sou · GQB3118d4 · 2003-01-01 00:00:00 — In particular, the work by Salazar, , Weale and (2002) will be carefully inves- tigated because their approach has shown to be satisfactory10. Their approach is broadly outlined below. Consider the following dynamic monthly regression equation linking the k observed indicators xtj,u , j = 1,L,k , to the unobser- ved interpolland11 yt,u : (L) f ( yt,u ) = 0 + j (L)xtj,u + t,u j= 1 where u=1,2,3, t=0,1,..The subscript t indicates a quarter and u denotes the month within the t-th quarter, L is the lag operator and(L) a polynomial in L. f indicates a function, e.g. f=log. This is a natural generalization of the model for the Activity In- dex. Notice that the specification is on a monthly basis and that the dependent variable is not directly observable. By aggregating this monthly model to a quarterly counterpart, the authors provide a procedure to estimate the model with different specifications of the dynamic structure. The model is programmed in MATLAB and 10At least in . 11This could for example be monthly GDP. has been adequate for . However, it does not work for ! The flash project will be carried through in two major approaches. The first will use the existing approach for producing the Activity Index. Some extensions of the production system will be necessary. The second approach will investigate the new dynamic specifica- tions as outlined in the previous paragraph. The organisation for the GDP flash project has a design typical for Statistics Sweden12 and is shown in Figure 6.1. There is a project leader, a steering group, a user group and an expert group. Special attention for implementation has been made by forming an imple- mentation group13 and a production group. The test production of a preliminary GDP should be made as re- alistic as possible. That means it should be considered as normal production of official statistics including a shadow publication of a press release. The user group represents the public. There will be two publications of the QGDP-indicator, based on the Activity Index for the first month of the quarter. This is the first estimate. The second publication will be based on the Activity Index for the second month of the quarter14. There should also be an analysis of the present prediction of QGDP and the major indicators of the Activity Index, e.g. the index of production, retail sales, etc. When the first preliminary estimate of QGDP is available, there will also be an analysis of the prediction error. A presentation of this analy- sis will be given to the user group and the steering group for di- scussion. The research within the project will be documented in a report and published in e.g. JOS.15 After one year, i.e. after 12 pre- dictions, a final decision about an official version of the predictions will be made. 12We may say extended design. 13We do not think that MATLAB is the proper software for producing statistics. Other solutions seem to be necessary. 14All data up till and including the last month. 15Journal of Official Statistics. -General of Statistics Swedenand other important people -ONS(MartinW.) -running the system -press release, webb, Chow, G. & , A. (1971), Best linear unbiased interpolations, distribution and extrapolation of time series by related series, , 53, 372-75. Salazar L., J. , M. Weale and S. (2002), Indicators of Accounts, ONS Sept. 16, 2002. , S. , (2002), BNP och Aktivitetsindex, SCB. (1998), An Activity Index for the Swedish Economy, SCB. (2002:1),Säsongrensning av nationalräkenskaperna – Översikt, SCB. (2002:2), Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken – Uppsnabbning av BNP med användning av Aktivi- tetsindex, SCB. Svart ekonomisk aktivitet är uppenbart en mycket besvärande före- teelse i moderna välfärdssamhällen, både genom det skatteundan- dragande som det medför och den snedvridning av konkurrensför- hållanden som detta innebär. I fokus här är emellertid de kvalitets- problem som