sou · GQB3121d5 · 2003-01-01 00:00:00 — I praktiken följer de flesta fristående skolor de nationella läro- planerna Lpo94 och Lpf94, i vissa fall med anpassning till egna mål- dokument (se vidare under avsnittet konfessionell inriktning samt under kursplaner). Fristående förskoleklasser anger ibland att de delvis följer Lpfö98 och delvis Lpo94. har en egen utarbetad läroplan, Läro- och kursplaner (WL) En väg till frihet, som avser åldrarna 1–. Denna läroplan har granskats av . Den motsvarar för grundskoledelen och gymnasiedelen väsentligen Lpo94 och Lpf 94 efter en del revideringar som fortlöpande gjorts framför allt genom försorg. har även granskat i vilken utsträckning verksamheten inom förskoleklassen vid kan sägas vara likvärdig utbildningen inom det offentliga skolväsendets förskoleklasser. En speciell ställning intar utbildning på gymnasieskolan som leder till International Baccalaureate (IB). I skollagen uppmärksam- mas IB endast vad gäller ersättning. En elevs hemkommun är skyl- dig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till IB enligt 5 kap. 26 § skollagen. I förordning (93:795) om statsbidrag till avgifter till Internatio- nal Baccalaureate Office (IBO) anges att en kommun som anord- nar utbildning som leder fram till IB har rätt till statsbidrag för den särskilda avgiften till IBO i om utbildningen är godkänd av IBO och utbildningen anmälts till innan den börjar. Detta gäller även en fristående skola med tillägget att utbildningen skall hållas skild från annan utbildning som åtnjuter offentligt bidrag. skall ha tillsyn över utbildningen. finns IB-utbildning vid de tre riksinternatskolor- na (reglerade i speciella avtal och i en särskild förordning för SSHL), en internationell skola samt vid 24 kommunala gymnasie- skolor (reglerade i speciella förordningar för två av skolorna). Utbildningen är i övrigt inte reglerad i skollag eller förordning utan ligger vid sidan av gymnasieskolan. har redovisat bl. a. den rättsliga regleringen av IB- utbildningen i ett regeringsuppdrag Utbildning för International Baccalaureate dnr 98:78. föreslår bl.a. att gällande lagregler ses över i syfte att få en enhetlig reglering av IB-utbildningen och att vissa av gymnasieförordningens regler görs tillämpliga för eleverna inom IB. Det finns f.n. inga verksamma fristående gymnasieskolor som anordnar IB-utbildning men en skola har fått rätt till bidrag för att anordna sådan utbildning. I anslutning till IB-utbildning finns det inom det offentliga skol- väsendet ett ökat intresse för de utbildningar som föregår IB näm- ligen Middle Years Programme (MYP) för år 6 samt för Primary Years Programme (PYP) för år 1 5. Det är framför allt de kommunala skolor (och ) som anordnar engelskspråkig undervisning enligt 2 kap. 8 § och 8 a § grundskole- förordningen som använder dessa program inom ramen för Lpo94 men även två av riksinternatskolorna. har bedömt att dessa program kan användas även av fristående skolor samt av internationella skolor godkända enligt 9 kap. 5 § skollagen (Bladins skola och ). I Lpfö98, under punkt 1. Förskolans värdegrund och uppdrag, sägs inte uttryckligen att verksamheten i förskolan skall vara icke- konfessionell. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn till förskolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller den andra åskådningen. Enligt Lpo94, under punkt 1. Skolans värdegrund och uppdrag, skall undervisningen i skolan vara icke-konfessionell. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller den andra åskådningen. Även enligt Lpf94, under punkt 1. Skolans värdegrund och upp- gifter, skall undervisningen i skolan vara icke-konfessionell. Då värderingar redovisas, skall det alltid klart framgå vem det är som står för dem. I skollagen står inte att undervisningen i skolan skall vara icke- konfessionell. En fristående skola får ha en konfessionell inriktning inom ramen för de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet enligt 9 kap. 2 § skollagen. Detta förhållande förklaras i prop.1995/96:200 s. 32 på följande sätt: gäller den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som lag i . Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen får inte lag eller annan föreskrift meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. Ett krav på att undervisningen vid en fristående skola skall vara icke-konfessionell torde inte vara förenligt med internationella åtaganden. Undervisningen i den egna konfessionen får dock inte ersätta den undervisning som ges inom det offentliga skolväsendet inom ämnet religionskunskap. Målen i kursplanerna i religionskunskap skall nås även vid en fristående skola. En fristående skola skall oavsett profil vara öppen för skilda upp- fattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanerna samt ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Undervisningen får inte i något ämne vara indoktrinerande eller ten- dentiös. Elevens rätt till en saklig och allsidig undervisning av god kvalitet kan aldrig underordnas föräldrarnas rätt att välja en under- visning som överensstämmer med föräldrarnas religiösa eller filosofis- ka övertygelse. Ovanstående gäller samtliga typer av fristående skolor som avses i 9 kap., utom internationella skolor. För fristående förskoleklass och enskild förskola finns ingen reglering vad avser konfessionell in- riktning. Denna skillnad mellan fristående skolor och det offentliga skol- väsendet ger utrymme för fristående skolor med konfessionell inriktning. Det finns /02 63 sådana verksamma grund- skolor i . Flera av dem har funnits och är väl etablerade men många av skolorna har tillkommit . Huvuddelen av de konfessionella fristående skolorna i vilar på grund. Det totala elevantalet i dessa skolor med konfessionell inriktning uppgår till 5 883 elever eller av det totala elevantalet inom . Av alla elever i fristående grundskolor går i konfessionella skolor. Dessa skolor följer den nationella läroplanen men vissa skolor utökar läroplanen med måldokument med anpassning till skolans speciella inriktning. Denna anpassning får dock inte stå i strid med den nationella läroplanens allmänna mål och värdegrund. Att så är fallet skall framgå av de dokument den sökande lämnar i samband med en ansökan till om godkännande av skolan. Vid till- synen följs sedan tillämpningen av dessa måldokument upp inför ett fortsatt godkännande. har bl.a. utformat riktlinjer för tillsyn av utbildningen vid fristående skolor med riktlinjer för fördjupad utredning av undervisningens saklighet och allsidighet. Johannesskolan (1994) överklagade avslagsbeslut som motiverades med att skolans värderingar och undervisning stred mot allmänna mål och värden. I domslutet pekar Kammarrätten på att en skolas speciella synsätt inte får ge eleverna en ensidig bild, att det skall råda tolerans och öppenhet och att undervisningen skall vara saklig och allsidig. Det måste säkerställas att eleverna inte går miste om något väsentligt. 3.3Kunskaper och färdigheter – kursplaner och timplaner I det offentliga skolväsendet finns föreskrifter om hur utbildningen skall anordnas i de olika skolformsförordningarna som grundskole- förordningen, gymnasieförordningen, särskoleförordningen, gym- nasiesärskoleförordningen, specialskoleförordningen och sameskol- förordningen. Där finns bl. a. bestämmelser om utbildningens innehåll (läroplan, timplan, programmål, kurs- planer, val) studievägar (för gymnasieskolan) I finns föreskrifter om nationella kursplaner för samt om betygskriterier för ämnen. För gymnasieskolan finns föreskrifter om kursplaner och betygs- kriterier för gymnasieskolans ämnen samt om vilka kurser som ingår i respektive ämne. Även för särskolan och gymnasiesärskolan finns kursplaner och betygskriterier. I bilaga 2 till skollagen finns en poängplan för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan. I bilaga 3 till skollagen anges utbildningens omfattning i grund- skolan i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt. Som bilaga till särskoleförordningen finns motsvarande timplan för grundsärskolan samt för träningsskolan. Som bilaga till sameskolförordningen finns en motsvarande tim- plan för sameskolan för årskurs 1 till 6. Som bilaga till gymnasiesärskoleförordningen finns timplaner för undervisningstid i timmar angivna för de fyraåriga nationella och specialutformade programmen och motsvarande för yrkesträning inom individuellt program. Utbildningen skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot den utbildning eleverna skulle ha erhållit i motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet enligt 9 kap. skollagen. Skolformsförordningarna samt bestämmelserna om timplaner och kursplaner gäller inte för fristående skolor. I förordningen för fristående skolor hänvisas till vissa bestäm- melser i respektive skolformsförordning. fristående skolor är skyldiga att anordna modersmålsundervis- ning enligt de bestämmelser som gäller för motsvarande skol- form inom det offentliga skolväsendet fristående skolor är skyldiga att delta i de nationella ämnes- proven i svenska, engelska och matematik i slutet av årskurs 9 utbildningen vid fristående skolor på gymnasienivå skall innehålla kärnämnen i samma utsträckning som i det offentliga skolväsendet eleverna skall få betyg enligt bestämmelserna i motsvarande skolformsförordning (gy/gysär). För kurser som inte motsva- rar kurser inom det offentliga skolväsendet skall skolorna ut- forma egna betygskriterier. En Waldorfskola får istället för att ge betyg utfärda ett intyg över utbildningen. prövning får ske i den fristående gymnasieskolan. Prövningen får anordnas endast för den som är eller varit elev på skolan och endast i sådana kurser som anordnas av skolan. en elev vid en fristående gymnasieskola skall anses ha slutfört ett fullständigt program när eleven fått betyg på kurser i sam- ma omfattning som krävs för motsvarande program i gymna- sieskolan för utbildning som påbörjas efter skall den fri- stående gymnasieskolan och den fristående gymnasiesärskolan erbjuda en undervisningstid som motsvarar den garanterade undervisningstiden i det offentliga skolväsendet. Utöver dessa bestämmelser kan medge att en fristående skola (för skolpliktiga barn) anordnar prövning och utfärdar betyg enligt de bestämmelser som gäller för motsvarande skolform inom det offentliga skolväsendet. föreskriva i vilken utsträckning en fristående gymnasieskola skall delta i nationella kursprov. Eftersom bestämmelserna i skollagen och skolformsförordningarna om kursplaner och timplaner inte gäller för fristående skolor kan vissa avvikelser accepteras vid ansökan och vid tillsyn. Dessa av- vikelser skall dock ligga inom ramen för att utbildningen skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot den utbildning eleverna skulle fått i motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet. De bindande kraven när det gäller kursplaner och timplaner är få för dessa fristående skolor. Skolorna är skyldiga att anordna moders- målsundervisning. Alla skolor – även – är skyldiga att genomföra de nationella proven i årskurs 9. I övrigt gäller bestämmelserna om motsvarande kunskaper och färdigheter. Trots detta följer de flesta fristående skolor de natio- nella kursplanerna och timplanerna. Även exempelvis muslimska skolor, vilka kännetecknas av att fler timmar än enligt timplanen används till Arabiska och , använ- der ofta de nationella kursplanerna för Modersmål samt Religions- kunskap för dessa ämnen med viss anpassning. Ämnena läses som egna ämnen, Skolans val eller förläggs utanför timplanetid. Vissa skolor har egna ämnen t.ex. Geometri (), Kristendom (utöver Religionskunskap), , Data, Miljökunskap beroende på vilken profil skolorna har. I dessa fall skall kursplane- mål lämnas in för bedömning och även betygskriterier om ansökan avser årskurs 8 och 9. Valmöjligheterna kan tillåtas vara mer begränsade än inom det offentliga skolväsendet – att man väljer en fristående skola, med kanske en viss profil, är ett val i sig. Den fristående skolan kan även ha egna ämnesbeteckningar. I de fall skolans godkännande endast omfattar t.ex. årskurserna 1–3 eller 1–5 är det viktigt att en redovisning sker av antal timmar per ämne för att skall kunna göra en bedömning av om skolan kommer att kunna ge motsvarande kunskaper och färdig- heter som eller särskolan. Jämförelser kan göras i för- hållande till hur de kommunala skolorna fördelar sina timmar. Detta är av betydelse för eleverna då de flyttar till en annan skola. Här kan dock uppstå bedömningsproblem. Generellt sett kan en alltför rigorös bedömning i jämförelsen mellan den fristående skolans och timplan försvåra den fristående skolans möjligheter att tillämpa en alternativ peda- gogik sett över hela utbildningstiden (årskurserna 1 till 9). I där man har sammanhållna klasser med tim- planer som omfattar alla åren i skolan är det speciellt viktigt att granska timplanen. De teoretiska ämnena läses koncentrerat i perio- der . Vissa önskar skjuta upp vissa ämnesmål till årskurserna 10–12. Detta har inte accepterat då även elever som lämnar en Waldorfskola skall ha fått motsvarande kunskaper och färdigheter som andra elever i den obligatoriska skolan och ha samma möjligheter att klara studier i en gymnasieskola som andra elever. I vissa ansökningar på grundskolenivå kan det vara viktigt att få sökandens uppgifter om i vilken utsträckning svenska kommer att användas som undervisningsspråk. I prop.1982/83:1 s. 24 och 72 fastslås att den övervägande delen av en fristående skolas undervisning skall ske på svenska. Den fär- dighetsnivå som eleverna uppnår när det gäller att tala och skriva svenska är resultatet inte bara av lektionerna i ämnet svenska utan också av att undervisningen i andra ämnen bedrivs på svenska språket. Det finns dock fristående skolor med språklig inriktning, t.ex. Sverigefinska skolor samt några engelskspråkiga skolor med inter- nationell inriktning som inte uppnår kraven på att huvuddelen av undervisningen