt program och kataloger bör slopas, enligt utredningen. Dagens undantag för framställning föreslås fortsätta att gälla och att vara generellt utformat. Utredningen menar dock att det uttryckligen skall anges i lagtexten vilka slags publikationer som de undantagna framställningstjänsterna skall avse. Det är här viktigt att dessa undantag omfattar medlemsblad, medlemstidningar och organisationstidskrifter. 9.10 KLYS, KRO och BUS Vidare är undantag från moms för periodiska publikationer, program och kataloger ett viktigt instrument för stärkande av det ideella föreningslivet på kulturområdet. Det får stora konsekvenser för föreningar om kostnader för medlemstidningar och vissa andra trycksaker blir högre. Utredningens förslag innebär härvidlag minskade förmåner jämfört med , vilket kan få mycket negativa konsekvenser för kulturföreningar. 9.11 SHF och Ungdomsringen Många föreningar publicerar medlemsblad, årsskrifter och hembygdsböcker. Det finns under nuvarande regler ett krav på periodicitet för skattefrihet. Detta krav stöds inte av EG. SHF föreslår, att detta krav tas bort, när det gäller publikationer, som produceras av ideella organisationer. I andra hand bör kravet på fyra planerade utgivningar ersättas med något annat, t.ex. en publikation . Många hembygdsföreningar forskar i den egna bygdens historia. Ett resultat av detta är hembygdsböcker. Sådana produceras tack vare stora personliga insatser, ofta hela livsverk, samt stora kostnader för tryckning. De är i första hand till för föreningarnas medlemmar. De är emellertid också av intresse för bygdens folk. För att få tillbaka något av investeringarna måste de säljas till pris, som i princip aldrig täcker kostnaderna. Det framgår inte av utredningens förslag om denna typ av försäljning är befriad från skatteplikt. Om den är skattepliktig, bör det finnas en möjlighet för föreningen att dra av ingående moms. Utredningen framhåller dock (s.363) att det inte är möjligt att med någon form av frivillig beskattning erhålla avdragsrätt. SHFs synpunkt: Framställning av hembygdsböcker bör befrias från skatteplikt. I andra hand bör en möjlighet finnas att dra av för ingående moms. Vardaglig och administrativ information distribueras ofta i form av fotokopior. Mer ambitiösa satsningar innebär professionell produktion och distribution av medlemsblad, som till form och innehåll är en slags tidskrifter. I stället för medlemsblad samlar andra föreningar hembygdsinformationen i årsböcker. Det finns därmed i regel ingen kvalitativ skillnad mellan årsböcker och medlemstidskrifter. De innehåller samma typ av information men periodiciteten skiljer. Medlemsblad, som har en planerad utgivning av minst fyra nummer befrias från skatteplikt för såväl produktion som distribution (3. kap. 19§). Den anses som periodisk, vilket enligt nuvarande och föreslagna regler är en förutsättning. Varför en medlemspublikation är periodisk om den utkommer fyra nummer men inte om den utkommer en gång under en följd av år är svårt att förstå. Det kan finnas en fiskalisk bakgrund men logiken i denna förefaller svag. Det sjätte mervärdesdirektivet (3.5.1. s. 393) innehåller bestämmelser om publikationer av det slag som diskuterats ovan. För organisationer utan vinstintresse kan gällande krav på periodicitet inte behållas, eftersom ett sådant krav inte har någon motsvarighet i direktivbestämmelsen. (citat s.393). SHFs synpunkt: Det rimligt, när en ny lagstiftning planeras och genomförs, att regler som är svåra att förstå, tas bort. Bestämmelsen om periodicitet är en sådan regel. SHF föreslår därför att ideella föreningars publikationer befrias från skatteplikt enligt samma principer som gäller för periodiska medlemsblad. Tidskrifter anser att utredningen i Betänkandet i stort sett har beaktat syftet, nämligen den närmare kopplingen mellan EG-rätten om ML. För medlemmarna