sou · GQB330d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Det ena tar sin ut- gångspunkt i frågan om livsmedel påverkar kvinnor och män olika. Det andra utgår från hur/på vilket sätt kvinnliga och manliga restau- ranggäster blir bemötta. De resonemang som vi har fört vid jämställdhetsmärkning av livsmedel och läkemedel bör således ligga till grund för jämställd- hetsmärkning av den mat som finns på restaurangmenyn. När det gäller bemötandet av restauranggästerna vill vi återigen uppmärk- samma betydelsen av att inte falla in i traditionella schabloner om kvinnor och män. Det innebär bland annat att vi ser det som ute- slutet att de specifika jämställdhetskriterierna utgår från frågor om så kallade tjej- och killmenyer, tjej- och killdrinkar eller så kallade girls night out, då det ofta serveras räkor och vitt vin. Det kan inte heller bli tal om att de specifika jämställdhetskriterierna för restau- ranger handlar om att göra restaurangerna mer tilltalande för kvin- nor, genom att piffa upp dem med blommor. Det är naturligtvis en helt annan sak om miljön utformas så att både kvinnor och män känner sig välkomna till restaurangen. Att servera tjej- och kill- menyer, tjej- och killdrinkar har nämligen inte något annat syfte än att uppmuntra till åtskillnad av kvinnor och män. På samma sätt har ett påstående om att kvinnor är mer benägna än män att äta lättare och mindre kaloririk mat sällan något annat syfte än att förmå kvinnor att göra sig attraktiva – bli objekt – genom att inte gå upp i vikt och hålla formen. Det nu sagda innebär emellertid inte att vi inte menar att det är möjligt att jämställdhetsmärka restaurangbranschen mot bakgrund av sociala faktorer. Tvärtom så menar vi att det är ett ytterst frukt- bart område. Men det är precis som när det gäller hotellbranschen frågor som måste utredas ytterligare. De specifika jämställdhetskri- terierna för hotellnäringen är med andra ord en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. De specifika kriterierna för restaurangbranschen bör få samma utformning som kriterierna för mer jämställda resaturangbesök. 16.9Sammanfattning av specifika jämställdhetskriterier för produkter och tjänster I det här kapitlet har vi belyst möjligheten att jämställdhetsmärka Vi menar att det finns goda möjligheter att initiera ett märknings- förfarande i jämställdhetshänseende när det gäller nu nämnda områ- den. Vi har även kommit med förslag på specifika jämställdhets- kriterier för samtliga områden, med undantag för IT-området, som vi menar bör ligga till grund för jämställdhetsmärkningen i det här avseendet. Anledningen till att vi inte har kommit med förslag på jämställd- hetskriterier för områden inom IT-branschen är dock inte att vi menar att det är omöjligt att jämställdhetsmärka dem. Det finns emellertid flera frågor som bör belysas ytterligare när det gäller just dessa områden. Vi menar således att de är områden som bör över- låtas till den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. De specifika jämställdhetskriterier som vi har föreslagit för de olika områdena är emellertid inte uttömmande. Det betyder att de naturligtvis går och också lämpligen bör vidareutvecklas av den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhets- kriterier för produkter, tjänster och verksamheter. Vid utformning av kriterier är det viktigt att ställa det som är tänkt att uppnås, ett mer jämställt samhälle, emot det som känne- tecknar en produkt eller tjänst. Kriterierna får således inte utformas så att de konserverar synen på kön. I stället är det viktigt att för- söka förändra gamla fastlåsta och traditionella idéer om manligt och kvinnligt. Medan begreppen kvinnor och män är grundade på biologiska skillnader mellan just kvinnor och män kan genus i stället beskrivas som en kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor.9 Det betyder bland annat att något som beskrivs som kvinnligt eller manligt absolut inte behöver ha något att göra med individens kön. Det är snarare så att det som beskrivs vara kvinnligt respektive manligt inte är annat än förväntningar om hur kvinnor respektive män förutsätts uppföra sig. Att förorda kriterier som tjej- och killmenyer, tjej- och killdrinkar skulle inte kunna leda till annat än ökade fördomar om kvinnor och män. På samma sätt har ett påstående om att kvinnor är mer benägna än män att äta lättare och mindre kaloririk mat sällan något annat syfte än att förmå kvinnor att göra sig attraktiva – bli objekt – genom att inte gå upp i vikt och hålla formen. Vid utformning av kriterier är det flera faktorer som måste beak- tas, en är att de krav som ställs inte får vara orimligt höga i för- hållande till det som ska mätas. Men det får inte heller vara så att kriterierna är så lågt ställda att förtroendet för systemet förloras. De specifika jämställdhetskriterier som vi förordar är således främst tänkta att tjäna som grund och underlag för vidare kriterieutveck- ling. får de ses som en form av markering av en lägsta nivå. 9 , Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv, , (1987), sid. 11. 17Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende FRIJA föreslår att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning även ska omfatta möjligheten att bli certifierad i jämställdhetshän- seende. Kriterierna för certifiering i jämställdhetshänseende motsvarar kriterierna vid det första steget för jämställdhetsmärkningen (kapitel 15) Sammanfattning av kapitel 17 I det här kapitlet beskriver vi i korthet hur ett system för frivillig certifiering i jämställdhetshänseende skulle kunna utformas mot bakgrund av förslagen om ett system för frivillig jämställdhets- märkning. Utredningens uppdrag kan ses som ett resultat av att även om är ett av de mest jämställda länderna i världen, så är också ett av de mest könssegregerade länderna. Ett sätt att bryta segregeringen skulle kunna vara att göra det möjligt att certifiera den egna verksamhetens interna och externa jämställdhetsarbete. Vi har i det tidigare belyst intresset för och inställningar till frågor om jämställdhet och jämställdhetsmärkning kapitel 8 och 9. Av den kvalitativa studien över hur företrädare för olika näringsverksamheter ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat tydligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle innebära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle kunna vara föremål för jäm- ställdhetsmärkning. Flera av arbetsmarknadens parter och även företrädare för skiftande näringsverksamheter har framställt önske- Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende mål om att systemet även skulle kunna omfatta möjligheten att bli certifierad i jämställdhetshänseende. Certifiering skiljer sig från märkning bland annat på så sätt att produkten får förses med ett märke, som bevis på att produkten uppfyller de specifika kriterierna som är uppställda för märkning. Certifiering sker i stället av verksamheters arbete, ledningssystem. Det finns inte några märken vid certifiering. Vi har i det tidigare belyst vikten av att systemet blir trovärdigt. Vi menar att en del av trovärdigheten vid ett system för jämställd- hetsmärkning ligger i möjligheten att få acceptans och förståelse för innebörden av systemet. Mot denna bakgrund föreslår vi såle- des att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning även gör det möjligt att certifiera verksamheten i jämställdhetshänseende. finns det flera system som fungerar parallellt när det gäller märkning och certifiering, men det finns inte något officiellt sys- tem för certifiering i jämställdhetshänseende. Mot bakgrund av det intresse som företrädare för näringsverks- amheter och konsumenter har visat för jämställda verksamheter an- ser vi att systemet även ska tillgodose detta intresse. Frivillig certi- fiering i jämställdhetshänseende ska på samma sätt som gäller för övrig certifiering ta sin utgångspunkt i verksamhetens struktur – ledningssystem. Men till skillnad från övriga ledningssystem ska fokus vara inställt på frågor om jämställdhet. Vi föreslår således att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning inte endast behandlar möjligheten att jämställdhetsmärka produk- ter och tjänster, utan även innefattar möjligheten att bli certifierad i jämställdhetshänseende. Vi föreslår således att certifieringen i jäm- ställdhetshänseende ska handläggas parallellt med jämställdhets- märkningen. Utformningen och vidareutvecklingen av kriterierna bör således också handläggas av ning. 17.1.1Kriterier för certifiering i jämställdhetshänseende Certifieringen bör ta sin utgångspunkt i (motsvara) de generella jämställdhetskriterierna och är således tänkt som ett officiellt bevis på att verksamhetens jämställdhetsarbete är gott såväl inom (internt) som utom (externt) verksamheten. Rätten att bli certifierad i jäm- Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende ställdhetshänseende tillkommer närings- och föreningsverksamhet som offentliga förvaltning som når de uppställda kriterierna för certifieringen. De kriterier som ska ligga till grund för certifieringen motsvarar således det första steget vid jämställdhetsmärkningen, se ovan kapi- tel 14 och 15. 17.1.2Inget krav på produktion En fördel med att möjliggöra certifiering i jämställdhetshänseende är att även de verksamheter som inte producerar något (varken produkter eller tjänster) kommer att få möjlighet att få en bekräf- telse på sitt goda jämställdhetsarbete. Det centrala för certifierings- system är dess fokus på verksamhetsarbetet. Att certifiering även är möjligt att användas inom föreningslivet utgör ytterligare en poäng i sammanhanget. Certifieringen kommer således att kunna bli ett konkurrensmedel även bland föreningar när det gäller värvning av medlemmar. Det borde i sin tur kunna leda till att kraven på att införliva jämställdhet i samhällslivets olika områden kommer att öka. På så sätt borde det också finnas goda chanser att öka takten på jämställdhetsarbetet och att nå syftet med lagen att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverk- samheter som offentliga förvaltningar genom att anlägga ett jämställd- hetsperspektiv på dessa verksamheter. Ur ett samhälleligt perspektiv borde detta således leda till ett mer jämställt samhälle. 17.2Avslutande sammanfattning av certifiering i jämställdhetshänseende Förevarande kapitel har lyft frågan att det föreslagna systemet för frivillig jämställdhetsmärkning ska göra det möjligt att få ett offi- ciellt godkännande av produkter, tjänster och verksamheter i jäm- ställdhetshänseende. Mot bakgrund av att vi föreslår att de kriterier som ska ligga till grund för certifiering i jämställdhetshänseende och jämställdhetsmärkningens första steg ska vara identiska är kapitlet synnerligen kort. Kriterierna för certifiering i jämställd- hetshänseende framgår av kapitel 15. 18Genomförande av jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende Sammanfattning av kapitel 18 I det här kapitlet genomför vi kostnadsberäkningar och kon- sekvensbeskrivningar av Utredningens förslag. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningar genom- föra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar om försla- gen i ett betänkande påverkar eller har betydelse för kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner eller landsting och därvid även föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och övriga villkor i för- hållande till större företags, eller för jämställdheten mellan kvinnor och män ska konsekvenserna även belysas i det avseendet. I detta kapitel lämnar vi våra bedömningar av de konsekvenser som våra förslag kan komma att få. Vi inleder med en genomgång av de ekonomiska konsekvenserna (avsnitt 18.2). I avsnitt 18.3 går vi igenom de konsekvenser som utredningens förslag kan få för små företag. Mot bakgrund av Utredningens inriktning mot att nå ett mer jämställt samhälle, med hjälp av en ramlag som syftare till att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning kommer vi att belysa Utredningens betydelse för jämställdhet mellan kvinnor och män integrerat med de nu nämnda områdena. Genom medlemskapet i Europeiska Unionen har fått till- gång till strukturfonderna: Regionalfonden, Socialfonden, Jord- bruksfonden och Fiskefonden. Strukturfonderna utgör ungefär en tredjedel av EU:s totala bud- get och kanaliserar i huvudsak pengar för regional utveckling genom olika mål och gemenskapsinitiativ. De olika strukturfonder- na ska ses som ett komplement till nationens egen regionaleko- nomi. Förutom strukturfonderna har även möjlighet att söka medel från EU:s övriga fonder och program. Mål 1 och 2 är knutna till vissa geografiska områden. Mål 3 finns däremot i hela landet. Under den nuvarande programperioden –2006 satsar EU i genom fon- derna. Ett flertal länsstyrelser fungerar som beredningssekretariat eller förvaltningsmyndigheter. Programmen är framtagna och för- ankrade regionalt för att skapa tillväxt i området. Växtkraft mål 3, som ersätter tidigare mål 3 och 4, har till uppgift att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och ge möjlighe- ter till förändringsarbete, kompetensutveckling och kompetensför- sörjning i arbetslivet för såväl anställda i företag, offentlig sektor, organisationer, ensamföretagare som arbetslösa. Programmet riktar sig särskilt till små och medelstora företag och arbetsplatser. EU fördelar totalt till mål 3, varav får , . Svenska är an- svarig myndighet för genomförandet av Europeiska socialfondens program i , dvs. Växtkraft mål 3 och Växtkraft Equal. Svenska består av regionala ESF-kontor samt en central enhet. Gemenskapsinitiativen kompletterar målen i strukturfonderna och berör sociala och ekonomiska frågor som är gemensamma för flera europeiska regioner. Knappt en tiondel av resurserna för strukturfonder avsätts till gemenskapsinitiativen. Dessa inriktas all- mänt på att stimulera till nya lösningar som de utgår från ett lokalt perspektiv. Växtkraft Mål 3 är tänkt att ge människor en chans att utveckla sin kompetens för att kunna motsvara de krav som uppstår i arbets- livet eller göra det möjligt för människor utan arbete att stärka sin kompetens så att de har en chans att få jobb eller kan starta eget företag. Gemensamt för alla insatser i programmet är att individens delaktighet i processen står i centrum. Växtkraft Mål 3 är koncentrerat till områdena kompetensutveck- ling för sysselsatta, ökad anställbarhet och företagaranda, integra- tion, mångfald och jämställdhet samt lokal utveckling. Programmet för Växtkraft Mål 3 koncentreras till följande insatsområden och åtgärder. Insatsområdet ska stimulera anställda till kompetensutveckling och få företag att utveckla såväl de anställdas kompetens som arbets- organisationen Det kan handla om stöd till analyser som ska leda till utveckling av arbetsorganisationer och därmed relaterade kom- petensbehov i små och medelstora företag samt generell kompe- tensutveckling. Ökad anställbarhet och företagaranda Det andra insatsområdet inriktas på jobbrotation för grupper som långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen, samt individuellt inriktade åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden. Målet för insatserna ska inte enbart inriktas på försörjning genom ett arbete som innebär anställning, utan lika väl till verksamhet som syftar till att underlätta eget företagande eller deltagande i kooperativa arbetsformer. Integration, mångfald och jämställdhet Inom ramen för det tredje insatsområde ska Växtkraft Mål 3 stödja integration och mångfald för både personer med utländsk bak- grund och personer med funktionshinder samt arbetet med en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Detta insatsområde syftar till att ge stöd till mindre projekt av lokal karaktär som överensstämmer med programmets inriktning. Det är ett komplement till övriga delar i programmet och ska inte begrän- sa möjligheterna att söka stöd inom övriga insatsområden. Gemenskapsinitiativet Equal ska stödja utvecklingen av nya meto- der för att motverka alla former av diskriminering och ojämlikheter på arbetsmarknaden, oavsett om det gäller personer som försöker komma in på arbetsmarknaden eller personer som redan befinner sig i anställning. Särskilt ska asylsökandes integrering i samhället och yrkeslivet beaktas. Utredningen har föreslagit att det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Systemet ska handläggas efter en modell som liknar den som har valts inom miljömärkningen. Det betyder att vi har föreslagit att anförtros arbetet med att genomföra den frivilliga jämställdhetsmärkningen i . Jämställdhetsmärkningen föreslås grundregleras genom en ram- lag om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. I lagen ska bland annat ramarna för de kriterier som ska ligga till grund för jämställdhetsmärkningen framgå. De närmare kriterierna för de så kallade specifika jämställdhetskriterierna, de kriterier som är särskilt utformade för olika produkter och tjänster, ska utformas av en jämställdhetsmärkning. I nämnden bör de som berörs av märkningen ingå, såsom representanter för närings- och föreningsverksamheter samt offentliga förvaltningar. Nämn- den förväntas även hålla sig à jour med hur forskningen utvecklas på området och hur aktuella branschorganisationer samt företrä- dare för arbetsmarknadens parter ser på frågor om jämställdhet, jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende. Det är troligt att närheten till de berörda parterna kan komma att leda till en god och öppen dialog mellan dem som berörs av systemet (närings- och föreningsverksamhet samt offentliga för- valtningar jämte branschorganisationer och arbetsmarknadens par- ter) och att frågor om jämställdhet kan komma att lyftas till en högre nivå på alla plan. hade bolaget endast hand om den nordiska Svanen och då uppgick de statliga anslagen till 1, . anförtroddes bolaget även ansvaret för EU-Blomman, varvid stats- anslagen ökades till . omsatte bolaget , varav avsåg det statliga stödet. Av dessa uppgick till EU-Blomman. uppgår det statliga anslaget till , varav går till Svanen, de resterande går till Blomman. Motivet till ökningen är att bolaget behöver eget rörelsekapital för att inte bli beroende av sina kun- der (industrin). Utredningen har övervägt om ett system för frivillig jämställdhets- märkning bör hanteras självständigt eller inom ett befintligt system. Utredningen kan inte finna annat än att de syn- ergieffekter som uppkommer genom att använda sig av ett redan befintligt system helt klart överväger. Till synergieffekt hör främst möjligheten att utnyttja den kom- petens som finns inom när det gäller att tekniskt utforma kriterier och komma med råd vid märknings- förfaranden samt marknadsföring av märkningen. Det råder ingen tvekan om att det inte föreligger någon kon- kurrens mellan jämställdhetsmärkning och miljömärkning. Av stu- dierna om intresset för jämställdhetsmärkning från näringsidkares håll framgår det bland annat att näringsidkare har ett förhållandevis stort intresse för jämställdhetsmärkning om den märkningen kan kopplas samman med redan befintliga märkningar. således knytas till . uppgår personalen inom Svanen till nära 40 personer, varav 17 arbetar vid kriterieavdelningen. Jämställdhetsmärkningen ska emellertid skötas självständigt inom bolaget. Personalen beräknas uppgå till fem (5) personer inled- ningsvis. Kostnaderna för att driva jämställdhetsmärkningen beräk- nas därmed uppgå till . Inledningsvis kommer kostnaderna att överstiga intäkterna. Mot bakgrund av det stora intresse som konsumenterna över lag visade för jämställda verksamheter, produkter och tjänster är det troligt att jämställdhetsmärkningen kommer att få en liknande utveckling som miljömärkningen. 18.2.4Jämställdhetsmärkning – ett öppet system Märkningen och/certifieringen i jämställdhetshänseende är tänkt som ett öppet system. Det betyder att jämställdhetsmärkningen, till skillnad från vad som gäller för till exempel Svanen, ska vara öppen. SWEDAC föreslås bli ackrediterande myndighet för certi- fierande jämställdhetsorgan. Det betyder således att även SWEDAC kommer att beröras jäm- ställdhetsmärkningen i så måtto att myndigheten kommer att be- höva specialistkompetens på jämställdhetsområdet, för att kunna certifiera de kommande jämställdhetsorganen. Inledningsvis kan det räcka med två (2) personer för att hantera ackrediteringen av jämställdhetsorganen. Kompetensen hos dessa personer måste täcka såväl jämställdhets- och arbetsmiljöområdet som genusvetenskap. Detta betyder således att även anslagen till SWEDAC måste ökas för att kunna täcka detta behov. Jämställdhetsmärkningen kommer även att generera intäkter för genom de licensintäkter som kan beräknas komma bolaget till godo. Vi beräknar att bolaget kommer att kun- na stå på egna ben efter ungefär . Det är emellertid lämplig att staten, på samma sätt som gäller vid miljömärkningen, fortsätter att om än i begränsad omfattning ge ekonomiskt stöd till jämställdhetsmärkningen, även sedan licensin- täkterna har ökat. På samma sätt som inom miljömärkningen är det viktigt att jämställdhetsmärkningen inte blir ekonomiskt beroende av sina kunder. Finansieringen av jämställdhetsmärkningen bör kunna rymmas inom finansieringen av så kallade särskilda jämställdhetsåtgärder, under vilket anslaget för projektverksamhet och samlade satsningar m.m. för att främja utveckling mot jämställdhet på särskilt angelägna områden är att hänföra.1 Finansieringen av jämställdhetsmärkningen har även flera gemen- samma nämnare med vad som ryms inom , Växt- kraft Mål 3. Vi återkommer till detta i samband med genomgången av våra bedömningar av våra förslags konsekvenser för små före- tag.2 18.3Konsekvenser för små företag Regeringen har uttryckt det som att fler och växande små- och medelstora företag är en viktig del av regeringens politik för att skapa bättre förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringens åtgärder för att stimulera förtagande bygger i första hand på generella åtgärder som bland annat regelförenkling och fungerade konkurrens. Därtill försöker regeringen identifiera och eliminera problem som mindre företag möter till exempel på grund av bristande administrativa resurser, sämre tillgång till kapital- markanden eller extern kompetens.3 18.3.1Regelförenkling och fungerande konkurrens Utredningen delar uppfattningen att mindre företag kan ha svårt att överblicka samtliga regler som finns på området. Utredningen har ändå valt att låta de små företagen omfattas av möjligheten att kunna jämställdhetsmärka sina produkter och/eller tjänster eller certifiera sina verksamheter i jämställdhetshänseende efter samma modell som gäller för större företag. Bakgrunden till detta är att vi även är av den uppfattningen att undantag och specialreglering kan försvåra överblicken av systemet. Till detta kommer att rätten till jämställdhetsmärkning respektive certifiering i jämställdhetshänseende är att betrakta som en garanti för att den märkta respektive certifierade verksamheten också uppfyller de krav som ställs i det avseendet. Utredningen har bland annat diskuterat småföretagarnas inställ- ning till dessa frågor med vid Företagarnas Riksorga- nisation som understryker att mindre företag ofta har möjlighet att 1999/2000:1, Utgiftsområde 14, sid. 85. 2http:///regional/struktfond/mal3.html. 1999/2000:1 Utgiftsområde 24, sid. 36 ff. specialisera sig i förhållande till större företag genom att inrikta tillverkning efter specifika omständigheter och på så sätt öka sin konkurrenskraft gentemot de . Små företag har ofta både kortare och färre beslutsvägar att gå än större företag.