sou · GQB379 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid samtalen underströks vikten av att ledamöterna har en Unesco-relevant organisation eller nätverk bakom sig. Den förstärkta kommissionen består av akademiker inom olika discipliner och representanter för olika organisationer. De är upp- delade på olika utskott. Ordförandena i utskotten ingår i den egentliga kommissionen. Den finska kommissionen har i högre grad rik- tat verksamheten mot på grund av medlemskap i –2001. Frågan om synlighet i ingår implicit i Unesco-arbetet. I förordningen ingår som en av kommissionens uppgifter bekantgörande av syften och verksamhet i hemlandet samt väckande av intresse för dem. Kommissionen har bl.a. för detta syfte en egen hemsida (med bl.a. rese- och mötesrapporter) och en publikationsserie och bidrar också till att viktigaste deklarationer etc. översätts till finska och svenska (ofta i samråd med Svenska unescorådets kansli). Ansvaret för skolnätverken ligger på berörda myndigheter. Till Utbildningsstyrelsen anslås medel för att de ansvarar för skol- projekten. Att delta i mässor är ingen stor uppgift för den finska kommis- sionen. Kommissionen möts vid behov, i regel /år. Allt fler ärenden sköts ad hoc eller genom andra sakrelevanta möten och seminarier. fick av statsrådet i uppdrag att till till ge förslag om revidering av den delvis föråldrade förordningen jämte förslag om arbetsmetoder. Kommissionen uttryckte tillfredsställelse att själv få ta del i arbetet och etablerade en intern arbetsgrupp, som för kommissio- nen utarbetade ett förslag, som vidarebehandlas av . Kommissionens förslag går i korthet ut på följande: grundfilosofin i förordningen är fortfarande valid och kräver inga radikala förändringar, förordningen får gärna vara flexibel för att möjliggöra olika former av samarbete; medlemsantalet föreslås vara det samma som , dvs. mandatperioden föreslås vara mot nuvarande tre, bl.a. för att bättre motsvara rådande programcykel; avsikten är att bibehålla ministeriets möjlighet att vid behov utse den förstärkta kommissionen, dock så att man frångår traditionen med sektionsindelning och önskar gå in för temainriktade icke permanenta ad hoc-arbetsgrupper vid behov t.ex. om kulturdiver- sitet, vattenresurser eller liknande med koppling till prioriteringar i program och ändamålsenlighetsbedömning på nationell nivå. Det har inte heller tidigare funnits ett imperativ att tillsätta sektioner, men det har utvecklats en automa- tik/tradition kring tillsättandet av sektioner utan närmare reflek- tion. beträffande uppgifterna har man strukit vissa, som handhas genom andra kanaler, bl.a. frågan om stipendier och ansökningar (ingen primär uppgift som ). Betoning läggs vid förpliktelser, som föranleds av generalkonfe- rens, styrelse och andra möten av vikt och deltagande i förberedel- ser av dessa möten dvs. både verksamhet mot genom påver- kan av ärendebehandling i möjligast tidigt skede speciellt i omfat- tande och principiella frågor samt bedömning av implikationer på nationell nivå. Likaså betonas vikten att nå ut till relevanta främst sakkunniga på kompetensområden (underförstått också till eller i samråd med ministeriets berörda enheter el. dyl.) med insikt om att alla i samhället inte kan nås. Fokusering på olika sakkunniggrupper, institutioner och organisationer är fortsatt aktuellt. Avsikten är att beslut skall fattas så att en ny kommission kan utses . Vi har haft samtal med , generalsekreterare i den isländska . finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen är . Genom en ändring 1990 ändrades bestämmelserna om antalet ledamöter. hade kommissionen över 30 ledamöter från olika institutioner och orga- nisationer inom områden men då detta inte fungerade sär- skilt bra reducerades antalet betydligt. Antal ledamöter, sammansättning, mandattid Kommissionen består av sex