i Tidskrifter innebär inte heller förslagen i Betänkandet några radikala förändringar annat än då en medlemstidning, som tillhandahålls inom ramen för en medlemsavgift, också tillhandahålls gratis utanför medlemsskaran. Dessa senare omsättningar anses enligt nuvarande praxis – åtminstone i vissa fall – inte förta skattefriheten men det finns risk att de gör det enligt utredningens förslag i Betänkandet. Risk föreligger nämligen för en uttagsbeskattning av dessa gratisexemplar. Visserligen skulle föreslagen lydelse i 2 kap. 2 § p. 3 kunna tolkas så att uttagsbeskattning inte skall ske men Tidskrifter anser att ett uttalande om detta bör föras in en kommande proposition. En effekt av utredningens förslag är att omsättning av tidskriftsexemplar från någon som hanterar en hel produktion, text, layout, framställning, tryck etc. blir skattepliktig i motsats till vad som gäller när leverans sker till utgivaren. Eftersom det i ett sådant läge kan vara fråga om en utgivare som i sin tur har en mervärdesskattefri omsättning av tidskriften till medlemmar inom ramen för medlemsavgiften uppkommer en kumulativ effekt som Tidskrifter inte anser vara lämplig. Tidskrifter föreslår därför att 3 kap. 19 § ML inledningsvis får följande lydelse: Från skatteplikt undantas omsättning av periodiskt medlemsblad till en utgivare och omsättning av tjänster som tillhandahålls en utgivare VVS-Installatörerna har inga kommentarer till förslaget. Många organisationer har egen tidskrift vänd till medlemmarna. Visst intresse finns även från utomstående för dessa tidningar varvid begränsad prenumerationsverksamhet uppstår. Dessa prenumerationsintäkter är en följd av en serviceåtgärd och är primärt ej att se som en intäktskälla. Momsskyldighet för den begränsade prenumerationsverksamheten kommer att leda till högre prenumerationspris eftersom ingående avdragsgill kostnadsmoms ej förekommer i sammanhanget. SPF anser därför att prenumerationer av medlemstidningar ej skall momsbeläggas. En kommande momsskyldighet för annonser i organisationstidskrifter kommer huvudsakligen att beröra momsskyldiga fakturamottagare med avdragsmöjlighet. Dock kan tidningen med egen anställd annonssäljare/ackvisatör ej göra avdrag för ingående moms, vilket tidning kan göra som köper in tjänsten ackvisation. Undantaget för viss omsättning till medlemmar (11 b § ML), som omfattar bland annat organisationstidningar, bör avse allmännyttiga ideella föreningar och inte endast de som främjar de i den föreslagna lydelsen av paragrafen angivna ändamålen. 10 Särskilda regler för små företag Länsrätten anser att det är värdefullt med regler som undantar små företag från mervärdesskattereglerna, men ställer sig tveksam till reglerna i det skick som föreslås. De föreslagna reglerna kan komma att vålla stora problem för företagen, för vilket närmare redogörs nedan. 6.5.2 Val av system Länsrätten kan, i likhet med utredningen, inte se något annat system än en omsättningsgräns som genomförbart. Även detta system kommer dock att bli svårtillämpat och ställa till stora problem för företagen. Det klargörs inte i utredningen hur intäkterna skall värderas för att fastställa omsättningens storlek. Det är inte möjligt att ta uppgifter direkt från bokföringen, eftersom värderings- och periodiseringsreglerna i direktivet inte överensstämmer med bokföringsreglerna (klassificering, värdering och periodiseringsprinciper, jämför BFNAR 2003:3). Det är inte heller möjligt att över huvud taget använda bokföringens uppgifter annat än för den som endast bokför kontanta transaktioner. För andra affärshändelser gäller en relativt lång eftersläpningstid (se BFNAR 2001:2), vilket torde omöjliggöra den snabba kontroll rörande 90 000- gränsen som utredningen förutsätter. 