sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — För att öka tillförlitligheten i nationalräkenskaperna planerar Statistik att bygga upp tidsserier över preliminära utfall och definitiva utfall i primärstatistiken. Därmed skall de kunna föl- ja revideringarna löpande och identifiera var svagheter normalt lig- ger. Revideringarna i primärstatistiken kan då jämföras med mot- svarande i nationalräkenskaperna. Därmed erhålls ett mått på hur stor del av revideringarna i nationalräkenskaperna, som kan hän- föras till revideringar i primärstatistiken. Informationen kan även komma att utgöra ett viktigt underlag för beslut om var det finns störst behov av utvecklingsinsatser inom primärstatistiken. Enligt Statistik är det viktigt att kunna frikoppla per- sonal från det löpande arbetet för exempelvis tillbakaskrivningar. startade Statistik ett revideringsprojekt, som pågick , för att räkna fram långa tidsserier . inarbetades en ny branschnomenklatur samt gjordes basårsbyte. I samband med övergången till de nya nationalräkenskaperna (ENS 95) gjordes tillbakaskrivningar i en första omgång för peri- Ekonomisk statistik i tolv länder oden –1992. –1999 genomfördes ett nytt projekt- arbete med att räkna om tidsserier för perioden –1987. Arbetet omfattade 130 branscher, enligt indelningen i input-output-tabellerna, och tog att slutföra för en från det löpande arbetet med nationalräkenskaperna fristående grupp. Detaljerad statistik tas fram för den offentliga sektorns verksam- het, vilket underlättas av de detaljerade input-output-tabellerna. Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs för att ta fram kvartalsräken- skaper för den offentliga sektorn. Nationalräkenskaperna har visat en produktivi- tetstillväxt för offentlig sektor på ca en procent . Produktivi- tetsökningen förklaras av förändringar i sammansättningen av per- sonal t.ex. av att fler akademiker med högre lön anställts, vilket antas motsvara en ökning av produktiviteten. Vid nationalräken- skaperna anser man att det inte finns någon bra lösning på att mäta produktiviteten inom offentlig sektor. De alternativa metoder som har testats är alldeles för skakiga och skulle kunna ge kons- tiga resultat i nationalräkenskaperna. planerar BNI-enheten att beräkna och publicera arbetsproduktivitet branschvis med tidsserier . Med början 2003 kommer även årlig statistik över total faktorpro- duktivitet att tas fram och publiceras. Svarsprocenten från företag är hög, 95–. Statistik- byrån har inte märkt någon försämring . Företagen får vanligen någon form av återkoppling till resultaten av enkät- undersökningarna. Statistik planerar att satsa mer resurser på detta. Man tillämpar systematiskt sin rätt att bötfälla de företag som inte lämnar uppgifter . För hushåll, vars deltagande i undersökningarna alltid är frivilligt är svarsprocenten för hushålls- budgetundersökningen och för arbetskraftsunder- sökningen . Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 5,4 miljoner, BNP: miljarder. Chef för Statistik: Riksstatistiker . Historia: Den första folkbokföringen ägde rum . Den första statistikbyrån grundades . De första nationalräkenskaperna publicerades . 1966 antog en ny lag, som gav sta- tistikbyrån självständighet. Karaktäristika: har ett centraliserat statistiksystem. Lagen ger DS rättighet att få tillgång till alla typer av dataregister, även individdata. Enligt lagen måste företag och institutioner svara på enkäter från DS. Däremot är individundersökningarna frivilliga. Ansvarsfördelning: DS har huvudansvaret för den offentliga statistiken. Enligt lagen skall DS koordinera all statistikproduktion i . Utomstående organisationer/myndigheter m.fl. som pro- ducerar statistik måste alltid informera DS om sin statistikpro- duktion. Ledning: Styrelsen för DS har sex ledamöter och leds av Riks- statistikern. Ledningen består, förutom av Riksstatistikern, av av- delningscheferna samt den administrative chefen. Styrelsen beslutar bland annat om den årliga verksamhetsplanen