sou · GQB3118d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Rapporten visar att med undantag för utrikeshandeln och pris- statistiken var kunskapen inom SCB om valutaomräkning i den egna statistiken mycket liten. Ingen särskild metod rekommende- ras, anvisningar saknas och man vet inte hur valutaomräkningen görs hos uppgiftslämnarna. I rapporten redovisas också resultatet av en enkät till uppgifts- lämnarna avseende statistikprodukterna leverans och order, företa- gens utländska tillgångar och skulder, investeringsenkäten, import- och exportpriser, utrikeshandel, industristatistiken samt den årliga finansstatistiken för företag. Frågor ställdes bl.a. om vilken kurs som används vid omräkning från utländsk valuta till svenska kronor samt om förekomsten av valutasäkring. Sammantaget för alla tillfrågade, exklusive rapportörerna till utri- keshandeln, uppgavs i av de besvarade enkäterna en acceptabel valutaomräkningsprincip. I av enkäterna upp- gavs att valutasäkrade värden används. För utrikeshandeln följdes anvisningar endast i begränsad utsträckning. Hälften av företagen använde godkända metoder. av företagen, de flesta storföretag, uppgav att de använde valutasäkrade kurser. En rad andra modeller för valutaomräkning förekom enligt enkäten. Projektet rekommenderade fortsatt arbete på ett antal områden, bl.a. fortsatta diskussioner med rapportörer och , under- sökning av bokföringsregler, utarbetande av rekommendationer och anvisningar till rapportörerna, uppskattning av storleken på felen och implikationerna på centrala NR-aggregat samt utvecklande av metoder för central estimering av värden som rapporteras enligt felaktiga omräkningsprinciper. Merparten av de rekommenderade åtgärderna har inte kommit till stånd, delvis på grund av resursbrist. Valutaomräkning i utrikeshandelsstatistiken och PPI Inom SCB har ett fortsatt arbete skett avseende i första hand om- räkningsprinciperna i utrikeshandelsstatistiken. Bestämmelserna (regle- rade i EU-förordningar) för valutaomräkning av utrikeshandeln med varor är olika för transaktioner med länder utanför EU (Extra- stat) och för transaktioner med andra EU-länder (Intrastat). För Extrastathandeln, för vilken uppgifter samlas in av via tulldeklarationer, gäller att den s.k. tullkursen1 skall användas vid import. Vid export skall tullkursen eller dagskursen för exporten användas. För Intrastathandeln, för vilken uppgifter sam- las in av SCB direkt från företagen, gäller att rapportören skall använ- da antingen tullkursen eller dagskursen för leveransen. Enligt en tilläggsförordning för Intrastat kan ett medlemsland tillämpa sär- skilda bestämmelser för valutaomräkning. Som framgår av redovisningen i föregående avsnitt avviker före- tagen i stor utsträckning från de gällande reglerna för valutaomräk- ning. Företagen använder i stället valutasäkrade kurser, koncern- kurser, olika egenkonstruerade snittkurser etc. Tillämpningarna kan också variera inom koncerner och företag. 1 valutakurser återfinns på och baseras på Nordea:s säljkurser den näst sista onsdagen före mätmånaden. Vid kursändringar kan kurserna revideras under mätmånaden. s.k. tullkursen ger upphov till fel i statistiken av varierande storlek beroende på hur mycket dessa kurser avviker från den ideala omräk- ningskursen, dvs. växelkursen vid transaktionstillfället. I Intrastatsystemet finns utrymme att välja nya omräkningskur- ser eftersom varje medlemsland, enligt förordningen, har rätt att tillämpa egna bestämmelser. Reglerna för valutaomräkning i Extrastatsystemet återfinns i tull- lagstiftningen. Möjligheterna att förändra dessa regler har inte under- sökts. I Extrastatsystemet rapporteras transaktioner löpande under månaden, vilket innebär att en genomsnittskurs för månaden inte all- tid finns tillgänglig. Det är viktigt att det finns en samordning av reglerna i Extrastat och Intrastat eftersom rapportörerna ofta rappor- terar i båda systemen. En lösning på problemen med valutaomräk- ning i utrikeshandeln vore att