ledamöter; fyra representanter för olika verksamhetsområden – utbildning, vetenskap, kul- tur, media och information – samt en ungdomsrepresentant. I den nuvarande kommissionen representerar ordföranden kulturområ- det. Vidare ingår en företrädare för . Alla är utnämnda av utbildnings- och kulturministern. (På hör ut- bildning, vetenskap och kultur till samma departement.) Ledamöterna – med undantag av ungdomsrepresentanten – utses . Enligt förordningen skall kommissionen vara ett rådgivande organ till regeringen och den isländska delegationen vid generalkonferen- sen och fungera som en förbindelselänk mellan och insti- tutioner för utbildning, vetenskap och kultur. Kommissionen är ansvarig för informationsinsatser som rör arbete på och den skall samarbeta med andra isländska myndigheter som är involverade i arbetet i olika FN-organ. Kommissionen kan ta initi- ativ till projekt inom områden. Ingen särskild verksamhetsplan upprättas. Kommissionen har inget eget kansli men en tjänsteman är förord- nad som generalsekreterare på deltid och är ledamot i kommissionen som nuvarande företrädare för utbildningsområdet. Ytterligare en tjänsteman i ministeriet biträder med olika uppgifter. Kommissionens budget är en del av budgeten för internationellt samarbete i . Medel har beviljats för en förstärkning av den isländska permanenta delegationen i på grund av att har en plats i . bidrag till betalas av och utgör en egen budgetpost. Övriga upplysningar och iakttagelser Kommissionen träffas 6–. Ordföranden i rådet (som företräder kulturområdet) har till sig knutit en informell grupp på tre personer. I den ingår ordföranden för Kunstnerforbund, en författare samt rektorn för . Motsvarande grupper finns på utbildnings-, forsknings- Ett särskilt forum för EFA har upprät- tats med företrädare för olika institutioner och organisationer. Syftet är att bistå ministeriet med att utarbeta en nationell EFA- plan. Kommissionen har inga egna resurser att arbeta med att göra synligt men kan hos den internationella enheten ansöka om att få bidrag för särskilda uppgifter t.ex. att översätta konven- tioner och deklarationer. Kommissionen har heller inga egna resur- ser för att regelbundet kunna anordna konferenser och seminarier eller delta i projekt men kan i särskilda fall anhålla om sådana. Kommissionen har bl.a. på grund av bristande resurser lagt vikt vid att bjuda in representanter från institutioner och organisationer som arbetar inom områden till kommissionens möten och etablera ett samarbete. Detta är ett led i att göra synligt i . Unesco-frågorna har fått ökad uppmärksamhet i samband med att fick en styrelseplats. Vi har fört samtal med och , ordfö- rande respektive generalsekreterare i , , och alla från Ut- dannings- och forskningsdepartementet samt , Kultur- departementet. För finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen utfärdades . Antal ledamöter, sammansättning och mandattid Det ansvariga departementet utser kommissionen som enligt för- ordningen kan bestå av högst 27 medlemmar. Den nuvarande kommissionen har 23 medlemmar. Organisationer och institutio- ner inom arbetsområde kan föreslå medlemmar till kom- missionen. Enligt förordningen kan kommissionen bestå av företrädare från t.ex. universitet och högskolor, forskningsinstitutioner, andra vetenskapliga organ, skolor, bibliotek, museer, konst, medier, folk- upplysningsorganisationer, ungdomsorganisationer, arbetslivsorga- nisationer, människorättsorganisationer och organisationer för kulturutbyte och internationellt arbete. Barn- och familjedepartementet, Utdannings- och forsknings- departementet, Kommunaldepartementet, , , och Norad (den norska motsvarigheten till Sida) har observatörsstatus i kommissionen. Mandatperioden är vilket är angivet i förordningen. har tre utskott som vart och ett består av 7–8 personer valda bland medlemmarna i