samt lägger fram för- slag på budget till finansministern. Organisation: Organisationen består av 22 s.k. kontor, dvs. en- heter, fördelade på de fyra avdelningarna befolkningsstatistik, näringsstatistik, ekonomisk statistik samt användarservice. Det finns en styrgrupp för ekonomiska modeller. Dessutom finns sex rådgivande nämnder. Finansiering: 2/3 av verksamheten finansieras med anslag, resten med uppdragsverksamhet. De totala intäkterna för beräk- nades till DKK 313 miljoner. Prispolicy: Faktiska kostnader för uppdrag, marginalkostnad för spridning av officiell statistik. Gratis uttag via webbplatsen ur data- baserna fr.o.m. . Personal: 625 anställda. Andelen akademiker är . Ekonomisk statistik i tolv länder statistiksystem är ett mellanting av ett centraliserat och ett decentraliserat system. Statistikcentralen är den centrala statistik- myndigheten och står för tre fjärdedelar av den officiella statistiken. Ytterligare tre statistikmyndigheter samt ett stort antal andra myn- digheter producerar officiell statistik. Statistikcentralen lyder under , men ansvarar självständigt för sin statistik. Statistikverksamheten styrs av statistiklagen. Enligt denna skall man i första hand använda underlag som samlats in i något annat sam- manhang. Statistikcentralen gör inga prognoser och har mycket begränsade analys- och forskningsresurser. Man har ingen analys- eller forsknings- enhet för den ekonomiska statistiken. Statistikcentralen har fått ökade resurser , främst för att finansiera EU-anpassningen av statistiken. Statistikcentralen har ca 1 100 anställda varav, 230 intervjuare. Anslag över statsbud- geten finansierar av verksamheten. Den ekonomiska statistiken tas huvudsakligen fram på avdelning- arna för priser och löner, företagsstrukturer, företagskonjunkturer och ekonomisk statistik. National- och finansräkenskaperna sam- manställs på avdelningen för ekonomisk statistik som har ca 70 personer anställda. Statistik över informationssamhället samordnas av avdelningen för företagsstrukturer. görs en undersökning till hushållen om IT-användning. Hushållen tillfrågas också om PC-innehav, internetuppkoppling m.m. En pilot- undersökning till företagen om IT genomfördes som en del i ett nordiskt samarbetsprojekt. Undersökningen genomförs där- efter . Det är mycket svårt att få fram uppgifter om före- tagens IT-investeringar. Nationalräkenskaperna beräknar i stället invester-ingarna i mjukvara utifrån produktionsdata för datakon- sulter (samma gäller i ). Ett nytt nordiskt projekt avseende IT-användningen i offentlig sektor startades . Sta- tistikcentralen ser stora problem i uppgiftsinsamlingen. Det saknas t.ex. information om datoranvändningen i kommunernas redovis- ning. Ekonomisk statistik i tolv länder Priser och löner bildar en egen avdelning. Ca 30 personer arbetar med prisstatistik varav 9 personer med KPI och 7 personer med PPI. Inom PPI-systemet insamlas 1 500 noteringar som man avser att fördubbla. Urvalet av varor ses över och skall täcka av alla producerade varor. Prisnoteringen skall avse den 15 men avser i många fall annat datum eller snitt/listpriser. Insatserna för utveckling av tjänsteprisindex har ökat, från 0 till 3 personer . påbörjades prisinsamling för hotell, telekom, redovisning och revision samt kemtvätt. pla- neras prisinsamling på ett stort antal nya områden. Statistikcentralen genomför en uppsnabbning av den ekonomiska statistiken, i första hand för att möta EU-kraven enligt EMU Action Plan. Kvartalsberäkningarna av nationalräkenskaperna har pub- licerats efter närmare 3 månader och månadsstatistiken för BNP . kom man ner för kvar- talsräkenskaperna och uppfyller därmed nuvarande EU-krav. Upp- snabbningen av nationalräkenskaperna har krävt snabbare månads- statistik. Nationalräkenskaperna behöver underlag senast 50–efter kvartalsslut. Denna uppsnabbning har skett bl.a. med hjälp av snabbare korttidsstatistik men också genom större inslag av estimering. En uppsnabbning sker också på andra områden