uppkommer i den ekonomiska statistiken, genom att verksamheter som är dolda inte kommer att avspeglas i statistiken, som ju därför i kanske många fall kan bli starkt missvisande. Nationalräkenskaperna (NR), som avser att ge en fullständig bokföring av ekonomiska transaktioner för alla aktörer i samhället, bygger i mycket stor omfattning på den ekonomiska statistiken men även statistiken över sysselsättning berörs både som beräk- ningsunderlag och för tabellredovisning. Även NR påverkas nega- tivt av de brister som vidlåder statistiken till följd av svart ekono- misk aktivitet. Ambitionen är dock att så långt som möjligt korri- gera dessa brister, vilket också sker fast med varierande framgång. Att det sistnämnda är fallet beror på att incitamenten till undan- dragande gäller främst inkomster medan utgifter oftast kan antas vara mer korrekt återgivna. I NR arbetar man därför med både be- räkningar som avspeglar olika utgifter, t.ex. konsumtion och inve- stering, och beräkningar som redovisar produktion och inkomster. Utsikterna att fånga in den svarta ekonomin är sålunda förhållan- devis gynnsamma i beräkningarna över utgifterna medan proble- men i stället uppstår när det gäller att komplettera produktions- och inkomstberäkningarna så att även de på ett så korrekt sätt som möjligt avspeglar den svarta ekonomin. Följande beskrivning går i avsnitt 2 in på frågor som rör den svarta sektorns sammansättning när det gäller olika företagstyper och inkomstslag. I avsnitt 3 görs en operativ avgränsning där svart ekonomisk aktivitet preciseras i förhållande till det vidare begreppet informell ekonomi – detta sker med ledning av olika feltyper som identifierats i RSV:s arbete med taxeringsrevisioner. Därefter beskrivs i avsnitt 4 några olika meto- der som används för att mäta omfattningen av svart ekonomi. Av- snitt 5 beskriver hur man i NR behandlar den svarta sektorn och hur den påverkar olika beräkningsdelar i NR. Slutligen läggs i av- snitt 6 förslag till statistikutbyggnader och olika metoder för be- räkning av svart ekonomi som skulle kunna tillgripas när direkta statistiska mätningar ej är möjliga. 2Sammansättning och klassificering av svart verksamhet Eftersom utredningar angående omfattningen av svart ekonomisk verksamhet kan antas komma att beröra både ekonomisk och indi- vidbaserad statistik är det nödvändigt att redan på ett tidigt stadium klargöra några viktiga klassificeringsfrågor. En utgångspunkt är då principerna i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) som bl.a. innebär att ekonomisk verksamhet i näringslivet alltid har sitt ursprung i företag. De ekonomiska verksamheter som räknas till den vita sektorn och sålunda inte är dolda, återfinns i olika re- gister, t.ex. företagsregister, momsregister samt inkomst- och skat- teregister. Företagen är av två huvudtyper, dels aktiebolag m.m., dels personliga företag. Till aktiebolagen m.m. räknas förutom rena aktiebolag också ekonomiska föreningar samt handels- och kom- manditbolag – där ingår också små aktiebolag, s.k. fåmansbolag. De personliga företag som är registrerade består av enkla bolag, där ägaren deklarerar sin inkomst som intäkt av näringsverksamhet. I ENS benämns denne som egenföretagare (self-employed). Aktie- bolag m.m. förs i ENS till sektorerna icke-finansiella respektive finansiella företag, sammantagna kallade bolagssektorn, medan per- sonliga företag förs till hushållssektorn. ENS innehåller i ett kapitel om befolkning och arbetskraftsinsats också en del individstatistiska definitioner. I arbetskraften ingår sålunda anställda, egenföretagare samt arbetslösa. Anställda inom näringslivet finns både hos aktiebolag m.m. och personliga företag medan egenföretagare enbart är relaterade till de personliga företa- gen. Anställda har sin inkomst i huvudsak från anställning men kan ha sidoinkomster bl.a. från näringsverksamhet. Egenföretagare har inkomst i huvudsak från personliga företag, men kan ha sidoin- komster även från