kommissionen. Ord- föranden i kommissionen, utskottsordförandena samt en ung- domsrepresentant utgör kommissionens styrelse. Kommissionen väljer själv sin styrelse. Enligt förordningen skall behandla ärenden som kommissionen tagit emot från eller som rör verksamhet och inkommer från norska myndigheter, institutioner, organisationer eller enskilda personer. Kommissionen skall sprida kännedom om beslut av bl.a. generalkonferens och styrelse. Kommissionen skall vara rekryteringsorgan i för anställ- ningar vid sekretariat i . Kommissionen skall vidare sprida dokument och publikationer som utgivits av till berörda myndigheter, institutioner och organisationer. Kommissionen skall sprida kunskap i om, och väcka intresse för program och verksamhet genom egen upplys- ningsverksamhet och i samarbete med berörda organisationer. Vidare framgår av instruktionen att kommissionen skall sam- arbeta med andra länders kommissioner, speciellt de nordiska. Kommissionen är skyldig att upprätta en verksamhetsplan. hör kansliet till Utdannings- och forsknings- departementet från att tidigare ha varit ett förvaltningsorgan under . I kansliet finns åtta personer motsvarande 6,8 årsarbetare. Kans- liet leds av generalsekreteraren. En särskild instruktion utfärdad av reglerar generalsekreterarens arbete. Där står bl.a. att styrelsen får delegera sådana frågor till general- sekreteraren som är av den arten att de inte behöver beslutas av sty- relsen. En stor del av kansliets arbete består av utåtriktade aktiviteter såsom utställningar, seminarier och konferenser. Kansliet är också engagerat i skolnätverken genom att man t.ex. anordnar kurser och håller föredrag. Även i arbetet med de olika Unescodagarna är kansliet involverat, men man önskar att organisationer och institu- tioner kommer att ta över detta i högre grad. En översyn av det norska Unesco-arbetet gjordes 2001 av Stats- konsult. Syftet var bl.a. att få underlag för tydligare prioriteringar, både i förhållande till i och i förhållande till Unesco- arbetet i . I rapporten (2001:18) belyses ansvars- och rollfördelningen mellan departementen, , den permanenta delegationen vid ambassaden i och huvudkvarter. anser bl.a. att en bristande samordning mellan de s.k. Unesco-departementen har bidragit till svagheter i styrningsdialo- gen med vilket påverkat möjlighe- ter till inflytande i . Styrningen av kommissionen har varit oklar och regleringsbrevet borde tydligare ange prioriteringar för kommissionens verksamhet. Enligt borde en analys av sexårsstrategi vara grunden för norska prioriteringar och kommissionens roll som rådgivare år regeringen inom ramen för dessa prioriteringar bör tydliggöras. I rapporten föreslås att en nationell policy och strategi utarbetas för Unesco-arbetet. Övriga upplysningar och iakttagelser Fackutskotten träffas oftare, 4–. Styrelsen har ca 6 möten . Till utgången av 2002 har kommissionen en egen budget från . Den avser kostnader för verksamhet, löner och lokaler. Fr.o.m. är avsikten att kommissio- nen skall få en egen budget för verksamheten och att Utdannings- och forskningsdepartementet svarar för kostnaderna för löner och lokaler. synlighet är en viktig fråga för den norska kommissio- nen. valde kommissionen att engagera en person att på halvtid arbeta med frågan. Kommissionen har fr.o.m. en informationsansvarig som på heltid skall svara för presskontakter, uppdatera webbsidan m.m. Tills vidare gäller anställningen . Genom de förändringar som sker av det norska Unesco- arbetet med anledning av förslag – bl.a. genom att inordna i avdelningen för analys och internationellt arbete inom Utdannings- och forskningsdeparte- mentet – vill man stärka det internationella arbetet och hitta syner- gifördelar med andra organisationer. Man vill också kunna använda mer aktivt för att bättre kunna påverka . För att ytterligare förbättra kontakterna