som offentliga finanser, främst kommunernas finanser, och regionala räkenskaper. Totalt arbetar ca 35 personer med nationalräkenskapssystemet in- om avdelningen för ekonomisk statistik. Inom avdelningen finns en enhet för nationalräkenskaper. Där tas de årliga beräkningarna fram. Dessutom görs beräkningarna av kapitalstockar samt produk- tivitetsberäkningar på enheten. Kvartalsstatistiken och beräkning- arna av en månadsindikator för BNP görs på en annan enhet, eko- nomiska indikatorer, och input-output-statistiken samt regionala räkenskaper tas fram på enheten för ekonomiska strukturer. Framtagningen av officiella nationalräkenskaper startade . Tidsserier konsistenta med ESA95 finns tillgängliga . Historiska serier på aggregerad nivå finns . Årsberäkning- arna bygger i huvudsak på information från produktionssidan. Det huvudsakliga underlaget per bransch är produktion, förädlings- Ekonomisk statistik i tolv länder värde, sysselsättning och arbetade timmar, fasta bruttoinvesteringar samt information om industrins lagerförändring. Informationen om användningssidan är mindre detaljerad än den om produktionssidan. Ett 20-tal sektorspecialister arbetar med års- räkenskaperna och har kontakt med primärstatistiken. Avstäm- ningsarbetet görs i huvudsak mellan produktion och sysselsättning samt mot föregående års uppgifter. Avstämningen görs i mindre grad mellan tillgång och användning. Avstämning sker också i viss utsträckning mot finansräkenskaperna men försvåras av att finans- räkenskaperna färdigställs senare än den reala sidan av national- räkenskaperna. Man har ännu inte integrerat tillgångs- och använd- ningstabeller i årsräkenskaperna men input-outputtabeller tas fram i efterhand utifrån de slutliga nivåerna i årsräkenskaperna. Kvartalsräkenskaperna tas fram i ett system som är separerat från årsräkenskaperna. Sammanställningen görs av 2,5 årsarbetare. Infor- mation om insatsfaktorer saknas. Förädlingsvärden skattas i stället utifrån volymindikatorer för olika branscher. Statistikcentralen tar även fram en månadsindikator, Totalproduktionen, för BNP. Beräk- ningarna görs för sex näringsgrenar och BNP (Totalproduktionen). Statistiken tas fram i form av ett index för de sex näringsgrenarna samt på totalnivå. Dessutom redovisas en säsongskorrigerad trend- serie. Med hjälp av tillgänglig snabb statistik för de ingående näringsgrenarna beräknas en indikator för respektive näringsgren. Dessa viktas efter föregående års BNP-andelar till en total. Månadsindikatorn publiceras och revideras allt- eftersom ny och bättre grundstatistik blir tillgänglig. Kvartals- räkenskaperna publiceras . Det fjärde kvar- talet tas dock fram snabbare och publiceras vid utgången av februa- ri. Kvartalssiffrorna revideras löpande i samband med publiceringen av efterföljande kvartal. Kvartalsutfallen anpassas så att konsistens uppnås med årsstatistiken. En första årsberäkning görs (med fjärde kvartalet). En mer komplett årsberäkning kommer . Ytterligare tre versioner publiceras med sex måna- ders intervall. Den senaste stora undersökningen som underlag för input- output tabellerna gjordes 1970. Därefter har mindre undersökning- ar gjorts. Den senaste I/O-tabellen avser 1995 och är kopplad till de motsvarande regionala beräkningarna. Detaljerade beräkningar gjordes för 1 300 produktgrupper samt 190 branscher. Publicering görs på nivån 68 produktgrupper och branscher. Ekonomisk statistik i tolv länder EU-krav avseende 1995 och 2000 skall tas fram på nivån 60 bransch- er och produktgrupper på publiceringsnivån. Därefter avser man att löpande ta fram årliga tabeller med eftersläpning. Kapitalstocksberäkningarna görs inom ramen för de årliga beräkningarna av nationalräkenskaperna. Det finns konsistenta serier enligt SNA93/ESA95 över branschvisa kapitalstockar . Man använder den s.k. PIM-metoden med linjär avskrivning. Den senaste undersökningen av livslängder inom industrin gjordes 1990. I övrigt används administrativt material som underlag. För mjuk- varor