sou · GQB340d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 12Redovisning av statliga skogsförvaltare Alla statliga skogsförvaltare har genom en enkät fått ange total förval- tad markareal, areal produktiv skogsmark samt svara på hur stor andel av den produktiva skogsmarken som huvudsakligen används för vir- kesproduktion respektive för andra ändamål. De har också fått uppge taxeringsvärde, samt uppgifter om virkesförråd, tillväxt och bonitet för den mark som huvudsakligen används för virkesproduktion. Om- fattningen av reservat, andra skyddsformer samt frivilliga avsättningar och nyckelbiotoper har redovisats. I de fall förvaltarna tillämpar mål- klassning av den produktiva skogsmarken, har det redovisats. De olika markernas användning för andra ändamål än skogsbruk har kartlagts. De andra ändamål som efterfrågats är: –Hänsyn till rennäring –Hänsyn till luftfart, vägar och järnvägar –Utbildning och vetenskapliga ändamål –Övnings- och skjutfält –Friluftsliv och rekreation Som ett led i beskrivningen av förvaltarna har aktuella och relevanta propositioner, betänkanden och riksdagsskrivelser studerats. Dess- utom har myndighetsinstruktioner, regleringsbrev, bolagsordningar och årsredovisningar för de statliga förvaltarna gåtts igenom. 12.1 Kommentarer till redovisningarna Under utredningen har en del problem med materialet framkommit. Ett exempel är att taxerad areal enligt skattemyndighetens fastighets- taxering inte alltid stämmer överens med hur marken brukas och klas- Redovisning av statliga skogsförvaltare sificeras i interna skogliga system och skogsbruksplaner. Ett annat exempel är osäkerheten i arealuppgifterna, något som Riksrevisions- verket (RRV) tidigare uppmärksammat i sin rapport markin- nehav (RRV 1996:48). Det finns en del felkällor i de arealskattningar som är registrerade hos de statliga förvaltarna, t.ex. om arealen verkligen avser produktiv skogsmark eller inte, om marken alls är indelad, färskheten i areal- uppskattningarna etc. För flera av de statliga förvaltarna stämmer inte areal produktiv skogsmark enligt fastighetstaxeringen överens med den areal som brukas för virkesproduktion. Detta gäller för , och . har en större areal produktiv skogsmark i sitt interna skogliga register jämfört med uppgiften i fastighetstaxeringen. Delvis beror det på att en del fastigheter fortfarande var samtaxerade med och att Sveaskog AB:s innehav för- ändras genom förvärv och avyttringar. taxering har en eftersläpning på 1–på grund av processen från fastighets- bildning till omtaxering och ligger därför aldrig i fas med Sveaskog AB:s arealuppgifter. Problemen för berör i huvudsak FD Skog, som hade 333 810 ha produktiv skogsmark för virkesproduk- tion i sitt skogliga register. Av den produktiva skogsmarken var 46 864 ha undantaget från skogsbruk, eftersom den klassats som NO- och NS-objekt i den naturvärdesinventering som då pågick. Till detta kommer oindelad produktiv skogsmark som inte ligger i reservat och skogsmark som är avsatt som naturreservat, men där man inte vet hur stor del som är produktiv skogsmark. Bedömningen är att arealen oindelad produktiv skogsmark utanför reservat är ca 200 000 ha och arealen produktiv skogsmark inom reservaten är 402 827 ha (70 pro- cent av totalarealen 575 000 ha). Sammantaget innebär det att den totala produktiva skogsmarks- arealen inom FD Skog bedöms uppgå till 983 071 ha. Bristen på ordentlig kartläggning medför att en sammanställning av arealerna för FD Skog är behäftad med stor osäkerhet när det gäller den del av marken som inte är fastighetstaxerad eller finns registrerad i verkets interna skogliga register. Ytterligare en felkälla är det faktum att typkoderna i fastighetstaxe- ringen inte stämmer överens med hur marken brukas. Detta gäller ex- empelvis för och . har en stor del mark taxerad som försvarsfastighet, men bedriver bl.a. skogsbruk på delar av den. Redovisning av statliga skogsförvaltare produktiva skogsmark är fastighetstaxerad som skogsmark och resten som försvarsfastighet. För är endast 152 ha av 521 ha taxe- rad som produktiv skogsmark. Resten är t.ex. taxerad som lantbruks- enhet eller småhus med ett värde som understiger , som gatu- eller parkmark på industrienhet eller som kommunikations- eller för- svarsbyggnad. En annan orsak till att redovisade arealer i förvaltarbeskrivningarna inte alltid stämmer med uppgifter i enkätmaterialet är att uppgifterna är hämtade från olika interna register. Det kan exempelvis bero på att det tillkommit underlag i form av skogsbruksplaner, som inte varit tillgängliga tidigare. Redovisningen av förvaltarnas totala markinne- hav innehåller stora osäkerheter när det gäller de mindre förvaltarna, då dessa inte alltid uppgivit all övrig mark utan endast skogsmarks- arealer. För en del förvaltare stämmer inte redovisningen av arealerna med uppgifterna i enkätmaterialet. Orsaken är att det finns övrig mark som inte redovisats. Arealen produktiv skogsmark som redovisats som naturreservat är i de flesta fall osäker. Det beror på att andelen produktiv skogsmark endast skattats för de flesta av dessa områden. Förutom uppgifter om arealer har utredningen även sammanställt kartmaterial för statens fyra större skogsförvaltare och AB kanal- bolag. Arealerna för omfattar endast arealer nedanför barrskogsgränsen. Samtliga nationalparker och naturreser- vat är utmärkta på kartorna. För flera av förvaltarna har endast fastig- hetsbeteckningar funnits tillgängliga och det har inte gått att få fram samtliga koordinater. Kartorna kan därför misstämma något med verkligheten. Dock finns alla större markinnehav med på de presente- rade kartorna. Endast i undantagsfall finns arealer mindre än 500 ha med. Allmänna arvsfondens speciella karaktär och syfte gör att den inte kan jämföras med de övriga statliga skogförvaltarna och kommer där- för inte att redovisas i detta material. Den är emellertid intressant att beakta utifrån perspektivet att skogsmark som tillhör fonden kan an- vändas som bytesmark vid reservatsbildning. Redovisning av statliga skogsförvaltare När Allmänna arvsfonden tar emot kvarlåtenskap, som omfattar egendom av väsentlig betydelse ur kulturhistorisk eller natur- eller kulturvårdssynpunkt, kan fonden avstå från arvet till en juridisk per- son som anses ha särskilda förutsättningar att ta hand om egendo- men. En sådan begäran ställs till Kammarkollegiet. Exempel på detta kan vara att en ideell förening, en kommun eller liknande tar kontakt med Allmänna arvsfonden eller den gode man som fonden utsett. Vid ansökningar som är av intresse från naturvårdssynpunkt ansöker , som i den frågan samarbetar med . Allmänna arvsfonden får mellan 500 och 600 arv. Av dem är det ca 50 som omfattar skog. var skogsarealen 700 ha, var den 1 100 ha. Fondens målsättning är att av dessa fastigheter ska säljas . Efter en värdering sker försäljning på marknaden genom fondens gode man på orten. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en sär- skild fond. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet var ca . Kostnaderna för fondens förvaltning för var ca . och förvaltar egendomar som bl.a. donerats av svenska kungar och andra mecenater. Under se- nare delen av har det framförts olika uppfattningar om do- nationsegendomar ska anses vara statlig egendom eller om de är stif- telser och därmed egna rättsobjekt. På grund av de ställningstaganden Justitiekanslern gjort , får det anses att egendomarna inte ska betraktas som statliga. De berörs därför inte i utredningen. Nedan följer beskrivningar av de myndigheter och helstatliga bolag som förvaltade statlig skogsmark. Varje förvaltare beskrivs ut- ifrån sin historik, sitt förvaltningsuppdrag och verksamhetens inne- håll, organisation och ekonomi. Vidare redovisas markinnehavet och dess användning. De redovisade siffrorna och värdena avser om inget annat anges. Redovisning av statliga skogsförvaltare Av de myndigheter som bedriver skogsbruk redovisas de fyra största myndigheterna först, därefter redovisas övriga myndigheter i alfabetisk ordning. geologiska undersökning (SGU) är ett av staten helägt skogsbolag. Det bildades som ett dotterbolag till , som delade ut till sina aktieägare. Staten förvärvade genom att lösa in bolagets aktier mot en del av sitt aktieinnehav i . Där- igenom minskade statens ägarandel i från till . Staten ansåg att det fanns flera positiva effekter med ett separat statligt skogsbolag, t.ex. konkurrens om vedråvara, ar- rondering av mark vilket underlättar markbyten på kommersiella vill- kor och genom att det blir lättare att överföra mark till staten för stat- liga ändamål (prop. 1998/99:1). I samma proposition anges även att mark, som är skyddsvärd och icke-kommersiell, skulle komma att föras över från till Redovisning av statliga skogsförvaltare Där angavs också att mark skulle komma att överföras från till för att uppnå en renodling av verksamheterna i bolaget och myndigheten. Sveaskog AB:s markinnehav är huvudsakligen beläget i inland samt norra , , och sydvästra . Enligt bolagsordningen ska äga och förvalta fast och lös egendom samt bedriva skogsbruk och skogsindustriell verksamhet och därmed förenlig verksamhet. De övergripande målen för Svea- skog AB:s verksamhet är skogsförvaltning, att utveckla andra värden såsom upplevelser och att vara en oberoende aktör på den svenska virkesmarknaden. Målsättningen är att bedriva ett kommersiellt och effektivt skogsbruk som miljöarbetet och respekten för na- turvärden är centrala i verksamheten. Det överlåtelseavtal som slöts mellan staten och dåvarande för att reglera överförandet av mark till bolaget (se avsnittet om ) kom att gälla även för . förvärvade fast egendom som omfattas av detta avtal när bolaget knoppades av från . Villkoren i avtalets punkter 9.10.5, 9.10.6 och 9.12 gäller nu även för (Huvudavtal avseende etablering av mellan och ). Sveaskog AB:s skogar och skogsbruk är certifierade enligt ISO 14001 respektive FSC. För bolagets verksamhet finns ett övergripande miljö- mål och nio särskilda miljömål fastställda. Miljömålen omfattar bl.a. upprättandet av ekologiska landskapsplaner, bränning, ekologiska bokslut och minskad användning av fossila bränslen. Enligt Sveaskog AB:s miljöpolicy ska företaget bedriva ett kretsloppsanpassat och ut- hålligt skogsbruk. Biologisk mångfald ska tryggas och skogsbruket ska ge en god ekonomisk avkastning. Eftersom företaget förvaltar merparten av de skogliga försöksparkerna i landet har man ett nära samarbete med olika företrädare för den skogliga forskningen i landet. Redovisning av statliga skogsförvaltare år till SkogForsk, utöver den obligatoriska 50-öringen och bolaget är representerat i styrelsen och i en rådgivande grupp. del- tar även på olika sätt i en rad forskningsprojekt inom olika områden till en sammanlagd kostnad av per avverkad m3fub. samarbetar med bl.a. (), Hög- skolan i , några samebyar, , Artdata- banken, Svenskt Trä och . är budgeterade till forskning och utveckling inom områdena skogsbruk, miljö, virkesmarknad och upplevelser, varav ca utgörs av den obligatoriska 50-öringen till SkogForsk. påbörjades ett utbildningsprogram i ekologi och miljö för i första hand planerare. Utbildningen sker inom ramen för och omfattar 5 poäng. Även distriktschefer och andra berörda ska genomgå utbildningen. har en geografisk organisationsstruktur som omfattar ett huvudkontor i och nio distrikt spridda över landet: –(). Dessutom finns ett kontor i med vissa stabsfunktioner för verksamhetsområdena skogsbruk och miljö, virkesmarknad och eko- nomi. Även distriktskontoret i hyser några stabsfunktio- ner. sysselsätter totalt 147 årsarbeten varav ca 50 är tjänstemän. uppgick det sammanlagda antalet anställda till 203 och personalkostnaden till totalt , dvs. /avver- kad m3fub. anser att en bra fördelning vid avverkning ligger mel- lan anställda och resten entreprenörer. Vidare anser att en viss andel egna anställda i avverkning behövs för t.ex. benchmarking och systemstödsutveckling. Redovisning av statliga skogsförvaltare dag av anställda och entreprenörer. Skogsvårds- arbetet utförs av anställda och entreprenörer. Distrikten ansvarar för den operativa verksamheten inom skogs- bruk, miljö, virkesmarknad och upplevelser. Distrikten har fullt resul- tat- och verksamhetsansvar, vilket även gäller virkesaffärerna. Resulta- tet mäts på distriktsnivå, men uppföljningar görs även på verksam- hetsområdesnivå. På distrikten arbetar sammanlagt 19 tjänstemän (). Verksamheten är indelad i fyra verksamhetsområden som sysselsät- ter 30 tjänstemän: –Skogsbruk och miljö (4,4 tjänster) –Virkesmarknad (3 tjänster) –Upplevelser (1,5 tjänster) –Koncerngemensamma funktioner (20,5 tjänster). Koncerngemensamma funktioner inbegriper bl.a. kommunikation, affärsutveckling, ekonomi, fastighetsadministration och personal. Verksamhetsområdena ska stödja, utveckla och leda distrikten inom respektive område. Verksamhetsområde Skogsbruk och miljö ska bedriva ett lönsamt skogsbruk i kombination med skötsel av marker med höga naturvär- den. har ett internt åtagande att på sitt innehav inte sänka andelen äldre skog per distrikt och omlopps- tid (). Detta åtagande, liksom skogsinnehavets åldersklassför- delning, avsättningar i enlighet med FSC-standarden och andra in- terna avsättningsrestriktioner, påverkar volymuttagets storlek. Verksamhetsområde Virkesmarknad ska avyttra Sveaskog AB:s virkes- volymer så att företagets målsättning om att vara en oberoende vir- kesleverantör på marknaden uppfylls. Alla kunder är externa, då före- taget inte äger någon egen industri (). Fokus för verksamheten är kundanpassning och flexibilitet, vilket ska åstadkommas med hjälp av analys, kundstruktur och produktutveckling. Inom verksamhets- området har ett par förbättringsområden identifierats: –leveranssäkerhet – här bedöms den största förbättringspotentialen finnas Redovisning av statliga skogsförvaltare I har det skett en del strukturella föränd- ringar bland köparna av cellulosafiber. fanns endast tre aktö- rer, finns sju, varav flera inte har egen skog. Detta innebär in- tressanta framtidsperspektiv för som råvaruleverantör. Målsättningen är att verksamhetsområde Upplevelser inom en 10-års- period ska omfatta av omsättningen. svarar områ- dena jakt och fiske för av omsättningen. Verksamheten har ännu inga lönsamhetsmål utan är i ett uppbyggnadsskede. budgeterades och för budgeterades 4 mil- joner kr. Strategin är att arbeta tillsammans med främst lokala aktörer. De står för själva arrangemangen, medan genom att stå för upplåtandet av mark, jakt, fiskevatten och genom att vara en aktiv partner till aktörerna bidrar till en fördjupad upplevelse. Företaget kommer inte att investera i anläggningar eller byggnader. har inlett ett samarbete med den finska Forststyrelsen och dess motsvarighet till verksamhetsområde Upplevelser och som kallas för Vilda . Verksamhetsområde Upplevelser har även drivit ett projekt i nordvästra där personalen utför skogs- vårdsarbete hos och arbetar på Fjäll . fastighetstaxering och de markarealer som Svea- skog AB har i sitt indelningsregister stämmer inte överens. Eftersom processen från fastighetsbildning till omtaxering tar 1–är skatte- myndighetens taxering mer statisk än Sveaskog AB:s indelningsregis- ter som förändras genom förvärv och avyttringar. Nedan redovisas arealerna enligt Sveaskog AB:s indelningsregister. Taxeringsvärdet för Sveaskog AB:s produktiva skogsmark uppgick till 3,4 miljar- der kr (exkl. ). Redovisning av statliga skogsförvaltare – total areal 1 270 049 ha (exkl. ) Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 68 m3sk/ha 2,7 m3sk/ha, år 3,3 m3sk/ha, år Andel av tillväxten som avverkas I arealen produktiv skogsmark avsatt för naturvård (96 422 ha) ingår 259 ha egna reservat och 96 163 ha frivilliga hänsynsområden. Area- len nyckelbiotoper uppgår till 9 169 ha. Arealen avsättningar för an- nat än naturvård uppgår till 9 601 ha av vilka ungefär 6 500 ha är för- söksparker för forsknings- och utbild- ningsverksamhet och ca 2 000 ha är avsatta med hänsyn till rennä- ringen. Arealen naturreservat är 38 401 ha. är ett helägt dotterbolag till . Verk- samheten består av kanalrörelse och skogsbruk. äger 1 045 ha produktiv skogsmark varav 944 ha brukas och resten, 101 ha är avsatt för andra ändamål. I avsättningen för naturvårdsän- damål (68 ha) ingår 7 ha nyckelbiotoper. 33 ha är avsatt för det rörliga friluftslivet. var taxeringsvärdet för den produktiva skogsmar- ken . Redovisning av statliga skogsförvaltare Markinnehav – total areal 1 236 ha Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. Egna avsättningar för naturvård Egna avsättningar för annat 151 m3sk/ ha Andel av tillväxten som avverkas Eftersom Sveaskog AB:s verksamhet bedrivs som en integrerad del av bolagets övriga verksamhet särredovisas inte utan behandlas hädanefter som en del av . Virkesproduktion och ekonomiskt resultat avverkades sammanlagt 1 253 000 m3fub fördelat på 58 pro- cent sågtimmer och massaved. Av sågtim- merkunder utgjordes av bolagssågverk och 80 pro- cent av köpsågverk. var Sveaskog AB:s nettoomsättning och rörelseresultatet . Av nettoomsättningen utgör virkes- leveranserna , virkestransporterna samt jakt, fiske, upplåtelser och kanaldrift . Av investeringskostnaden på utgjorde förvärv av skogsmark . investerades i maskiner och inventarier och ytterligare i andra anläggningstillgångar. Redovisning av statliga skogsförvaltare Försäljning av mark genererade , vilket till största de- len avser försäljning av skogsmark i samband med Sveaskog AB:s uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark vid bildandet av naturre- servat. Övriga rörelseintäkter uppgick till , vilket i hu- vudsak avser realisationsvinster vid fastighetsförsäljningar. I de studier av effektiviteten i det statliga skogsbruket som Skog- Forsk och () har gjort på uppdrag av utredningen framgår att drivningskostnaderna per avver- kad m3fub för i och totalt sett ligger i nivå med storskogsbrukets kostnader. Bilden ser lite annorlunda ut om man tittar separat på slutavverkning respektive gallring. Kostna- derna för slutavverkning i norra ligger åtminstone högre än medelkostnaden för det privata storskogsbruket. När det gäl- ler gallring har lägre kostnader i norra , men högre i södra än jämförelse- materialet. I ligger däremot högre i slutavverkningskostnader än jämförelsematerialet, men i nivå med genomsnittet för gallring. När det gäller kostnader för skogsvård har både i norra och i stort sett likvärdiga kostnader per hektar, som det privata storskogsbruket. Sveaskog AB:s kostnader för administration är drygt dubbelt så höga som det privata storskogsbrukets. Sammanfattningsvis låg driv- ningskostnaderna i nivå med det privata storskogsbruket i , men 20–högre i resten av landet. När det gäller intäkterna har den jämnaste prisbilden i södra . Sveaskog AB:s timmerpriser i ligger 5 pro- cent högre för talltimmer, men lägre för grantimmer jäm- fört med det privata storskogsbruket. I ligger priset för tall- timret lägre jämfört med det privata storskogsbruket. Massavedspriset ligger 6–lägre än för jämförda bolag. Det kan förklaras av de långa medeltransportavstånden för i norra . I övrigt är medeltransportavstånden för normala för respektive landsdel. sålde 6–av årsvolymen som avverknings- rätter i de norra regionerna och 13–i de södra. hade både i och i en högre andel slutavverkning än medeltalet för respektive landsdel (8–högre), vilket ger en positiv effekt på både kostnader och intäkter. Förhållandet var däremot det omvända för i Göta- land där andelen virke från slutavverkning låg lägre. Redovisning av statliga skogsförvaltare manfattningsvis ligger relativt bra till när det gäller net- tot per avverkad m3fub i södra , mycket bra till i , men betydligt lägre än det privata storskogsbruket i norra och . Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk För att nå de uppställda miljömålen bedriver ett stånd- orts- och miljöanpassat skogsbruk och medarbetarna fortbildas i vardaglig naturvårdshänsyn. har upprättat ekolo- giska landskapsplaner över skogsinnehavet och arbetar kontinuerligt med att förbättra dessa. Bolaget har även definierat mål för det ekolo- giska bokslutet. Sveaskog AB:s målsättning för det ekologiska bokslutet var att uppnå medelbetyget 4,0 på en femgradig skala, vilket inte riktigt lyckades. Medelbetygen låg i intervallet 3,4–4,1. För föryngringsav- verkning 4,1, för gallring 3,4 och för röjning 3,8. tillämpar inte fullt ut målklassificering av sitt bestånd. Däremot används målklasserna NO respektive NS för t.ex. nyckelbio- toper och frivilliga hänsynsområden i det landskapsekologiska arbe- tet. I brukandet av skogen arbetar man utifrån målklassningens prin- ciper och använder AssiDomän i ämnet. I det skogliga miljöarbetet diskuteras om ska utforma sina naturvårdsansträngningar efter skogsregionernas landskapsekologiska behov, enligt en ny modell med tröskelvärdesin- dex. Denna modell anger vid vilket tröskelvärde arter försvinner på grund av förändringar i skogslandskapet dvs. när blir antalet livsmil- jöer så få att populationerna och arterna försvinner. Det finns 8 400 ha skogsmark i s.k. försöksparker som är upplåtna till SLU för forskning och utbildning genom ett nyttjanderättsavtal mellan och SLU. Det finns fyra försöksparker, från Ätna- rouva i till Tönnersjöheden i . SLU betalar inget arrende för nyttjanderätten av försöksparkerna. Däremot ersätter SLU de merkostnader vid avverkningar som deras verksamhet ger upphov till. Virket tillfaller som tar hänsyn till SLU:s verksam- het vid alla former av skogsåtgärder inom försöksparkerna, vilket sker i en dialog med respektive försöksparksledning. Samråd med olika myndigheter och intresseorganisationer kostar ca (0,per avverkad m3fub). Sveaskog AB:s ambition är att utveckla sin hemsida till en mötes- plats för skogsfrågor. Den ska fungera som ett forum Redovisning av statliga skogsförvaltare för kunskapsutbyte i samverkan med SLU:s hemsida. Genom hem- sidan vill öka kommunikationen mellan dem som är in- tresserade av skogsfrågor, bl.a. genom att lägga ut de ekologiska land- skapsplanerna. Bolaget vill också genom hemsidan förnya de egna försäljningsvä- garna. är målsättningen att av Sveaskog AB:s virkesförsäljning ska ske via nätet där traktbanken ska finnas tillgäng- lig för kunder. Då ska också upplevelseprodukterna vara tillgängliga på hemsidan för allmänheten. ombildades till ett aktiebolag som fick namnet . gick de helstatliga skogsbolagen () samman och blev . Året efter förvärvade genom erbjudande samtliga ak- tier i där staten redan ägde . blev därigenom det fjärde största skogsindustrifö- retaget i och tredje största skogsägare. Bland de stora internationella skogsindustriföretagen var den näst största ägaren av produktiv skogsmark. Förutom 3,2 miljoner ha skogsmark ägde och ett flertal massa- och pappersindustrier både i och utomlands. Tillverkningen var koncentrerad till förpackningspapper och sågade trävaror för i huvud- sak den europeiska marknaden. hade ungefär 70 olika produktionsenheter med ca 13 000 anställda, varav 7 000 i . omsatte då ca . bildades dotterbolaget och delades ut till AssiDomän AB:s aktieägare. Staten erbjöd aktieägarna att byta aktierna i mot . Staten minskade på så sätt sin ägarandel i från till (prop. 1998/99:1). inleddes en strukturomvandling av . Den resulterade i att de flesta massa- och pappers- bruken och andra pappersrelaterade industrier både inom och utom landet såldes.