6.5.3 Utformningen av regler om befrielse från mervärdesbeskattning Länsrätten ifrågasätter om det är lämpligt att låta allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund själva bedöma om deras verksamhet skall skattebefrias på grund av att omsättningsgränsen inte överskrids, medan övriga skattesubjekt måste ansöka om och få beslut om befrielse. Direktivets art. 24 som möjliggör för medlemsstaterna att föreskriva särskilda regler för små företag föreskriver ingen särskild tillämpning för ideella föreningar. Med hänsyn till svårigheten att bedöma intäkternas storlek kan det rentav tänkas vara en fördel för organisationerna att få ett beslut från skattemyndigheten. Av betänkandet (s. 444 f.) framgår också att avsikten är att skattemyndigheten i efterhand skall kunna påföra mervärdesskatt för de omsättningar som borde ha beskattats. Det framgår emellertid inte vilka förfaranderegler som skall gälla, om avsikten är att reglerna om efterbeskattning och skattetillägg skall tillämpas. Detta måste klargöras. Länsrätten anser inte att det är lämpligt att påföra skattetillägg i dessa fall. Vad händer när gränsen överskrids? På s. 444 i betänkandet presenteras problemet med hur den omsättning som innebär att gränsen överskrids skall behandlas. Det exempel som behandlas är mycket enkelt utformat och överensstämmer enligt länsrättens uppfattning sällan med verkligheten. För små företag som har många mindre inkomster kan det bli svårt att bedöma när gränsen överskrids. Detta kan ge upphov till oro för små näringsidkare som befrias från mervärdesskatt, särskilt om de riskerar att i efterhand debiteras mervärdesskatt och påföras skattetillägg om de inte anmäler att de kan komma att överskrida omsättningsgränsen. Länsrätten anser därför att det, om de föreslagna reglerna införs, i lagtexten även borde införas regler om att avstämning av intäkterna skall ske t.ex. . Om avstämning gjorts på föreskrivet sätt och omsättningen vid avstämningen inte överskridit omsättningsgränsen - och företagaren heller inte borde ha förstått att han skulle komma att överskrida gränsen - skall företaget inte kunna påföras mervärdesskatt eller skattetillägg. Ett sådant system, tillsammans med tydliga anvisningar om hur intäkter skall behandlas och värderas, skulle enligt länsrättens mening göra de föreslagna reglerna mer rimliga för företagen. Vad händer om intäkterna sjunker under gränsen? Den tröghet som skall krävas när det gäller att medges utträde ur systemet kan missgynna den som har tillfälliga toppar i sin verksamhet, vilket kan drabba t.ex. ideella föreningar som har stora inkomster i samband med enstaka evenemang. Även tillfälliga efterfrågeminskningar, som ligger utanför en småföretagares kontroll, kan spela in. Alternativa termer bör endast väljas i de fall direktivtexten medför risk för missuppfattningar. Där det finns skäl att använda alternativa begrepp, bör i första hand vedertagna termer användas. Som exempel kan nämnas att termen småföretag förekommer i annan lagstiftning och bör väljas i stället för det av utredningen föreslagna begreppet små företag. EBM hänvisar också till det yttrande som avgetts av Södra avdelningen med följande lydelse. Inte heller förslagen om att införa särskilda regler för små företag med en omsättning understigande har någon betydelse i samband med mervärdesskattebedrägerier. Detta eftersom dessa små företag inte kommer att erhålla någon mervärdesskatteregistrering och följaktligen inte ha något användbart VAT-nummer. Emellertid framgår av betänkandet (s 440 ff) att det under vissa omständigheter finns möjlighet att för en enstaka transaktion vid omvänd skattskyldighet erhålla registrering. Om denna blir bestående kan VAT-numret sedan användas vid gemenskapsinterna förvärv. Utredningen föreslår att en möjlighet att slippa mervärdebeskattning införs för beskattningsbara personer vars årsomsättning understiger . Den skattebefriade skall ha rätt att inträda i