används en avskrivningstid . En studie har gjorts av revideringarna av kvartalsstatistiken –2000. av ekonomiskt uppsving underskattades BNP-tillväxten systematiskt. Den genomsnittliga upprevideringen uppgick till . De löpande revide- ringarna redovisas inte systematiskt. Säsongsrensningen av kvartalsräkenskaperna görs med X11 ARIMA- metoden. Varje delserie säsongsrensas och vägs samman till en total (indirekt metod). Metoden för säsongsrensning skall ses över. Sta- tistikcentralen överväger att i högre grad redovisa säsongsrensade serier och utvecklingstal för den senaste perioden jämfört med när- mast föregående period (utöver jämförelser med ). De viktigaste användarna ingår i en expertgrupp för national- räkenskaperna och träffas 3– Nationalräkenskaperna använder den s.k. input-metoden vid beräk- ning av produktionsvolym för offentlig sektor, dvs. volymen beräknas som summan av produktionskostnaderna i fasta priser. Därmed redovisas ingen produktivitetsförändring för icke-marknadspro- ducenter. Däremot beräknas och publiceras produktivitetsföränd- ringen för marknadsproducenter. Publicering sker också för den totala ekonomin. 1995 pågår ett projekt för att beräkna produktiviteten och ta fram volymindikatorer för statlig verksamhet. De indikatorer som tagits fram visar kraftig volatilitet mellan myndigheter och över tiden och är därmed ännu alltför osäkra för att användas i nationalräkenska- perna. Projektet har utökats till att även omfatta verk- samhet samt sjuk- och hälsovård. Målsättningen är att national- Ekonomisk statistik i tolv länder räkenskaperna skall kunna använda de volymindika- torer som utvecklas och utvärderas. Inkomststatistiken baseras på både en urvalsundersökning och registerstatistik. Man använder kosthushåll och följer Canberra- gruppens rekommendationer. Jämförelser med nationalräkenska- pernas disponibelinkomst visar på stora skillnader för kapital- och företagarinkomster. Den svarta ekonomin ses inte som något stort statistiskt problem. Statistikcentralen använder i första hand administrativa källor för datainsamlingen. Mätt i megabytes hämtas av informa- tionen från register. sker i huvudsak bara från stora företag och hushåll. För att få fram kostnadseffektiv företags- statistik arbetar Statistikcentralen utifrån tre principer: direktinsam- ling enbart från stora företag, kombination av urvals- och admi- nistrativa data samt acceptans för imputering. Statistikcentralen ger ut ca 300 pressmeddelanden . Eko- nomisk korttidsstatistik släpps kl. 8 och övrig statistik . Press- meddelanden skall vara på högst två sidor och skrivs lokalt enligt mall. Antalet presskonferenser är ca 10, varav hälften avser den ekonomiska statistiken. Den viktigaste äger rum den sista feb- ruari när nationalräkenskaperna presenteras . Det finns tre onlinedatabaser: som är gratis samt FinSeries och FinRegion. Dessutom har det tillkommit en ny databas, , som innehåller internationell statistisk informa- tion. Man producerar också en avgiftsfinansierad statistik-bulletin. kommer en papperspublikation, Economic Trends. Ett fåtal stora kunder erhåller mot avgift automatisk överföring av data med publiceringen. Ekonomisk statistik i tolv länder Grundläggande data 2001: Befolkning: 5,2 miljoner, BNP: miljarder. Chef för Statistikcentralen: Generaldirektör . Historia: statistikbyrå grundades . Framtagningen av officiella nationalräkenskaper startade . Karaktäristika: Statistiksystemet är ett mellanting av ett centralt och ett decentraliserat system med Statistikcentralen som den cent- rala myndigheten med ett samordningsansvar för den officiella sta- tistiken. av datainsamlingen sker från register. Ansvarsfördelning: Administrativt lyder Statistikcentralen under , men ansvarar självständigt för sin statistik. Sta- tistikcentralen är den centrala statistikmyndigheten och producerar tre fjärdedelar av den officiella statistiken. Det finns ytterligare tre statistikmyndigheter samt ett 15-tal andra myndigheter som produ- cerar