t.ex. anställning. Arbetslösa är däremot per defi- nition helt i avsaknad av inkomster från anställning eller egenföre- tagande. Den del av ekonomin som kännetecknas av skatteundandragande brukar betecknas som den informella ekonomin. Där ingår såväl den svarta ekonomin som illegal ekonomisk aktivitet, t.ex. hem- bränning, prostitution och knarkhandel. Skatteundandragande sker också i form av fusk med redovisning av överföringsinkomster, t.ex. ränteinkomster, utdelningar och reavinster. Här behandlas endast den svarta ekonomin. Både informell ekonomi och svart ekonomi definieras operationellt i avsnitt 3. Svart ekonomisk verksamhet skall i princip ingå i ENS men man är där inte särskilt explicit om hur man skall klassificera de olika former som syns förekomma. Primärt finns det sålunda både hos aktiebolag m.m. och hos personliga företag svart ekonomisk verk- samhet, där den arbetskraftsinsats detta kräver kan knytas till de personer som är verksamma i dessa företag. Sekundärt kan emeller- tid vid sidan om en huvudsaklig anställning också bedrivas ekono- misk verksamhet, som ej registreras men som ej heller kan knytas till något annat anställningsförhållande. I dessa fall måste verksam- heten ses som bedriven av egenföretagare, vars personliga företag ej är registrerade. Så måste bli fallet också för personer som helt sak- nar anknytning till arbetsmarknaden, t.ex. studerande och pensio- närer. Frågan är hur den sistnämnda typen av svart ekonomisk verksamhet, som skulle kunna benämnas oredovisat extraknäck, skall definieras och klassificeras. Svart ekonomisk verksamhet hos registrerade företag torde i hu- vudsak bestå antingen i att skattepliktig omsättning eller intäkter av försäljning i ett företag inte redovisas lagenligt eller att kostna- derna överrapporteras med hjälp av fingerade fakturor1. Genom denna försäljning vid sidan om bokföringen/fingerad fakturering uppkommer ett kassaflöde som företaget/företagaren kan använda på olika sätt. För ett aktiebolag kan det handla om att a) avlöna en redan anställd utöver vad som anges på kontrolluppgifterna, att b) anställa ytterligare en eller flera personer tillfälligt, utan anmälan till skattemyndighet, eller så kan c) ägaren/ägarna stoppa pengarna i egen ficka. Det sistnämnda kan antas gälla främst för mindre bo- lag, bl.a. fåmansbolag. Personer som faller under kategorin a) betraktas som anställda även till den del som gäller de svarta inkomster som på angivet sätt skapats i företaget och dessa ersättningar blir då betraktade som svarta löner. Också fall b) räknas som anställning enligt ENS, jfr definitionen i paragraf 11.12 som anger att relationen arbetsgivare – anställd kan gälla både formella och informella överenskommelser, som ingåtts frivilligt. Om man t.ex. i en intervjuundersökning ställer frågorna på ett genomtänkt sätt kan man räkna med att både kategorierna a) och b) anges som svartarbete. Fall c) är emellertid mer tveksamt i detta avseende trots att det också här rör sig om ett anställningsförhål- lande – ägaren till t.ex. ett fåmansbolag får i allmänhet ut större de- 1 Om inkomstuttag görs med hjälp av fingerade fakturor, t.ex. som materialkostnader måste detta i NR betraktas som felklassificerade kostnader, som i stället skall bokföras som löner eller rörelseintäkter. len av sin ersättning från företaget i form av lön, vilket måste upp- ges på kontrolluppgifterna1. Hos aktiebolagen kan nämligen svarta inkomster knappast bibehållas i företaget, eftersom nettointäkten av rörelsen – driftsöverskott enligt terminologin i ENS – alltid måste kunna relateras till balansräkningarna, för vilka man ju är re- dovisningsskyldig. Motsvarigheten till fall a) och b) gäller för de personliga företa- gen med anställda. Eftersom företagarens legalt redovisade uttag av medel för egen räkning redovisas som intäkt av rörelse – samman- satt förvärvsinkomst enligt terminologin i ENS – är det naturligt att även inkomstuttag genom försäljning vid sidan om bokföringen eller