sker på svenska. Resultaten på nationella prov i svenska, engelska och matematik samt slutbetygen blir då viktiga i samband med tillsyn för bedömningen av om skolan uppnår mot- svarande mål som i . För skolor på gymnasienivå är bestämmelserna mer utförliga och kraven tydligare uttryckta för vad som gäller i förhållande till det offentliga skolväsendet. Så gäller exempelvis att det för undervis- ningen skall finnas kurs- och timplaner, samt att utbildningen vid skolorna skall innehålla kärnämnena. För ledningen av utbildningen skall det finnas en rektor. Rektor skall hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet och särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet förvärvat pedagogisk insikt enligt 2 kap. 2 § skollagen. Kommuner och landsting är skyldiga att använda lärare, för- skollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. För gymnasial utbildning skall kommuner och landsting sträva efter att anställa lärare som har forskarutbildning enligt 2 kap. 3 § skollagen. Närmare bestämmelser om vad som utmärker en lärare behörig att anställas utan tidsbegränsning anges i 4 § i samma kapitel. Läraren skall ha en svensk lärarexamen. Även hur en utländsk lärar- examen skall bedömas regleras i 4 a–d §§ i samma kapitel. För ledningen av skolan skall det finnas en rektor. Det ställs samma krav på den rektor i en fristående skola som anställs efter som inom det offentliga skolväsendet. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till skolans pedagogiska inriktning, får ledningen av utbildningen utövas av flera personer enligt förord- ningen (1996:1206) för fristående skolor. 1995/96:200 anses att kravet på en ansvarig skol- ledare inte behöver innebära något hinder för att delegera den dagliga pedagogiska ledningen till ett begränsat antal personer. fanns i skollagen inga krav på en lärares kompetens eller utbildning i en fristående skola. återkallade godkännandet för en skola, Sunrise-skolan (dnr 92:66), bl.a. på grund av att lärarna inte kunde anses ha till- räcklig kompetens för den undervisning de bedrev. Ärendet över- klagades till kammarrätten, som fastställde beslut. I sitt domslut slog kammarrätten fast att Vid bedömningen om en fristående skola uppfyller förutsättningarna för att bedriva undervisning med komptenta lärare måste utgångs- punkten vara vad som gäller för det offentliga skolväsendet. gäller att fristående skolor skall ha utbildade lärare på samma sätt som i offentliga skolor (9 kap. 2 § p 6 skol- lagen). Kravet gäller lärare i fristående skolor som godkänts efter detta datum. En Waldorfskola behöver dock inte tillämpa bestäm- melserna om behörighet och anställningsvillkor för lärare enligt förordningen om fristående skolor. Författningsmässigt har det tidigare varit stora skillnader på kraven på lärarutbildning och rektorskompetens. För kommunala skolor finns det detaljerade bestämmelser medan det för fristående skolor saknats bestämmelser om rektors- och lärarkompetens. I praktiken har dock skillnaderna varit små. De flesta fristående skolor har haft utbildade lärare och en utbildad rektor. Enligt upp- gifter från har fristående skolor inte haft svårt att få behöriga lärare. Enligt uppgifter från SCB är andelen lärare med pedagogisk utbildning lägre () i fristående grundskolor än i kommunala skolor (). Vid tillsyn uppmärksammas lärarkompetensen noga. En bedömning görs att den samlade lärarkompetensen vid skolan är tillräckligt hög för fortsatt godkännande. Utgångspunkten är för samtliga fristående skolor de kompetenskrav som gäller för det offentliga skolväsendet. Bestämmelser om skolhälsovården finns i 14 kap. skollagen. Tyst- nadsplikten regleras för det offentliga skolväsendet i 7 kap. 1 §, 6 §, 9 § och 38 § sekretesslagen. Sekretess gäller för alla skolformer samt för riks- internatskola inom ramen för elevvård för uppgift om enskild per- sons personliga förhållanden dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. För fristående skolor gäller bestämmelserna om skolhälsovård en- ligt 14 kap. 7 a § skollagen med undantag för internationella skolor. Motsvarande bestämmelser om skolhälsovård finns för riksinter- natskolor i 30 § förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor. I 2 b kap. 11 § och i 9 kap. 16 a § skollagen finns bestämmelser om tystnadsplikt för personal vid fristående förskoleklass, fri- stående skolor och internationella skolor. Eftersom fristående skolor är privaträttsligt reglerade gäller inte offentlighetsprincipen. Förutom i skollagen finns dock i sekretess- lagen särskilda regler för tystnadsplikt som är utformade för enskild verksamhet. För riksinternatskolor i enskild regi och komplette- rande utbildningar finns inga motsvarande författningsregler om tystnadsplikt. För internationella skolor finns inga författningsregler om skol- hälsovård. och har gjort en gemensam framställan till regeringen angående arkiveringsskyldighet för skolor med enskild huvudman. För elever inom det obligatoriska skolväsendet regleras mottagande och urvalsgrunder i 4 kap. 1–11 §§ skollagen. Hemkommunen har skyldighet att anordna grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning åt samtliga elever i kommunen som har rätt till utbildning. Vid fördelning av elever på olika skolor skall kommunen beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att bety- dande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. För elever som får förberedande dansutbildning i årskurserna 4– 9 skall de elever tas emot som har förutsättningar att utvecklas inom dansen. Antagningen skall göras av en särskild antagnings- nämnd enligt förordning (1999:250) om förberedande dansutbild- ning i . I prop 1995/96:200 sid. 35 gör regeringen den bedömningen att den verksamhet med dans och musik (min kursivering) som bl.a. förekommer vid musikklasserna vid får fortsätta som . Någon förordning som för dansutbildning finns dock inte. För gymnasieelever gäller enligt 5 kap. 5 § skollagen att kommu- nen är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för samtliga ungdomar i kommunen under förutsättning att de har god- kända betyg i svenska, alternativt svenska som andraspråk, matema- tik och engelska eller att de inte tidigare erhållit en motsvarande utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får bestämma att särskilda krav på förkunskaper skall gälla för vissa utbildningar. Urvalet ska ske enligt 6 kap. 1–9 §§ gymnasieförordningen. Huvud- principen är att platserna tilldelas de sökande med betygen som grund. Ett begränsat antal platser skall dock avsättas för dem som på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde eller kom- mer från skolor vilkas betyg inte utan vidare kan jämföras med betygen från (t.ex. ). Antalet platser som ingår i den fria kvoten skall utökas om utlandssvenska elever söker till en utbildning. Om en utbildning inom det estetiska området kräver att den sökande har speciella färdigheter i t.ex. musik kan hänsyn tas till ett färdighetsprov eller ett intyg om färdigheterna. För samtliga fristående skolor gäller enligt 2 b kap. 7 § skollagen, 9 kap. 2 § skollagen samt 9 kap. 8 och 8 b §§ skollagen att skolan är öppen för alla med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svå- righeter uppstår för skolan. 1995/96:200 s. 34 uttrycks detta på så sätt att En fristående skola får inte verka segregerande utan skall vara öppen för alla. Som en följd av öppenhetsprincipen får endast sådana urvalsgrunder som inte sätter öppenhetsprincipen ur spel tillämpas, exempelvis anmälningsdatum, geografisk närhet och syskonförtur. 1995/96:200 s. 35 står också att Vi anser att en elev som behöver särskilt stöd i första hand skall få detta vid den skola som han eller hon vill gå i. De elever som behöver särskilt stöd skall få det. Om behovet av stöd är av sådan om- fattning att det skulle medföra betydande ekonomiska eller organisato- riska svårigheter för den fristående skolan, bör det i likhet med vad som gäller för vara möjligt för den fristående skolan att inte ta emot eleven. Enligt förordningen om fristående skolor 1 kap. 3 § och 1 a kap. 3 § gäller för fristående förskoleklass, fristående grundskola och särskola att om utbildningen kräver att de sökande har speciella färdigheter i musik eller dans får hänsyn tas till färdighetsprov vid antagningen. I övrigt får inte tester eller prov utgöra villkor för att bli antagen till en skola, utgöra grund för att göra urval när det finns fler sökande än det finns platser vid skolan eller utgöra villkor för att få fortsätta vid skolan. För fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor gäller att bestämmelserna om urval enligt ovan i 6 kap. gymnasieförord- ningen resp. 6 kap. gymnasiesärskoleförordningen skall tillämpas. För det obligatoriska skolväsendet gäller i första hand närhetsprin- cipen samt att det finns möjlighet att ta hänsyn till antagningsprov inom dans (och musik) enligt prop.1995/96:200 s. 35. Liksom för fristående skolor har elever som medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen alter- nativt den fristående skolan inte samma möjligheter att välja fri- stående skola eller åberopa närhetsprincipen i en skola. Grundprincipen att den fristående skolan skall vara öppen för alla har haft anledning att ta ställning till både vid ansökningar och i samband med tillsyn.