officiell statistik. Insamling och sammanställning av statistik regleras i statistiklagen. Ledning: Under direktionen leds verksamheten av en general- direktör. Avdelningarna ligger direkt under generaldirektören. Organisation: Verksamheten är indelad i nio avdelningar varav sex ämnesavdelningar: individstatistik, välfärdstatistik, priser och löner, företagsstrukturer, företagskonjunkturer samt ekonomisk statistik. Därutöver finns ett antal stabsenheter samt ett vetenskapligt råd. Finansiering: Statistikcentralens verksamhet finansieras med statliga budgetmedel och avgiftsbelagd verksamhet. uppgick den totala finansieringen till miljoner. av kostnaderna täcktes av den avgiftsbelagda verksamheten. Kostna- derna för den officiella statistiken uppgår till ca . Prispolicy: Fri tillgång till databasen via Internet med statistik- källor, internationell statistik samt drygt 220 tabeller med statistik på olika områden. Övriga databaser är avgiftsbelagda. Personal: Statistikcentralen har ca 1 100 anställda, varav 230 inter- vjuare. Drygt hälften av personalen har högskoleexamen. Ekonomisk statistik i tolv länder har ett mycket centraliserat statistiksystem, där Statistisk sentralbyrå (SSB) svarar för den helt övervägande delen av den offi- ciella statistiken. SSB gör även beräkningarna av de offentliga finan- serna och står för omräkningen från de institutionella räkenskaper- na till realräkenskaperna. SSB har också ansvaret för statistiken över utrikeshandeln, inklusive tjänster. Man arbetar en hel del med ana- lyser och prognoser. Varje kvartal presenteras t.ex. en prognos över den ekonomiska utvecklingen. SSB har 1 040 anställda (inklusive 170 intervjuare). Den officiella statistiken sysselsätter totalt 990 personer i . Det finns fyra ämnesavdelningar på SSB. Avdelningen för ekono- misk statistik omfattar NR, miljöstatistik, energi- och industrista- tistik, ekonomiska indikatorer, offentliga finanser och kreditmark- nadsstatistik, arbetsmarknadsstatistik samt utrikeshandel. Framväxten av IT-statistik har en liknande utveckling i de nord- iska länderna, vilket syns i att man tagit fram gemensamma publi- kationer. Man har liknande problem som i när det gäller för grova näringsgrensdefinitioner och telekomindustrin (interna leve- ranser och avsaknaden av prisindex). SSB publicerar IT-statistik på årsbasis och har planer på att börja publicera kvartalsvis. Tjänsteprisindex finns för arkitekter och byggteknisk konsult- verksamhet där man parallellt tagit fram ett outputprisindex och ett inputprisindex. Outputprisindex har högre förklaringsgrad, men är instabilt och ger en prisutveckling som branschen inte känner igen. Med hänsyn till uppgiftslämnarbördan valde man inputprisindex. Efter att uppgiftslämnarplikt infördes ökade svarsfrekvensen betyd- ligt. Utvecklingsarbetet för tekniska konsulter, databehandling och reklambranschen har inte kommit så långt. Snabbheten i statistiken upplever inte SSB som något problem. Merparten av den ekonomiska korttidsstatistiken publiceras efter 5–, t.ex. industriproduktionen. KPI och PPI kommer ännu snabbare, ca 2–efter månadens slut. Priserna mäts i mitten av referensmånaden. Situationen är sämre när det gäller tjänste- näringarna. Korttidsstatistik saknas i stor utsträckning, t.ex. för telebranschen, och existerande statistik har längre eftersläpning. Ekonomisk statistik i tolv länder Detaljhandelsstatistiken utnyttjar momsstatistiken, men för vissa tjänster finns inte momsplikt. Momsinbetalningarna sker och får NR tillgång till statistiken. Detalj- handelsindex kommer och justeras senare med hjälp av momsstatistiken. Det beräknas också ett månatligt index över hushållens totala konsumtion. Kvartalsvisa nationalräkenskaper publiceras 7–efter kvar- talets slut. Det finns inga starka krav på uppsnabbning av statisti- ken. Ökad osäkerhet, ökat resursbehov och en ökad uppgiftsläm- narbörda bidrar också till att man inte prioriterar en uppsnabbning av kvartals-NR. Vid forskningsavdelningen arbetar 75 personer, varav 5 med ma- kroprognoser. Varje kvartal presenteras en prognos över den eko- nomiska utvecklingen i . Forskningsavdelningen har allt mer arbetat med prognosberäkningar och allt mindre med analyser av NR och dess primärstatistik. Forskningsavdelningen gör säsong- rensningen, men den skall läggas över på NR . Nätverket kring det nationalekonomiska systemet är noga planlagt. Inför varje kvartalspublicering hålls schemalagda möten med de sektioner som lämnar primärstatistik. Man träffar också forsk- ningsavdelningen. före publicering träffas NR, alla berör- da sektioner samt SSB:s verksledning för att gå igenom utfallet i NR jämfört med primärstatistiken. NR har också seminarier för t.ex. avstämningsproblem. Års- och kvartalsberäkningarna görs i separata system och med en särskild ansvarig för kvartals-NR. Kvartalsberäkningarna är auto- matiserade och nya körningar tar . Färdiga mo- deller kan uppskatta kvartal på basis av preliminära uppgifter. Kvartals-NR kommer 7–efter referensperioden. Dokumen- tation över beräkningsrutinerna publicerades . Årsvisa NR kommer i fyra versioner varav den sista är mest detaljerad. Den utgår från strukturstatistiken där man deflaterar värden i löpande priser. Den preliminära statistiken utgår i högre grad från volymindikatorer. genomfördes en omfattan- de revidering av NR . BNP justerades uppåt med 1995–1999, huvudsakligen beroende på tjänstenäringarna. Ekonomisk statistik i tolv länder SSB förlitar sig mest på produktionssidan vid avstämningen. För nivåtal är osäkerheten störst vad gäller hushållens konsumtion och lager. Hushållsbudgetundersökningarna har för litet urval och är inte tillräckligt detaljerad. Lagerstatistik saknas, vilket har bidragit till att restposten har blivit så stor som av BNP. Man tar inte fram någon BNP-indikator. Det finns tekniska möj- ligheter, men man tror inte på resultaten. är en liten ekono- mi och mycket beroende av oljan som är väderberoende. Det finns dock bra månadsstatistik som underlag för bedömningar. Sektorsräkenskaper görs och skall /2003 även göras för kvartal. Ny datainsamling skall även ge underlag för sektor- räkenskaper för företag. NR har separata publikationer för sektor- och realräkenskaper. På webbplatsen ligger kvartals-NR och sektor- räkenskaper och reala räkenskaper . NR har en egen databas som kunder får abonnera på med bl.a. tidsserier med valfritt referensår och diagram. Tillgångs- och användningstabellerna (SUT) täcker 1 200 produk- ter och 180 branscher. Industrins insatsstruktur undersöks . För tjänstesektorn kommer uppgifterna via skattemyndig- heten samt från en särskild undersökning som SSB genomför. Handelsmarginaler för partihandeln och detaljhandeln undersöktes respektive 1996. SUT är utgångspunkt för att konstruera input-output-tabeller (I/O-tabeller). I/O-tabeller produceras årli- gen som en integrerad del av NR. I/O-tabellerna är kvadratiska med antagandet att det är samma marknadsandelar på tillgångssidan i varje användningskategori. Tidsserier över kapitalstockar finns för 180 branscher. använder den s.k. PIM-metoden som flera andra länder ock- så använder. Uppgifter om avskrivningstider hämtas delvis från t.ex. , , och . 1995 gick man över från linjär avskrivning till geometrisk metod för avskrivningar, enligt internationella rekommendationer. Produktiviteten antas vara 0,5 inom varje enskild del av den offentliga sektorn, utom inom försvaret där den antas vara noll. Det bygger på en äldre empirisk studie. Produktionsvärdet för offent- lig sektor deflateras med prisindex för insatsfaktorer. Lönekostna- derna korrigeras för antagandet om produktivitetsökningen på 0,5 Ekonomisk statistik i tolv länder SSB skall nu pröva att ta fram vissa indikatorer på pro- duktionsvolym inom hälso- och sjukvård samt eventuellt även inom utbildningsområdet. SSB ansvarar för all sjuk- och hälsostatistik i . Uppgifter samlas in från hälso- och sjukvårdens egna register enligt systemet KOSTRA (omfattar även kommunerna).