mervärdesskattesystemet. finns ingen generell gräns för att slippa Enligt SCB:s mervärdeskattestatistik fanns det c:a 214 000 skattskyldiga med en skattepliktig omsättning och 95 000 i intervallet . Hur många som är registrerade och som kommer att registrera sig med den nya gränsen har utredningen inge uppfattning om. Den mervärdesskattepliktiga omsättningen för samtliga var endast 0,av den totala skattepliktiga omsättningen. Den föreslagna höjningen av befrielsegränsen kommer därför endast marginellt att påverka den SCB-statistik som använder momsredovisningen. Antalet aktiva företag i SCB:s Företagsdatabas ()kommer att minska om RSV:s mervärdesskatteregister är den enda källan för aktivmarkering. har 98 000 företag med omsättning mervärdesskatt som enda aktivkälla. Av dessa har 69 000 omsättning . Hur stor minskningen av antalet aktiva företag i blir är omöjligt att säga eftersom dessa småföretag ofta har högre ingående än utgående mervärdesskatt. Troligen kommer de även i fortsättningen vilja vara skatteregistrerade för att få tillbaka skatten. De särskilda regler om befrielse från mervärdeskatt för små företag som föreslås i betänkandet omfattar endast ett företags försäljning av varor och tjänster. Detta innebär att import av varor omfattas inte av de föreslagna reglerna om skattebefrielse. Därmed kommer de föreslagna lagändringar inte föranleda några åtgärder från sida om de skulle genomföras. ESV avstyrker utredningens förslag för hur små företag ska beräkna det föreslagna gränsbeloppet för att få befrielse från mervärdesbeskattning (del 1, s. 451-452). ESV anser att metoden för beräkning av det föreslagna gränsbeloppet bör förenklas avsevärt eftersom grundtanken med regeln bör vara att förenkla administrationen för små myndigheter. En fast beloppsgräns utan tilläggsberäkningar torde göra det möjligt för företagen att på ett enklare sätt löpande kontrollera intäkternas storlek. Därigenom bör arbetsbördan för små företag minska liksom för skattemyndigheterna som det blir lättare för små företag att själva bedöma om de över- eller underskrider gränsbeloppet. RSV motsätter sig inte att särskilda skattefrihetsregler för små företag med årsomsättning . Sådan skattefrihet bör dock gälla utan ansökan för alla, inte bara för ideella föreningar, under förutsättning att registrering till mervärdesskatt inte redan skett. RSV ifrågasätter i detta sammanhang om det är lämpligt att behålla två olika förenklingssystem för mindre företag, dels en skattefrihetsgräns, dels en möjlighet att redovisa mervärdesskatt i självdeklaration. RSV avser att återkomma till i denna fråga. Som ett sätt att minska effekterna för framför allt ideella föreningar med liten skattepliktig omsättning föreslår utredningen att nya regler om befrielse från beskattning av små företag införs. Företag med årsomsättning som understiger ska undantas från beskattning, men kan frivilligt gå med i mervärdesskattesystemet. Skattefriheten gäller alla beskattningsbara personer, inte bara ideella föreningar. Detta har framför allt motiverats med att EG-reglerna inte anses medge olika skattefrihetsregler för olika ekonomiska aktörer. RSV kan instämma i bedömningen att det är önskvärt att hålla ideella föreningar m.fl. med mycket liten utåtriktad ekonomisk verksamhet utanför momssystemet. Utan en minimigräns kan ett betydande antal ideella föreningar bli tvungna att registrera sig till mervärdesskatt. Även andra verksamheter som inte redovisar mervärdesskatt på grund av nu gällande krav på yrkesmässighet, t.ex. vissa samfällighetsföreningar, skulle också behöva registrera sig till mervärdesskatt. Genom en gräns kan dessa effekter reduceras betydligt. Det underlättar inte enbart för berörda föreningar m.fl., utan också för skattemyndigheterna. En sådan gräns kan också ha den fördelen att olika slags verksamhet av obetydlig omfattning, som kan vara svår att skilja från hobbyverksamhet m.m., kan hållas utanför systemet. Det finns alltså flera skäl som talar för ett genomförande av en sådan gräns som utredningen föreslår. Skattefrihetsgränser av detta slag finns dessutom i så gott som alla andra , även om gränsens nivå kan variera kraftigt. Å andra sidan kan det inte undvikas att en skattefrihetsgräns allmänt sett mycket påtagligt komplicerar skattesystemet. De regler som föreslås är invecklade. Bl.a. föreslås mycket detaljerade regler om hur gränsen ska beräknas, regler som bygger på EG-rätten. Detta innebär komplikationer för de små företagen, som också kontinuerligt måste göra en bedömning av om de kommer att överskrida gränsen eller inte. Överskrids gränsen måste skatt tas ut och registrering ske. I de fall ett litet företag är inblandat i handel med andra kompliceras också reglerna, som då avviker för de som gäller för andra skattskyldiga. I vissa särskilda fall måste också skatt redovisas och betalas in av företag som i övrigt är skattebefriade enligt gränsen. Sammantaget kan bedömas att informationsbehovet till företagen ökar till följd av förslagen. Förslagen leder också till möjligheter till skatteplanering av olika slag. Det föreslås, i enlighet med direktivet, bli möjligt att frivilligt träda in i systemet även för den som omsätter . intressant för den beskattningsbara person som under ett visst år har stora anskaffningar av t.ex. inventarier. För att få rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt vid sådana anskaffningar måste företagaren/föreningen frivilligt gå in i mervärdesskattesystemet. Detta kräver då särskilda beslut av skattemyndigheten. Det kan förväntas att denna typ av beslut blir mycket frekventa, och därför mycket resurskrävande för skattemyndigheterna. Utredningen har bedömt (s.434) att en skattefrihetsgräns skulle kunna medföra ökade totala skatteintäkter för staten, eftersom många beskattningsbara personer med låg omsättning har större ingående skatt än utgående. Enligt RSV:s mening kan dock antas att företag/föreningar med ingående skatt att få tillbaka väljer att kvarstå i systemet, eller temporärt gå in frivilligt de år då de har stora anskaffningar, medan de med skatt att redovisa utnyttjar möjligheten att befrias. Detta kan sammantaget antas leda till risk för minskade totala intäkter. Ur kontrollsynpunkt är inte heller en ordning med en skattefrihetsgräns idealisk. Den torde bli svår att kontrollera. Möjligheten att träda in i eller ut ur systemet är ytterligare ägnat att försvåra kontrollen. Det kan också finnas en risk att försök görs att splittra upp verksamhet i flera beståndsdelar (t.ex. genom konstruktioner med enkla bolag, utredningen s. 440), för att på så sätt kunna uppnå skattefrihet för större belopp. Trots de betydande nackdelar som alltså finns med en skattefrihetsgräns vill inte RSV motsätta sig att en sådan införs tillsammans med utredningens övriga förslag. För detta talar framförallt att en frigräns betydligt överlättar en övergång till nya regler för ideella föreningar och vissa andra beskattningsbara personer. Att regler av detta slag tillämpas i övriga får i nuvarande sammanhang också anses vara ett argument för sådana regler. Det kan inte rimligen hävdas att system som tillämpas i så gott som alla andra länder, och som tidigare föreslagit ska bli obligatoriska, inte skulle kunna tillämpas i . Det kan enligt RSV:s mening också generellt vara till fördel om använder samma metoder för att förenkla för mindre företag som de som används av andra EU – länder, och som finns reglerade i direktivet. Utredningen föreslår att små företag i allmänhet måste ansöka om skattefriheten, medan denna för ideella föreningar ska tillämpas utan ansökan. RSV föreslår däremot att skattefriheten ska gälla för alla utan ansökan, medan ansökan däremot alltid bör göras för den som redan är registrerad till mervärdesskatt. RSV lämnar också under lagtextkommentarerna nedan förslag till vissa andra justeringar av den föreslagna lagtexten. Som anförts ovan kommer införandet av en gräns för skattefrihet att utöka regelverket och göra detta mindre lättillgängligt för de skattskyldiga. Därför bör alla möjligheter prövas att vidta andra ändringar som minskar regelsystemets komplexitet. RSV vill då ta upp frågan om de övriga lättnader som finns för mindre företag. Till skillnad gentemot vad som gäller i andra EU-länder har inte, sedan skattereformen, haft en skattefrihetsgräns för mindre företag. I stället finns en förenkling i formen av att små företag kan redovisa momsen i självdeklaration. Gränsen för denna förenkling går f.n. vid en årsomsättning om 1 milj. Denna form av förenkling har hos oss alltså ersatt en traditionell skattefrihetsgräns (se prop. 1989/90 s. Det är en form av förenkling som inte är vanlig i andra EU-länder, som i stället tillämpar den nu föreslagna skattefrihetsgränsen. Utredningen tar inte närmare upp frågan om det är motiverat att ha kvar båda slagen av förenklingar för små företag, såväl en gräns som en regel om redovisning i självdeklaration vid omsättning om högst . Det bör i sammanhanget nämnas att det finns ytterligare en gräns, vid en årsomsättning om 40 milj. kr, över vilken gräns deklarations- och betalningstider blir mindre förmånliga. Den nuvarande redovisningen av moms i självdeklarationen har flera nackdelar. Den försvårar mervärdesskattekontrollen, vilket bl.a. framhållits i samband med en tidigare inventering av åtgärder mot skattefusk inom momsområdet (dnr Fi2001/3993). Den är också i flera olika avseenden svår att förena med full EG-rättskonformitet (se bl.a. utredningen s. 553 och s. 615), och detta kommer sannolikt framöver att bli ännu svårare. RSV ifrågasätter om det är lämpligt att behålla dubbla förenklingsmodeller, med allt vad det innebär av komplexitet i systemen. Frågan bör ses över i sin helhet, och RSV har påbörjat ett arbete med att närmare utvärdera frågan. RSV avser att återkomma till med förslag i denna del. BFN avstyrker förslaget av följande skäl: De föreslagna reglerna om möjlighet till undantag från skattskyldighet · är en förenkling för många av de minsta företagen men medför svårigheter för företag som ligger nära gränsen att avgöra om det är skattskyldigt och när under löpande år skattskyldighet eventuellt Än svårare blir det för företag som handlar med ett litet företag att avgöra när motparten är skattebefriad och när den inte är det. Generellt anser BFN att det föreslagna regelverket är svårtillgängligt. Omfattande informationsinsatser kommer att krävas för att klargöra vad reglerna innebär för olika kategorier av företag och framför allt de ideella föreningar som genom förslaget blir skattskyldiga till mervärdesskatt. Enligt BFNs mening behöver också ytterligare överväganden göras för att underlätta tillämpningen när det gäller bl.a. möjligheten till undantag från skattskyldighet för små skattskyldiga. Nämnden ser svårigheter både för det företag som skall avgöra om det är skattskyldigt och för det företag som gör affärer med detta företag. Förslaget att företag med en låg årsomsättning skall kunna slippa mervärdesbeskattning tillstyrks. Utredningens förslag till nya undantag från momsreglerna Vad beträffar förslagen att undanta verksamheter från mervärdesskatteplikt anser att restriktivitet är motiverad. Konkurrensintresset talar för en bred mervärdesskatteplikt och en så långt möjligt enhetlig skattesats. Med hänsyn till intresset att underlätta nyetablering av företag kan det i och för sig vara motiverat med ett undantag för vissa mindre företag, i enlighet med vad utredningen föreslår. Förslaget att företag med en låg årsomsättning skall kunna slippa mervärdesbeskattning tillstyrks således.