sou · GQB380d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Utredaren skall bedöma och redovisa vilka effektivitetsvinster och kostnadsbespa- ringar som är möjliga att realisera vid bildandet av den nya organi- sationen för arbetsskadehandläggning. Det skall i detta samman- hang beaktas att kvaliteten, rättssäkerheten och ärendegenom- strömningen skall öka i den nya organisationen. De olika konse- kvenser som en koncentrerad handläggning kan medföra för de försäkrade skall analyseras och redovisas. Utredaren skall analysera vilken kompetens som krävs för en effektiv och rättssäker handläggning av arbetsskadeförsäkringen och föreslå kompetenskrav för arbetet vid den eller de nya arbets- skadeenheterna. I fråga om den försäkringsmedicinska kompeten- sen skall utredaren därutöver lämna förslag på åtgärder som leder till höjd kvalitet på underlagen för den försäkringsmedicinska bedömningen av de mer komplicerade arbetsskadorna. Det skall särskilt övervägas om underlagen för den försäkrings- medicinska bedömningen skall tas fram av ett arbetslag bestående av flera försäkringsläkare med olika specialistkunskaper. Utredaren skall i det sammanhanget också föreslå hur det kan skapas auktori- tativa ställningstaganden hos den eller de nya arbetsskadeenheterna som ger tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen ökad legitimitet. Främst bör utredaren överväga behovet av att hänskjuta den för- säkringsmedicinska bedömningen till en central instans, för de fall ett arbetslag av flera försäkringsläkare inte når samstämmighet. Utredaren skall överväga vilka kunskapskrav arbetsskadeenheten eller enheterna kan och bör ställa på läkare och andra yrkesgrupper som utfärdar intyg eller avger utlåtanden i arbetsskadeärenden, när intyget eller yttrandet syftar till att klargöra samband mellan skada och arbete. Medverkan från övriga försäkringskassor och lokala aktörer De försäkringskassor som inte ska handlägga arbetsskadeärenden bör även ha ett visst ansvar för att information och all- män service ges till den enskilde försäkrade. Den försäkrade kan ha behov av lättillgänglig vägledning och hjälp vid utformningen av anspråk på ersättning. Utredaren skall analysera det framtida beho- vet av medverkan från dessa försäkringskassor i arbetsskadeärenden och föreslå den fördelning av ansvaret mellan kassorna och den eller de nya arbetsskadeenheterna som framstår som relevant. I det sammanhanget skall, utöver den försäkrades behov av information och vägledning i arbetsskadeärenden, utredaren särskilt beakta den nya organisationens behov av underlag från andra ersättningsären- den än arbetsskadeärenden. Vidare skall behovet av samordning mellan olika ärendeslag beaktas. Utredaren bör också belysa frågan om arbetsskada och rehabilitering i samma ärende och vilka konse- kvenser en koncentration av arbetsskadeärenden kan få för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utredaren skall belysa vilken kompetens inom arbetsskadeområdet som bör finnas på de försäkringskassor som inte ska ha ansvar för handläggning av arbetsskadeärenden. Utredaren skall även redovisa de eventuella konsekvenser en koncentration av arbetsskadehandläggningen kan få för frågor som rör behandlingen av personuppgifter och över- väga eventuella behov av förändringar av den s.k. registerlagstift- ningen. Detta bör ske samordnat med den pågående översynen av socialförsäkringsregisterlagen inom . Utredaren skall överväga möjligheten för arbetsskadeenheten eller enheterna att utnyttja företagshälsovårdens kompetens vid arbetsplatsutredningar i arbetsskadeärenden. I det sammanhanget skall det särskilt beaktas att företagshälsovården inte omfattar alla arbetsplatser. Utredaren skall även bedöma de kostnader för socialförsäkringen som ett nyttjande av företags- hälsovårdens kompetens kan medföra. Utredaren skall föreslå en beslutsordning i arbetsskadeärenden som ger förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert beslutsfattande i sådana ärenden. Beslutsfunktionen i arbetsskadeärenden skall anpassas till den nya organisationen för arbetsskadehandläggning. Utredaren skall analysera förslagets konsekvenser för de nuvarande socialförsäkringsnämnderna. Vid överväganden om sammansätt- ningen av den nya beslutsfunktionen skall utredaren beakta beho- vet av sakkunskap, förmåga att värdera bevisning och kunskaper om arbetsmarknaden och arbetsmiljöfrågor. Enligt den allmänna forumregel som gäller för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna (14 § andra stycket lagen [1971:289] om all- männa förvaltningsdomstolar) skall ett beslut överklagas till den länsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats, om inte annat föreskrivits i lag eller förordning. handläggs arbets- skademål av samtliga länsrätter. Om handläggningen av arbetsska- deärendena hos försäkringskassorna koncentreras till ett fåtal arbetsskadeenheter skulle en tillämpning av den allmänna forum- regeln medföra att endast ett fåtal länsrätter skulle bli behöriga att handlägga dessa mål. Arbetsskademål bör dock även fortsättnings- vis handläggas av en länsrätt som geografiskt ligger nära den enskilde som målet rör. Utredaren skall därför lämna förslag på en särskild forumregel för de allmänna förvaltningsdomstolarna som medför att spridningen av arbetsskademålen bibehålls. Den ordning som i första hand bör övervägas är att låta beslut i arbetsskadeärenden överklagas till den länsrätt inom vars dom- krets den enskilde är folkbokförd vid tiden för överklagandet. Ärenden som inkommit till nuvarande organisation Utredaren skall föreslå hur arbetsskadeärenden som inkommit till innan den nya organisationen införts skall hante- ras. Andra delen av uppdraget Utredaren skall lämna förslag till hur en kunskapsbank för frågor om samband mellan arbetsmiljö och sjukdom kan byggas upp och organiseras. Kunskapsbanken skall omfatta aktuella sammanställ- ningar av vad forskare och experter är såväl ense som oense om i fråga om arbetsrelaterade skador av svårbedömd karaktär. I detta sammanhang skall utredaren beakta att kunskapssammanställningar inom området bör vara lättillgängliga för såväl försäkringsadminist- rationen som andra intressenter på området. Utredaren skall vidare föreslå hur ett organ bör utformas som – så långt som möjligt på vetenskaplig grund – sammanställer och sprider kunskap om metoderna inom den arbetslivsinriktade reha- biliteringen. Utredaren skall dessutom närmare beskriva den verk- samhet detta organ bör bedriva. Erfarenheterna från hur SBU och CUS bedriver sina verksamheter skall vara utgångspunkt för utre- darens förslag i denna del. Det finns klara beröringspunkter mellan vad ett sådant organ skall arbeta med och det arbete som skall bedrivas inom ramen för kunskapsbanken inom arbetsskadeområdet. Utredaren skall därför överväga möjligheterna att samorganisera dessa båda verksamheter. Utredaren skall vidare belysa hur de nya verksamheterna skall kunna inordnas under något befintligt organ. Regeringens inrikt- ning är att organisationen för kunskapsbanken inom arbetsskade- området skall kunna gälla från . Utredaren skall före- slå tidpunkt för inrättandet av ett organ som sammanställer och sprider kunskap om rehabiliteringsmetoder. Utredaren skall i sitt arbete samråda med () bland annat för att ta till vara erfarenheter från RFV:s arbete med koncentration av handläggningen av andra förmåner. Vidare är det angeläget att ta till vara den erfarenhet som finns inom nuva- rande organisation för arbetsskadehandläggning. Utredaren skall därför samråda med , Försäkrings- anställdas Förbund och –S. Utredaren skall därutöver sam- råda med övriga centrala arbetsmarknadsparter. Utredaren skall även samråda med Statskontoret avseende företagshälsovårdens förutsättningar att bidra med underlag i arbetsskadeärenden. Utredningen om utformningen och inriktningen av en analys- grupp för frågor rörande hälsa och ohälsa i arbetslivet har bland annat i uppdrag att föreslå hur en analysgrupp skall kunna bidra till att relevanta forskningsresultat tas till vara på ett konstruktivt sätt och sprids till berörda aktörer (direktiv 2002:4). Utredaren av frå- gan om koncentrerad handläggning och kunskapsbank inom arbetsskadeområdet skall samråda med utredningen om nämnda analysgrupp. Utredaren skall därutöver samråda med övriga berörda myndigheter och organisationer i den mån det behövs. Första delen av uppdraget Utredaren skall lämna förslag till koncentrerad arbetsskadehand- läggning innefattande en ordning för försäkringsmedicinsk bedöm- ning och en anpassad beslutsfunktion . skall även förslagets ekonomiska konsekvenser redovisas, såväl kostnaderna för genomförande av koncentration som kostnader för den löpande verksamheten. konsekvenser skall belysas. Behovet av och förslag till författnings- ändringar skall redovisas. Andra delen av uppdraget Utredaren skall redovisa förslag till inrättande av en kunskapsbank för frågor om samband mellan arbetsmiljö och sjukdom samt ett organ för utvärdering av meto- derna inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Vid denna tid- punkt skall även kostnaderna för inrättandet av sådana organ och för den löpande verksamheten redovisas liksom kostnaderna för en eventuell samorganisering av de båda verksamheterna. Behovet av och förslag till författningsändringar skall redovisas. Utgångspunkten för beräkningarna är att arbetsskadehandlägg- ningen lokaliseras till tre orter i landet. Vidare förutsätts att de handläggare som finns vid de försäkringskassor som får en arbets- skadeenhet lokaliserad till sig fortsätter att arbeta med arbets- skador. Samtliga försäkringskassor har administrationsanslag för att hantera arbetsskadeförsäkringen. I det fall handläggare inom värdkassorna skulle välja att inte fortsätta arbeta med arbetsskador är utgångspunkten den att rekrytering för att ersätta dessa personer sker inom ramen för det befintliga administrationsanslaget. En handläggare beräknas kosta . I kostna- den ingår samtliga kostnader, förutom kostnad för pensionsskuld. Kostnaden är en bruttokostnad och tar inte hänsyn till eventuella intäkter som har. Uppgif- ten har tagits fram i samråd med . Faktiskt antal handläggare som kommer att behöva rekryteras är beroende av vid vilken försäkringskassa en arbetsskadeenhet place- ras. Kostnadsberäkningarna görs med utgångspunkt i två olika rekryteringsbehov, 250 alternativt 300 nya handläggare. Antalet handläggare som finns i respektive försäkringskassa framgår av bilaga 2.1. Beräkningarna utgår från att hälften av de handläggare som nyrekryteras finns på plats och resterande del . Rekrytering av handläggare beräknas påbörjas så snart beslut om lokalisering fattats. Verksamhetschefer beräknas finnas på plats och skadegranskare beräknas finnas på plats . Det sammanlagda rekryteringsbehovet beräknas till sex personer. En tjänst beräknas kosta . Rekrytering beräknas ske externt. Föredragandetjänsterna beräknas till 35 stycken. Utgångspunk- ten för beräkningarna är att hälften av tjänsterna rekryteras internt och hälften rekryteras externt. Personerna beräknas rekryteras och finnas på plats respektive . En tjänst beräknas kosta . Rekryteringskostnaden beräknas till per extern rekrytering och 30 000 per intern rekrytering (uppgift hämtad från koncentrerad handläggning av Efterlevandepension Slut- rapport ; RFV/CGEY). Antalet nya arbetsskadenämnder beräknas till 35. I varje nämnd ingår 5 ledamöter. En ledamot ska vara ordförande. Det innebär 35 ordförande och 140 ledamöter. Antalet nämnder som beräknas vara i verksamhet vid organisa- tionsstart uppgår till 20. Det innebär 20 ordförande och 80 leda- möter Antal sammanträden 1/7 2003 – 31/12 2003 beräknas till 13 per nämnd dvs. Antalet nämnder som beräknas vara i verksamhet 1/1 2004 – 28/2 2004 uppgår till 20. Det innebär 20 ordförande och 80 leda- möter Antal sammanträden 1/1 2004 – 28/2 2004 beräknas till 4 per nämnd dvs. Antalet nämnder som beräknas vara i verksamhet 1/3 2004 – 31/12 2004 uppgår till 35. Det innebär 35 ordförande och 140 ledamöter. Antal sammanträden 1/3 2004 – 31/12 2004 beräknas till 22 per nämnd. Nämndens ledamöter föreslås ersättas i enlighet med de regler som gäller för nuvarande socialförsäkringsnämnder. Till ordföranden beräknas ersättningen till samt per sammanträde. Till övrig ledamot utgår ersättning med per sam- manträde. Ledamot som tjänstgör i ordförandens ställe erhåller ersättning med ytterligare per sammanträde. Till detta kommer möjlig ersättning för förlorade löneförmåner samt reseersättning och förrättningstillägg. Reseersättning och för- rättningstillägg betalas enligt kollektivavtal. Några särskilda beräkningar avseende detta görs inte. Ersättning för tjänstgöringstid till yrkesinspektör vid ska lämnas direkt till myndigheten. Försäkringsläkartid i ett arbetsskadeärende beräknas till per ärende. Inledningsvis beräknas av arbetsskadeärendena behöva försäkringsläkarkonsultation. Det innebär ca 16 000 ärenden och . Arvoden till försäkringsläkare varierar mellan ca 550 och . Beräkningarna utgår från en snittkostnad på . Administrationskostnaden uppgick till . Administration av arbetsskade- livränta uppgick till ca och administration av övriga arbetsskadeförmåner uppgick till ca . beräknas administrationskostnaden till ca och för till ca . Kostnaden inkluderar alltså befintliga kostnader för arbetsskade- hanteringen i de kassor som kommer att ha en arbetsskadeenhet. beräknas administrationskostnaden minskad med tre kassors andel. Kostnadsminskningen är beroende av vilka försäkringskassor som kommer att ha en arbetsskadeenhet lokaliserad till sig och har därmed beräknats efter tre s.k. fem pro- centskassors andel av den totala administrationskostnaden. Pro- centandelen är baserad på volymuppgifter /2001. Vid genomförandet kan kostnader för stöd från befintlig struktur i värdkassan t.ex. kontorsservice, arkivering, IT-service komma att öka. Merkostnaden kan beräknas med ett belopp motsvarande per handläggare (uppgift hämtad från koncentrerad handläggning av Efterlevandepension Slutrapport ; RFV/CGEY). Kostnaden bör beräknas för . Beräknade kostnader 1/7 2003 – 31/12 2003 (1/7–31/12 2003) Rekrytering 250 handläggare externt 1/7 2003 125 x 215 000 1/10 2003 125 x 107 500 Rekryteringskostnad (extern) 250 x 60 000 Rekrytering 300 handläggare externt 1/7 2003 150 x 215 000 1/10 2003 SOU 2002:80 Bilaga 2 150 x 107 500 Rekryteringskostnad (extern) 300 x 60 000 1/7 2003 3 x 275 000 1/10 2003 3 x 125 000 Rekryteringskostnad (extern) 6 x 60 000 1/7 2003 20 x 250 000 18 x 60 000 (extern) 17 x 30 000 (intern) 1/7 2003 20 x 6 000, arvode 20 x 850 x 13, sammanträdesarvode 80 x 850 x 13, sammanträdesarvode 10 50 (av 215 000) x 250 10 50 (av 215 000) x 300 (250 rekryterade externt) (300 rekryterade externt) alternativ 1 250 x 430 000 alternativ 2 300 x 430 000 Bilaga 2 SOU 2002:80 6 x 550 000 35 x 500 000 20 x 12 000, arvode 20 x 850 x 26, sammanträdesarvode 80 x 850 x 26 15 x 10 000, arvode 15 x 850 x 22 sammanträdesarvode 60 x 850 x 22 sammanträdesarvode (250 rekryterade externt) (300 rekryterade externt) (1/1–31/3 2005) 365 x 430 000 6 x 550 000 35 x 500 000 Bilaga 2.1 Antalet arbetsskadehandläggare i försäkringskassorna 2002 * uppgifter från respektive kassa 2002-04