genom fingerade fakturor klassificeras likartat. Detta gäller både företagen med och utan anställda. Slutligen gäller frågan de ej redovisade inkomster som erhålls ge- nom försäljning direkt till konsument eller annan användning, utan att något registrerat företag är involverat vare sig som arbetsgivare eller som kund, dvs. Detta kan förekomma för alla anställda, t.ex. då en anställd i en byggfirma åtar sig bygg- jobb åt andra kunder än arbetsgivarens. Det är heller inte begränsat till bolag eller personliga företag utan kan förekomma också bland anställda i offentlig sektor eller bland arbetslösa och pensionärer. Här är det då ej meningsfullt ett tala om något informellt anställ- ningsförhållande och verksamheten måste betraktas som bedriven av ett oregistrerat personligt företag – inkomsten blir då en oredo- visad sammansatt förvärvsinkomst. Slutsatsen av allt detta blir att en stor del av de svarta inkomster som kan knytas till registrerade företag torde bestå av svarta löner. Svarta sammansatta förvärvsinkomster som uppkommer hos de registrerade personliga företagen torde vara relativt sett mindre omfattande, helt enkelt därför att antalet egenföretagare är obetyd- ligt i förhållande till anställda. Omfattningen av sammansatt för- värvsinkomst i form av oredovisat extraknäck i oregistrerade per- sonliga företag är dock svårare att bedöma; noteras bör att här kan ju även arbetslösa eller personer utanför arbetskraften vara involve- rade2. Enligt detta klassificeringsschema skulle svart ekonomisk verk- samhet kunna hänföras till följande typer: 1En p.g.a. skattelagstiftningen normalt mindre del kan tas ut som aktieutdelning, vilket är en kapitalinkomst, men definitionerna i ENS innebär att också de medel som stoppas i egen ficka hänförs till kategorin löner. 2Personer utanför arbetskraften saknar definitionsmässigt anknytning till vit arbetsmarknad men skulle sålunda kunna ha anknytning till svart sådan. Också arbetslösa skulle enligt detta klassificeringsschema kunna ha sidoinkomster från oregistrerade personliga företag. 1.Oredovisad omsättning hos aktiebolag m.m., som bör re- dovisas som tillägg till produktionsvärdet och som särredo- visas som tillägg till bolagens lönesummor. 2.Oredovisad omsättning hos personliga företag med anställ- da, vilket bör redovisas som tillägg till produktionsvärdet och som särredovisas, dels som tillägg till företagens löne- summor, dels som tillägg till företagens sammansatta för- värvsinkomst. I motsats till vad som gäller för aktiebolagen ställs man här inför problemet att bara en del av tillägget skall föras som lön. 3.Oredovisad omsättning hos registrerade personliga företag utan anställda, vilket bör redovisas som tillägg till produk- tionsvärdet och särredovisas som tillägg till företagens sam- mansatta förvärvsinkomst. 4.Oredovisad omsättning i form av oredovisat extraknäck hos ej registrerade personliga företag, som förutsätts vara utan anställda och som bör redovisas dels som tillägg till produktionsvärde, dels som tillägg till sammansatt för- värvsinkomst. All ekonomisk verksamhet förutsätter insatser av arbetskraft, så även den svarta delen. Arbetstimmar läggs sålunda ner inom bolag och registrerade personliga företag utöver de som avser den regi- strerade verksamheten. När det gäller anställda som är avlönade svart – dvs. utan att kontrolluppgifter lämnas – är det i princip möj- ligt att mäta tidsåtgången i t.ex. arbetade timmar eller årsanställda. Mätningen kan i så fall knappast ske på annat sätt än genom att ställa frågor om detta hos anställda. Detta täcker då en del av den försäljning som sker vid sidan av bokföringen. Resten tillfaller äga- ren antingen som lön om det rör sig om ett fåmansbolag eller som sammansatt förvärvsinkomst om det gäller ett personligt företag. Det är som framgått mera tveksamt om dessa inkomstuttag kan kvantifieras i form av t.ex. arbetade timmar och om de kan fångas in genom intervjuer på samma sätt som för de anställda. Ovan