all rapportering sker i utländsk valu- ta. SCB kunde sedan göra omräkningen på ett lämpligt och enhet- igt sätt. Det pris som samlas in i PPI-systemet skall definitionsmässigt avse det under månaden för varan genomsnittligt fakturerade priset. I export- respektive importledet faktureras priset ofta i utländsk valuta. Företaget har i dessa fall frihet att rapportera i utländsk valuta eller att själv räkna om till svenska kronor. Enligt den enkät som refererats i föregående avsnitt faktureras av im- portvarorna i PPI-undersökningarna i utländsk valuta. Motsvarande siffra för exportvarorna är . Rapporteringen i ut- ländsk valuta till SCB uppgår till för importen och för exporten. Företagen gör enligt enkäten i stor utsträck- ning omräkningar själva. Enkäten visar att också dessa omräkningar sker på många olika sätt: valutasäkrade kurser, dagskurser, tullkursen, olika snittkurser och andra förutbestämda kurser. SCB ger inga rekommendationer eller anvisningar och känner inte till hur omräkningarna går till. Den riktiga omräkningsprincipen vore att använda genomsnitts- kursen för mätperioden. Detsamma gäller för SCB:s omräkning av den rapportering som sker i utländsk valuta. SCB använder emeller- tid tullkursen. Denna princip följs för att uppnå harmonisering med utrikeshandeln. En harmonisering av sättet att hantera valutaomräkning i olika delar av statistiken är väsentlig för nationalräkenskaperna, eftersom PPI:s indextal används för deflatering av utrikeshandelsstatistiken. Nationalräkenskaperna skulle emellertid helst vilja att transaktions- kurs användes. Harmoniseringen av valutaomräkningen i utrikes- handeln respektive producentpriserna störs emellertid av att regler- na inte är enhetliga (olika metoder tillåts i utrikeshandeln) samt att tillämpningen av reglerna inte följs. Förutsättningarna för ett eventuellt senare deltagande i SCB har på regeringens uppdrag analyserat praktiska frågor vid ett eventuellt senare deltagande i . SCB omfattas av s.k. full euro- option, vilket innebär att företag har rätt att lämna uppgifter i euro till statistiken , dvs. från inträdet i EMU till dess att den svenska kronan upphör att vara lagligt betalnings- medel. Två valutor skall alltså kunna hanteras i statistiksyste- met. Det kräver en anpassning till två valutor när det gäller bl.a. blanketter, anvisningar och IT-system. SCB:s ambition är att klara omräkning mellan valutorna automatiskt i databaserna och att i viss omfattning kunna redovisa statistiken i både kronor och euro . I publikationerna kommer statistiken där- emot i allmänhet att redovisas endast i kronor under övergångs- perioden. Det finns ett flertal rekommendationer för konvertering av his- toriska data. De viktigaste är att originaluppgifter i svenska kronor inte får ändras, att historiska data konverteras med det fasta omräk- ningstalet med eller utan hänsyn till växelkurser beroende på om uppgifterna skall användas nationellt eller internationellt, att kon- verterade uppgifter från svenska kronor till euro skall förses med beteckningar som anger hur konverteringen är gjord samt att klass- gränser i statistik, t.ex. gränser mellan inkomstklasser, konverteras exakt med omräkningstalet och avrundas enligt fastställda regler. SCB kommer att informera företag och organisationer som be- rörs av uppgiftslämnande i kronor och euro om hur uppgifterna kommer att behandlas. Informationen kommer att gälla omräkning av företagens uppgifter i euro till svenska kronor under övergångs- perioden. Valutaomräkningar är ett osäkerhetsmoment i den ekonomiska sta- tistiken. Användandet av felaktiga valutakurser ger fel i statistiken. Under vissa omständigheter kan felen bli mycket stora. Olika för- faranden i olika statistikgrenar ger också upphov till inkonsistenser i statistiken. De problem som finns beror på hanteringen både inom SCB och hos företagen. Ett grundläggande problem är avsaknaden av regler och anvisning- ar för hur rapportörerna skall räkna om värden till svensk valuta (med undantag för utrikeshandeln). Detta innebär att valutaomräk- ningar sker på en mängd olika sätt. Bristen på kunskap om hur om- räkningarna går till skapar också en osäkerhet om problemens stor- lek. Den enkät som genomfördes ger en bild av ett antal pro- blem, som borde undersökas vidare och i många fall åtgärdas. De mer ingående studierna av problemen inom utrikeshandelsstatisti- ken och PPI-systemet samt inkonsistensen i denna statistik visar att även när det finns regler (utrikeshandelsstatistiken) uppkommer många frågor kring reglernas utformning och tillämpning. SCB:s budgetunderlag –2005 innehåller ett förslag till ett nytt projekt för att i första hand ta upp de frågor som kom fram i den rapport som presenterades 1997 och de frågor som aktualise- rats i utredningsarbetet om den ekonomiska statistiken. Inför ett eventuellt svenskt deltagande i aktualiseras också en rad pro- blem som har med valutaomräkning att göra. Om går med i reduceras problemens omfattning, men de kommer fort- farande att finnas för de delar av utrikeshandeln och priserna som avser relationer med länder utanför EMU-området. Kort beskrivning av statistikprodukter inom den ekonomiska statistiken Företagsstatistik för industri-, bygg- och tjänsteföretag Företagsstatistiken belyser näringslivets (exkl. den finansiella sek- torn) struktur med avseende på exempelvis lönsamhet, tillväxt, ut- veckling, finansiering och produktion. Statistiken baseras huvud- sakligen på räkenskaper för företag med mer än 50 anställda, vilket motsvarar ungefär 6 000 företag. Information om mindre företag erhålls från administrativa register. Statistiken tas fram och publiceras efter referensåret. För några branscher finns data . För några branscher finns tidsserier . Undersökningar av intäkter fördelat på intäktsslag och kunder i oli- ka tjänstebranscher görs intermittent med mellan ett och mellanrum, beroende på bransch. Data över post- och telekommu- nikationer samt transporter samlas in . Informationen an- vänds huvudsakligen i nationalräkenskaperna. Statistiken tas fram och publiceras efter referensåret. Industrins förbrukning av inköpta varor och tjänster Statistiken beskriver industriföretagens insatser av produkter och tjänster i den egna produktionen. Undersökningen genomförs en- ligt ett treårigt rullande schema, dvs. en tredjedel av industrin under- söks . Undersökningar för bygg- respektive tjänstesektorn planeras. Statistiken ingår i den officiella statistiken, men har hit- tills inte publicerats. Statistiken beskriver värden och volymer för det som produceras inom industrin. Undersökningen görs bland industriföretag med fler än 20 anställda. Statistiken tas fram . Preliminära data publiceras efter referensåret och definitiva data kom- mer 18 månader efter referensåret. Industrins produktion, order, leveranser, lager och kapacitetsutnytt- jande Statistiken omfattar data över industrins produktionsvolym, indu- strins leverans- och orderläge, industrins lager och industrins kapa- citetsutnyttjande. Industrins produktionsvolym bygger på olika upp- gifter för olika branscher. Till största delen används leveranser, men ibland används produktionsvolym och i mindre utsträckning arbe- tade timmar. Leveranser mäts som summan av försäljningsvärdet av egentillverkade varor netto (exkl. indirekta skatter och avgifter). Orderingången omfattar värdet av varor av egen tillverkning m.m. som beställts under månaden. Lageruppgifterna fördelas på fyra typer: insatsvaror, varor i arbete, färdiga varor av egen tillverkning och färdiga varor av främmande tillverkning. Kapacitetsutnyttjandet av- ser det faktiska utnyttjandet i procent av tekniskt möjligt utnytt- jande. En gemensam undersökning används för datainsamlingen. Pro- duktionsvolym, order och leveranser samlas in . och kapacitetsutnyttjande ingår . Resultaten redovisas för omkring 60 branscher eller aggregat utom för kapacitetsutnytt- jande där det är 12. Samtliga företag med mer än 200 anställda ingår i undersökningen och bland övriga företag görs ett urval. Totalt ingår 2 500 företag. Resultaten publiceras efter referensmånaden respektive omkring efter kvartalsskiftet. Undersökningen visar företagens verkställda investeringar och in- vesteringsplaner. Undersökningen genomförs , , . Investeringarna redovisas fördelade på bransch samt ca 15 olika investeringsobjekt. visas per kvartal och nästföljande år per kvartal. Undersökningen täcker större delen av näringslivet. Samtliga företag med mer än 200 anställda ingår och bland övriga företag görs ett urval. Totalt under- söks ca 6 500 företag. Resultaten från februarienkäten redovisas , majenkäten och oktoberenkäten . Statistiken visar omsättningen i detalj- och partihandeln samt stör- re delen av tjänstesektorn. Bland de större företagen görs urvals- undersökningar, medan uppgifter om de mindre företagen hämtas från skattemyndighetens momsredovisningar. Omsättningen för detalj- handeln redovisas ca efter referensmånaden. Resultat för partihandeln och tjänstesektorn redovisas varje kvartal, efter referenskvartalet. Tidsserier för försäljning i den egentliga detaljhandeln finns . Mer detaljerade tids- serier finns . Omsättning – SCB:s momsregister I momsregistret finns omsättningsuppgifter på företag. Uppgifter- na kan sammanställas och fördelas på olika branscher, region (riket, län och kommunnivå) och storleksgrupp. Omsättningen hämtas från företagens momsdeklarationer via . Den skatteplik- tiga omsättningen beräknas utifrån redovisad skatt, medan den skatte- fria och exporten tas i ursprungligt skick. Alla företag som bedrivit verksamhet och som har inlämnat en moms- deklaration ingår i statistiken. Uttag ur databasen kan beställas. Statistiken visar värde och volym av export och import fördelat på ca 10 500 varor och världens alla länder. För handel med länder utanför EU används data från . Efter EU- inträde 1995 samlas data om handeln med EU-länder in genom en särskild undersökning. Alla företag som har export eller import som överstiger ingår i undersökningen. Resultat över totalt värde för export och import publiceras . Detaljerade uppgifter om vara och land publi- ceras efter referensmånaden. Volym- och prisindex på varu- grupper publiceras efter referenskvartalet. Konsumentprisindex (KPI) mäter hur konsumentpriserna igenom- snitt utvecklas och är det vanligaste måttet på inflationstakten. Utifrån KPI beräknas även underliggande inflation, harmoniserat index för konsumentpriser (inom EU), nettoprisindex (KPI minus indirekta skatter plus subventioner) och prisbasbeloppet. Priserna samlas in av intervjuare i butiker under den vecka den 15 infaller. Priser som är desamma över hela landet, t.ex. alkohol, samlas in per telefon eller med hjälp av blankett. KPI publiceras efter referensmånadens slut. Tidsserier finns för KPI totalt och på varugrupper till 1980. Prisindex i producent- och importled (producentprisindex) Prisindex i producent- och importled (PPI) mäter utvecklingen av de priser som erhålls av svenska producenter samt de priser som betalas av svenska importörer. Priser samlas in för hemmamarknad, export respektive import och index beräknas för varugrupper på dessa marknader liksom för produktionen totalt (hemmamarknad plus export ger producentprisindex) samt för varutillförseln totalt (hemmamarknad plus import ger prisindex för inhemsk tillgång). Statistiken samlas in från 1 200 företag. Köpkraftsparitetsundersökningen (internationella prisnivåjämförelser, PPP) prisnivå jämförs med resten av i form av index både på total nivå och för olika delgrupper, t.ex. livsmedel. PPP an- vänds också för att jämföra olika länders BNP, eftersom en om- räkning med de vanliga växelkurserna inkluderar andra ovidkom- mande faktorer än prisnivån. Undersökningen görs i samarbete mellan ländernas statistikbyråer och . Prismätningarna som görs i omfattar ca 2 200 produkter. Resultaten publiceras av närmare efter referensåret. Aktivitetsindex är en indikator på BNP-tillväxten och mäter den volymmässiga förändringen av aktiviteten i ekonomin. Aktivitets- index är en sammanvägning av uppgifter om industrins produktion, arbetade timmar i offentlig sektor, detaljhandelsomsättning samt export och import av varor. Statistiken tas fram och publiceras efter månadens utgång. Aktivitetsindex är ej officiell statistik. Nationalräkenskaperna (NR) sammanfattar och beskriver ekonomiska aktiviteter och utveckling. Beskrivningen omfattar pro- duktionen av varor och tjänster, inkomstbildning, omfördelning och inkomstanvändning, kapitalbildning samt transaktioner med utlan- det. Det finns även uppgifter över antal sysselsatta och arbetade timmar. Uppgifterna redovisas både för kvartal och för helår. Kvartals- NR innehåller uppgifter främst om produktion och användning. Årsvisa NR görs mer fullständiga och detaljerade och innehåller dessutom inkomster och sparande för de institutionella sektorerna. NR utgår från en stor mängd statistik som sammanställs i konto- form. Kvartals-NR publiceras efter kvartalsskiftet utom efter andra kvartalet då publicering sker . Års- NR publiceras . Tidsserier finns på detaljerad nivå och på mer aggregerad nivå . Försörjningsbalans m.m. finns . Finansräkenskaperna visar var i samhällsekonomin finansiella över- skott och underskott uppstår, hur överskotten placeras och hur under- skotten finansieras. Finansräkenskaperna belyser till exempel utveck- lingen i hushållssparandet och i hushållens finansiella förmögenhet. Statistiken bygger på uppgifter för de olika samhällssektorerna, bl.a. finansmarknads-, kommun- och företagsstatistik. Finansräkenskaper tas fram kvartals- och årsvis. Kvartalsdata publiceras efter tre måna- der och årsdata . Tidsserier finns på kvartal och 1995 . Statistiken över värdepappersfonder visar förändringar i fondernas tillgångar och skulder. Även antalet fondandelar, fondandelsvärde, placering av likvida medel, belopp för sålda och inlösta fondandelar samt hur fondernas tillgångar är fördelade. Uppgifterna samlas in kvartalsvis av samtliga värdepappersfonder som står under tillsyn av . Statistiken publiceras 7–efter kvartals- skiftet. Aktieägarstatistiken visar olika samhällssektorers innehav av aktier i noterade bolag samt deras röstandelar i bolagen. Statistiken bely- ser även olika samhällssektorers ägande på olika marknadsplatser, de största utländska ägarländerna och aktieägarnas fördelning efter ålder och kön. Statistiken grundar sig på VPC:s register och tas fram . Resultaten publiceras 7–efter halv- respektive . Räkenskapssammandrag för kommuner (kommunernas finanser) Statistiken beskriver ekonomin i 289 kommuner vad gäller drift, investeringar, resultat- och balansräkning, ansvarsförbindel- ser, externa utgifter och inkomster samt de kommunägda företa- gen. Totalt finns runt 3 000 variabler. Preliminära data över resul- tat- och balansräkning tillsammans med nyckeltal publiceras i maj året efter räkenskapsåret. Definitiva siffror, som också visar hur resurserna används, publiceras i september året efter räkenskaps- året. Undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) visar hur inkomster- na fördelas bland hushållen och hur stora inkomster olika typer av hushåll har. I inkomsterna ingår bl.a. lön, företagarinkomst, sjuk- penning, föräldrapenning, pension, inkomst av kapital och bidrag. Data samlas in med hjälp av telefonintervjuer och administrativa register för ca 15 000 individer (hushåll). Statistiken samlas in årli- gen och publiceras 17 månader efter referensåret. Hushållsbudgetstatistiken (HBS) redovisar hushållens konsumtion av varor och tjänster för att belysa konsumtionsstandard hos olika typer av hushåll. (fördelat över ) för hus- hållen kassabok över samtliga utgifter. Större utgifter för t.ex. bo- stad, semester och bil samlas in för den senaste 12- månadersperioden. Via register insamlas uppgifter om inkomst, fastig- hetsskatt m.m. Urvalet består av 4 000 individer samt de personer som ingår i samma hushåll som urvalspersonerna. Under- sökningen har gjorts intermittent, men planeras att göras . finns resultat , 1996, 1999, 2000 och 2001. Inkomst- och förmögenhetsundersökningen innehåller uppgifter om inkomster, avdrag, skatter, förmögenhet och sociala ersättning- ar för hela befolkning. Statistiken bygger på deklarations- uppgifter från och redovisas bl.a. efter kommun, kön och ålder. Resultaten publiceras ungefär efter referens- året. I arbetskraftsundersökningarna () får man fram hur många som är sysselsatta respektive arbetslösa samt en mängd annan in- formation om befolkningen sett ur arbetsmarknadens perspektiv, t.ex. yrke, arbetstid, om man har barn, nationalitet, civilstånd och kommun. görs med hjälp av telefonintervjuer och intervjuas knappt 22 000 personer. På kvartal och år framställs mer detaljerad statistik. Resultaten publiceras efter månads- skiftet. För arbetskraftsstatus, arbets- lösa, de som ej ingår i arbetskraften och veckoarbetstid finns tidsserier . Lönestatistiken mäter ersättningen man får för utfört arbete och uttrycks för en given tidsenhet, t.ex. kronor eller månad. Konjunkturlönestatistiken görs för olika sektorer (pri- vat, statlig, och landsting) och belyser lönenivåns ut- veckling. Den årliga lönestatistiken, den s.k. lönestrukturstatisti- ken, ger information om lönernas utveckling, spridning och struk- tur för män och kvinnor, yrkes- och utbildningsgrupper, närings- grenar och regioner. Konjunkturlönestatistiken publiceras ca efter referensmånaden och har för arbetare i privat sektor funnits uppdelat på näringsgren. Lönestrukturstatisti- ken publiceras ca efter referensåret. Timlön efter när- ingsgren finns (månadslön ). För tillverknings- industrin finns serier respektive 1947. Lönestrukturstati- stik finns . Arbetskostnadsindex beskriver den totala arbetskostnadens utveck- ling över tiden. I arbetskostnadsindex ingår lön för arbetad och ej arbetad tid, kontanta ersättningar och andra förmåner samt arbets- givaravgifter enligt lagar och avtal. beräknas och data samlas in i undersökningen över konjunkturella löner. Prelimi- nära indextal publiceras efter mätperiodens slut och definitiva indextal . För industriarbetare har funnits . Vid SCB finns två produkter från vilka lönsummestatistik tas fram, den kontrolluppgiftsbaserade lönesummestatistiken (LSUM) och lönesummor, arbetsgivaravgifter och preliminär A-skatt (LAPS) från skattedeklarationerna. Den kontrolluppgiftsbaserade lönesumme- statistiken (LSUM) bygger på information från de kontrolluppgif- ter (KU), som arbetsgivare och andra utbetalare redovisar till inkomsttagare och skattemyndigheter inför deklarationen. Uppgifterna från kontrolluppgifterna hämtas via () och SCB får härigenom uppgifter om kontant bruttolön, preli- minär A-skatt, skattepliktiga förmåner och sociala ersättningar. Via identiteterna personnummer, organisationsnummer och arbetsställe- nummer på kontrolluppgifterna kan även det utbetalande företagets sektortillhörighet liksom arbetsställets näringsgren och belägenhet m.m. hämtas för alla anställningar som ägt rum. De fullständiga resultaten finns tillgängliga 14 månader efter referensårets slut. Den andra produkten som mäter lönesummor, , arbetsgivaravgifter och preliminär A-skatt (LAPS), hämtas från skattedeklarationerna. Även LAPS är en totalundersökning och baseras på 230 000 skattedeklarationer från företag . LAPS belyser kvartalsvis nivå och utveckling av aggregerade löne- summor, arbetsgivaravgifter och preliminär A-skatt och redovisas främst efter näringsgren och sektor. Dessa öveförs på datafiler från . Uppgifterna publiceras knappt efter kvartalets slut och revideras påföljande kvartal. Tidsserier på total nivå finns . Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) Den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) ger årlig information om sysselsättning, pendling, personal- och närings- struktur. Statistiken är totalräknad och kan brytas ner till låg regio- nal nivå. Statistiken baseras på arbetsgivarnas kontrolluppgifter och de egna företagarnas självdeklarationer.