med kom- mer dessutom den bilaterala ambassaden att förstärkas vilket kommer att finansieras av Utdannings- och forsknings- departementet. Personen bör vara en erfaren handläggare på heltid. Utdannings- och forskningsdepartementet kommer att till- sammans med utarbeta ett policydokument för Unesco-arbetet, både det nationella arbetet och arbetet i . Vissa FN-organ med kansli inom är för arbetslivsfrågor. Ärenden som rör för- hållandet till handläggs inom . För beredningen av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartssammansatta . I budgeten har anslagit för . Från anslaget betalas dels medlemsavgift till , dels övriga kostnader för deltagande i verksamhet, inklusive kostnader för , totalt . arbete regleras i en förordning (1977:987) med instruktion för . Kommittén förordnas och möts fem till . Kommittén har nio ledamöter, varav tre företräder regeringen, tre arbetsgivarintresset och tre arbetstagarintresset. Kommittén biträds av tre experter från UD och myndigheter. Kommittén har en tillsvidareförordnad sekreterare. Samtliga ärenden med anknytning till normarbete remitte- ras till , dvs. utarbetande, ratifikation, tillämpning och uppsägning av . Kommitténs tyngsta ärende avser utarbetande av rapporter om tillämpningen i av ratificerade konventioner. Kommittén fungerar också som remissinstans i fråga om utred- ningsbetänkanden. Denna uppgift har vuxit fram över tiden. lämnade kommittén fem sådana yttranden, likaså fem. Härvid ges kommittén tillfälle att informera om internationella åtaganden enligt ratificerade . Uppgiften synes ha stärkt kommitténs roll som myndighet. Utöver de uppgifter som instruktionen ålägger kommittén vad gäller m.m. skall kommittén enligt instruktio- nen även främja ökad kunskap om . sekreteraren saknas dock resurser för detta i den utsträckning som är önskvärd. I budgeten har anslagit för avgift till WHO. Arbetet sker i en samrådsgrupp som sam- mankallar och är inte reglerat i någon förordning. I gruppen ingår berörda departement, myndigheter och intresseorganisationer. internationella funktion svarar för kansli- göromålen; en person sköter uppgifterna. Samrådsgruppen träffas normalt . Berörda myndigheter informerar i om WHO utan for- mellt uppdrag eller särskild finansiering. Food and Agriculture organisation – FAO För medlemsavgift till FAO har i budgeten för anslagits . För administrationen av den svenska ansvarar . Kommittén består av ordförande och elva ledamöter. Den träffas 5–. Berörda myndigheter deltar i kommittén. En särskild instruktion finns för kommittén. Föredragnings-, utrednings- och kansliuppgifter utförs av den personal som ställer till förfogande. Dessa uppgifter exklusive utredningsuppgifterna tar cirka en halv års- arbetskraft i anspråk. Enligt instruktionen skall kommittén bl.a. sprida kännedom om och skapa intresse för FAO:s verksamhet. Denna uppgift har dock haft en begränsad omfattning då kommittén inte ansett sig ha till- räckliga personella och ekonomiska resurser för detta. En Sifoundersökning bland skolor, bibliotek och media om Svenska unescorådet Syftet med undersökningen var att undersöka synligheten och kun- skapen om och Svenska unescorådet. Undersökningen har tagit sikte på tre målgrupper: skolor (grundskolor och gymnasieskolor), bibliotek och media. Intervjuer genomfördes med 150 skolor och 150 bibliotek samt med 48 företrädare för media. Svarsfrekvensen har legat mellan för grundskolor och för gymnasieskolor. För bibliotek låg svarsfrekvensen på och för media på . Datainsamlingen ägde rum –. Fråga: Har du hört talas om /Svenska unescorådet? Fråga: Vet du vad /Svenska unescorådet sysslar med? Utbildning, vetenskap, kultur, kommunikation Fred, säkerhet, frihet Fråga: Känner du till något område/någon fråga som är prioriterad av /Svenska unescorådet? Fråga: Har du varit inne på eller Svenska unescorådets hemsida? Fråga: På vilket sätt har du fått information om /Svenska unescorådet? Fråga: Har du deltagit i ett möte/mässa/seminarium eller liknande där eller Svenska unescorådet medverkat? Vad handlade det om? Fråga: Har du hört talas om ? Visste du att det är som är initiativtagare? HÖRT TALAS OM: Fråga: Känner du till att har skolnätverk som arbetar med bl.a. miljöfrågor eller världsarvsfrågor? Har din skola medverkat på något sätt? Fråga: Känner du till boken ? Används den i utbild- ningen? ANVÄNDS I UTBILDNINGEN: Företrädare för myndigheter som intervjuats som ett led i utrednings- arbetet , utredare, , kanslichef och , avdelningschef , överantikvarie och , interna- tionell sekreterare , projektledare samt och , projektdeltagare i ett Sidaprojekt med syfte att ut- arbeta ett förslag till Unesco-strategi , generaldirektör och , sam- ordnare, internationella frågor , departementsråd, , , ämnesråd, och , kansliråd, har bidragit med information om andra FN-organ med kansli inom . ny instruktion i sin helhet Svenska unescorådet har till uppgift att för del vara ett sådant nationellt samarbetsorgan som enligt stadgan för organisation för utbildning, vetenskap och kultur () skall samordna de viktigaste nationella organen inom område med organisationens verksamhet. Rådet skall främja verksamhet i och stödja svenska insatser inom ramen för organisationens program. 1.bistå regeringen med råd, förslag och yttranden i frågor som angår verksamhet och deltagande i denna verksamhet, 2.sprida kännedom om och skapa intresse för verksamhet i samverkan med andra berörda organ, 3.handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från eller som rör verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, institutioner, organisationer eller enskilda personer, 4.verka för de åtgärder som anvisas av generalkonferens och som är ägnade att främja syftet med rådets verksamhet och i övrigt ta initiativ till sådana åtgärder, 5.föreslå eller utse representanter till möten som anordnas av , och 6.samarbeta med andra länders motsvarande nationella råd, särskilt i de övriga nordiska länderna och i Europeiska unionens medlemsländer. Rådet består av högst tio personer. En av ledamöterna är ordfö- rande och en är vice ordförande. Kansligöromål och föredragningar utförs av personal vid . Inom rådet får det finnas ett arbetsutskott. Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på rådet: 16 § om medverkan i EU-arbetet, 8 § om myndighetens interna föreskrifter, 26 § om vem som får begära in förklaringar m.m., 27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter, 29 § om inhämtande av uppgifter m.m., 31 § om myndighetens beslut. Rådet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i 6, 7, 9, 11, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322). För den personal som utför arbete åt rådet har rådets ordförande det ansvar som anges i 8 § verksförordningen. Rådet och arbetsutskottet är beslutföra när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Om detta förfarande inte är lämpligt får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med rådet. Rådet får lämna över till arbetsutskottet, ordföranden, någon annan ledamot eller en tjänsteman att avgöra ärenden som inte behöver prövas av rådet. Ärendena avgörs efter föredragning. I fråga om ärenden som avgörs enligt 10 § får dock rådet bestämma att de inte behöver föredras. Företrädare för Kultur-, Utrikes- och får närvara vid sammanträden med rådet och arbetsutskottet. Ordföranden och övriga ledamöter i rådet utses av regeringen för en bestämd tid. Rådet utser vice ordförande inom sig. Rådets ordförande är ordförande också i arbetsutskottet. Rådet utser övriga ledamöter i arbetsutskottet för en bestämd tid. Rådets beslut om bidrag får inte överklagas. I övrigt gäller om överklagande 35 § verksförordningen (1995:1322). Denna förordning träder i kraft .