har behandlats ekonomisk aktivitet som ägt rum men som undanhållits i redovisningen genom att försäljningsintäkter hos företag – vari inkluderas även oregistrerade företag – redovisats för lågt. Det finns emellertid också inkomster som skapas genom felaktig redovisning av kostnaderna. Som nämnts ovan kan detta ske genom fingerade fakturor, vilket möjliggör obeskattade in- komstuttag. Det kan också ske genom att företagsägare gör inköp för privat bruk men bokför detta på företaget. Det kan vidare gälla anställda som med eller t.o.m. utan arbetsgivarens goda minne an- vänder företagets kontokort för vissa inköp för eget bruk. Dessa inköp skall behandlas som oredovisad naturaförmån, som när det gäller aktiebolag skall bokföras som lön, och som anting- en skall läggas till produktionsvärdet eller föranleda nedjustering av de övriga kostnader där de bokförts. För personliga företag är det inte bara lön det gäller, utan här påverkas – och säkert i än högre grad – nettointäkten eller med NR-terminologi sammansatt för- värvsinkomst. Företeelsen innebär att vi utöver de fyra ovannämn- da formerna av svart ekonomisk verksamhet också har en femte typ, som benämns fingerad fakturering samt felaktigt redovisade naturaförmåner. 3Operativ avgränsning mellan svart ekonomisk aktivitet och övrig informell ekonomi. Begreppet informell ekonomi täcker både svart ekonomisk aktivi- tet, som skall ingå i NR, illegala aktiviteter, som ännu inte ingår i NR, och skatteundandragande ifråga om transfereringar, såsom räntor och utdelningar, reavinster, förmögenheter eller felaktiga avdrag. Med stöd av information från RSV rörande olika feltyper i dekla- rationer som behandlas inom skatteförvaltningen är det möjligt att göra en operativ avgränsning så att de olika feltyperna delas upp i två grupper – en som berör svart ekonomisk aktivitet och som bor- de beaktas i NR, och en som berör övrig informell ekonomi. Även de sistnämnda kan påverka uppgifter som redovisas i NR, men am- bitionen att göra några justeringar föreligger ej. Sålunda görs inga korrektioner för skatter som är undandragna genom oredovisade reavinster, felaktigt angivna förmögenheter eller felaktiga avdrag. För stora företag anges följande feltyper: 1.Arbetsgivaren ger olika typer av ersättningar och förmåner till anställda men i kontrolluppgifterna underrapporteras den del som skall vara skattepliktig. 2.Skattemässigt oacceptabel vinstöverflyttning till utlandet genom internprissättning inom koncerner antingen genom att det svenska bolaget betalar för mycket för något man fått från utlandet eller genom att det svenska bolaget till- handahåller en vara/tjänst som producerats i och tar för lite betalt. Det handlar alltså om antingen a.felaktig prissättning på varor, b.felaktig prissättning för tjänsteprestationer eller c.räntebetalningar på lån. 3.Periodiseringsfel (beskattningen senareläggs) t.ex. vid stör- re långvarigt bygge. 4.Värderingsregler (nedskrivning, kundfordringar, varulager- värdering, klassificering byggnad/inventarier m.m.). 5.Diverse konstruktioner där man tar steget över vad som är skattemässigt acceptabelt – kan förekomma t.ex. vid fö- retagsöverlåtelser (även relativt små företag) via skattepara- dis, konstruktioner med utländska kapitalförsäkringar, lea- singavtal m.m. Typ 1 skall i NR betraktas om oredovisade naturaförmåner, som skall ingå som tillägg till lönesumman. Antingen måste man då kor- rigera de kostnadsslag där de bokförts eller måste tillägg göras till försäljningsvärdet. Typ 2a och b påverkar värdet av importen (alt. exporten) och en- ligt ENS skall man vid betydande avvikelse från normalt marknads- pris göra en justering eller åtminstone en separat redovisning. Fel- typen är sålunda av viss relevans trots att den inte berör svart eko- nomi. Typ 2c samt typerna 3–5 är inte relevanta att beakta som nå- gon form av svart ekonomisk aktivitet. För små och medelstora företag anges följande feltyper: 1.Genuint svartarbete där löneutbetalningar eller ersättning till egenföretagare hålls utanför bokföringen och inte redo- visas till skattemyndigheten. Utrymme skapas genom att hålla inkomster utanför redovisningen eller genom att upp- ge kostnader (falska eller fingerade fakturor) som inte finns. 2.Anställda ges dolda ersättningar (traktamenten, kontokort, andra förmåner) 3.Försäljning sker direkt till konsument och tas inte upp i företagets bokföring medan pengarna stoppas direkt i fickan (kontantbranscher särskilt utsatta – frisörer, godisaffärer, taxi m.m.). 4.Privata kostnader får belasta företaget (fåmansbolag, en- skilda firmor). c.underlåten beskattning av privat utnyttjande t.ex. bil e.anskaffning av rörelsefrämmande kostnader. 5.Ersättningar för i utfört arbete tas ut via skattepa- radis (bl.a. konsultbranschen). 6.Ersättningar tas ut via skatteparadis utan att det i botten finns något egentligt utfört arbete som motiverar ersätt- ningen. Omvandling av det som borde ha varit tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster på ett från skattesynpunkt icke acceptabelt sätt. Regler finns för hur fördelning får ske men de är snåriga och svåra att upprätthålla. a.löpande uttag som skattefri utdelning b.ägarna tar ut låg löpande lön och bygger upp ett högt värde på företaget som sedan säljs (förekom- mer även via skatteparadis). 8.Företag redovisar varu/tjänsteförsäljning i fel moms- grupp (lägre än den bransch som det verkligen gäller alter- nativt momsbefriat när moms skall utgå). Typ 1 måste betraktas som svart ekonomi både när det gäller un- derrapportering av försäljning och överrapportering av kostnader genom fingerade fakturor. Eftersom de sistnämnda inte motsvaras av försäljningsintäkter hos andra företag måste justering göras av insatskostnaderna i de branscher där sådant fusk förekommer. Där- igenom höjs löner eller sammansatt förvärvsinkomst på samma sätt som vid korrektion för underrapporterad försäljning. Typ 2 är svart ekonomi, på samma sätt som typ 1 för stora företag, liksom även typ 41. Typ 3 är också svart ekonomi och skall korrigeras genom tillägg till försäljningsvärden så som vid övrig underrapportering. Typ 5 och 6 är betalningar som egentligen borde bokföras som lön till svenska hushåll och i betalningsbalansstatistiken likställas med 1 Förbjudna lån påverkar dock inte svart ekonomi. Om så ej sker är det fråga om svart ekonomi som ej fångas in i de nuvarande BNP-beräkningarna. Typ 7 och 8 är där- emot former av fusk som syns falla utanför svart ekonomi. För mer renodlad handel anges följande: 1.Rena momsbedrägerier (utan att någon real verksamhet finns) med falska fakturor för att få tillbaka ingående moms (som ald- rig betalats i något tidigare led) bl.a. i form av s.k. karusellhan- del. 2.Företaget uppger till skattemyndigheten att det sålt varor på export (och befrias då från svensk moms). Men varorna går ald- rig iväg utan avleds och säljs i praktiken på den svenska markna- den. 3.Företaget köper insmugglade varor (och undgår då moms som skulle påförts av tullen) som sedan säljs vidare direkt till kon- sument i . Alternativt köps insmugglat gods (genom på- hittade fakturor) och säljs vidare till företag. Driftsställe kan vara svårt att fastställa. Vinst som borde beskattats i hamnar någon annanstans (eller ingenstans). Få fall men komplicerade frågor. Försäljning med leverans on-line direkt till kon- sument är svårt att kontrollera (särskilt om försäljningen dess- utom sker från utlandet). Moms riskerar att tappas. Företeelsen bedöms än så länge ha liten omfattning. Typ 1 är annorlunda än typ 1 för små företag ovan, och ingen reell verksamhet bedrivs. Det är frågan om fusk och företeelsen bör be- traktas som övrig informell ekonomi. Också typ 2, 3 och 5 är en form av skattefusk som tillhör övrig informell ekonomi. Typ 4 är däremot produktion som ej redovisats korrekt och bör betraktas som svart ekonomi. För privatpersoner redovisas punkter som delvis är spegelbilder av vad som ovan angetts för företagen: