sou · GQB374d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Vidare har medlemmar enligt stadgarna rätt till visst biträde från föreningen i rättsliga tvister med hyresvärden samt även rätt till medlemstidningen . Detta är de varor och tjänster som tillhandahålls medlemmarna i föreningen. Ett annat viktigt moment i föreningens verksamhet, är föreningens förhandlingsverksamhet, som har sin förebild i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Enligt hyresförhandlingslagen (HFL) skall föreningen förhandla om bland annat hyror med de hyresvärdar med vilka föreningen har ett särskilt avtal. Enligt HFL skall dock föreningen förhandla för alla hyresgäster som har en så kallad förhandlingsklausul i sitt hyresavtal, oberoende av medlemskap i . Detta medför att föreningen förhandlar om hyror för cirka 1,4 miljoner lägenheter. De hyregäster som omfattas av detta system erlägger i sin hyra en särskild ersättning till , under förutsättning att avtal om detta har träffats med hyresvärden. Frågan om denna ersättning, liksom viss annan ersättning, är mervärdesskattepliktig, har prövats av Regeringsrätten i förhandsbesked , i mål nr 2244-2000. Regeringsrätten bedömde i detta mål dessa ersättningar som icke-mervärdesskattepliktiga. Föreningen utgår från att denna fråga därmed slutligen är avgjord. Som framgår av beskrivningen ovan är en ideell förening utan vinstintresse. I medlemskapet eller genom medlemsavgiften erhåller medlemmarna varor och tjänster, efter traditionellt facklig förebild, en medlemstidning och visst rättsligt stöd i tvister med hyresvärdar. För att undvika osäkerhet om föreningens rättsliga status i mervärdesskattehänseende som eljest kan bli följden om förslaget genomförs, hemställer föreningen att regeringen även i propositionstext uttalar att utgör ett exempel på en organisation som avses i nämnda paragraf. Uppmjukning av 3 kap 11 b § ML Föreningen föreslår att det tydliggörs att uppräkningen av organisationers ändamål som undantas från skatteplikt i 3 kap 11 b §, endast utgör exempel på godtagbara ändamål. Föreningen menar att en sådan uppmjukning lämpligen kan ske genom att exemplifieringen avslutas med skrivningen eller därmed jämförlig karaktär eller liknande. har förståelse för att det svenska regelverket skall harmoniseras med när det gäller mervärdesskatt. Således har föreningen i stort inte heller några invändningar mot utredningens förslag om en anpassning av terminologi och systematik. Däremot känner en farhåga över att förslaget kommer att försvåra och i vissa fall omöjliggöra det ideella arbete som kan betecknas som en svensk modell, och som är unik vid varje internationell jämförelse. För att undvika att den svenska folkrörelsen slås i spillror som en följd av ökade skattebördor, bör enligt föreningens uppfattning, i lagtext tydliggöras att även organisationer med syften som är jämförliga med de i lagtexten angivna, omfattas av undantaget. Detta kan lämpligen ske genom att uppräkningen av godtagbara ändamål avslutas med skrivningen eller därmed jämförlig karaktär. På så sätt markeras att de i lagtext angivna ändamålen skall ses som exempel. Föreningen kan inte se att en sådan uppmjukning skulle strida mot EG:s direktiv. Föreningen vill vidare markera att en sådan anpassning i det närmaste är nödvändig eftersom den språkliga utformningen av bestämmelsen är föråldrad och i flera avseenden inte anpassad till svenska förhållanden. Detta konstaterar också utredningen. menar att det alltid måste krävas av svensk lagstiftning, att den får en språklig utformning som är anpassade till de förhållanden som gäller här. Detta kan lätt åstadkommas genom ett tillägg av det slag föreningen förordar. Undantag från skatteplikt för tillhandahållande till medlemmar Utredarens förslag innebär att försäljning av varor och tjänster mot särskild avgift riskerar att bli momspliktig oavsett om det sker till medlemmar eller ej. För del skulle detta kunna leda till att de kyrkliga handlingarna (dop, konfirmation, vigsel och begravning) blir momspliktiga i de fall församlingen tar en avgift för detta. En sådan konsekvens anser vi vara orimlig. Vi menar att direktivet skall läsas så att tillhandahållandet skall ske i medlemmarnas intresse och inte enbart till medlemmarna. En sådan syn skulle innebära en öppning för att de kyrkliga handlingarna även fortsättningsvis skulle vara momsbefriade oavsett om de avser kyrkotillhöriga (medlemmar) eller icke kyrkotillhöriga. Ett sådant vidare synsätt leder inte heller till något konkurrensproblem eftersom de kyrkliga handlingarna inte kan anses vara konkurrensutsatta. 8.3.24 Svenska Röda Korset Röda Korsets medlemsavgifter är inte ersättning för några tjänster utan snarare en förutsättning för att föreningen skall kunna utföra sitt ideella ändamål. Röda Korsets drygt 300 000 medlemmar betalar en medlemsavgift på . För medlemsavgiften erhåller medlemmen förutom medlemskap, . En medlemstidning är med dagens lagstiftning undantagen från skatteplikt antingen genom undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML eller genom undantaget från beskattning enligt 4 kap. 8 § ML (service till medlemmar). Även om medlemstidningen erhålls mot medlemsavgift är det inte helt uteslutet att tillhandahållandet kan ses som tillhandahållande utan motprestation och till följd därav ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde (detta är även utredningens åsikt, s. 394). I och med förslaget att avskaffa undantaget för periodiska publikationer i 3 kap. 13-14 §§ ML och undantaget för beskattning enligt 4 kap. 8 § ML kommer varor och tjänster som erhålls mot medlemsavgifter att momsbeläggas. Emellertid föreslås ett nytt undantag i momslagen; omsättning av varor och tjänster som tillhandahålls av en organisation utan vinstintresse med ett särskilt ändamål till medlemmar mot stadgeenligt bestämd avgift. Förutsatt att vi och våra lokalföreningar kvalificeras som en organisation utan vinstintresse och har ett filantropiskt eller annat ändamål som krävs för undantaget, är tanken att Röda Korset kommer att kunna tillhandahålla varor och tjänster mot medlemsavgift momsfritt även i fortsättningen, om tillhandahållandet inte sker av annan. Röda Korsets uppfattning är att utredningens förslag innebär tveksamheter om det nya undantaget kommer att kunna tillämpas av oss. Visserligen erhåller våra medlemmar en medlemstidning för medlemsavgiften men, precis som utredningen har varit inne på, kan sådana tillhandahållanden anses ligga utanför mervärdesskattens tillämpningsområde eftersom det är en vara av mindre värde. Följden av att man inte tillhandahåller varor och tjänster som är undantagna skatteplikt blir att man heller inte kan får rätt att anordna penninginsamlingsevenemang utan att dessa beläggs med moms. Röda Korset är mycket kritisk till utredningens förslag om att införa ett nytt undantag som med all sannolikhet inte kommer att kunna tillämpas i någon större omfattning för de flesta ideella föreningar. Detta skulle resultera i att undantaget för penninginsamling inte kan tillämpas, vilket inte är rimligt. Vi har under rubriken medlemsavgifter redan påpekat att det nya undantag som utredningen föreslår troligtvis inte är tillämpbart. Motsvarande undantag i direktivet undantar varor och tjänster som sker till förmån för medlemmarna. Undantaget i direktivet kan tolkas som att det inkluderar tillhandahållanden som sker till annan än medlemmarna under förutsättning att det görs i medlemmarnas gemensamma intresse. Direktivets text kan även inkludera tillhandahållanden som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Utredningen anser emellertid att den rimligaste tolkningen av direktivet är att regeln endast skall gälla tillhandahållanden till medlemmar. Vidare är utredningens uppfattning att regeln endast bör omfatta tillhandahållanden mot medlemsavgift. Röda Korset anser att det är anmärkningsvärt att utredningen så snävt tolkar direktivets bestämmelser och inte lägger fram ett förslag som inom direktivets tolkningsutrymme kan undanta fler ideella organisationer från skatteplikt och därmed verka för svenskt föreningslivs bästa. Våra lokala föreningars verksamhet skulle drabbas hårt om moms infördes på sådana aktiviteter som har varit momsbefriade tack vare en naturlig anknytning till dess ideella ändamål. Med ett införande av direktivets undantag för tillhandahållanden i medlemmarnas intresse mot ersättning, skulle våra lokala föreningar inte drabbas lika hårt. Röda Korsets uppfattning är att har en möjlighet att införa undantag i medlemmars intresse och som sker mot annan ersättning än medlemsavgift. Detta skulle i viss mån kompensera slopandet av 4 kap. 8 § ML. Försäljningsintäkter såsom försäljning av diverse profilprodukter, föreläsarintäkter etc. kommer i annat fall att bli momspliktiga, vilket på ett radikalt sätt skulle minska finansieringen av den allmännyttiga hjälpverksamheten. För att inte konkurrenssnedvridningar skall uppstå har utredningen även föreslagit att undantaget för tillhandahållanden till medlemmar endast gäller sådan omsättning som normalt inte görs av annan än de ifrågavarande organisationerna. Utredningen har valt att utforma regeln på samma sätt som gjorts i 3 kap. 23 a § ML eftersom det är enklare att tillämpa än direktivets motsvarighet att undantaget inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Vår uppfattning är att undantaget, som redan innan konkurrensbestämmelsen är svår att tillämpa, nu i det närmaste blir omöjlig att tillämpa. I betänkandet nämns medlemsblad, årsbok, viss rådgivning eller en gemensam utflykt som exempel på vad som kan tillhandahållas mot medlemsavgift och som normalt inte tillhandahålls av annan. Mot bakgrund av vad som sagts ovan - att varor och tjänster av mindre värde som tillhandahålls mot medlemsavgift ligger utanför mervärdesskattens tillämpningsområde - har vi svårt att se att våra medlemmar kommer att kunna tillämpa det nya undantaget. Vi menar att följande formulering avseende konkurrensneutraliteten skulle vara lämplig som den ligger i linje med direktivets andemening: Undantaget är inte tillämpligt om det är uppenbart att en tillämpning av bestämmelsen skulle leda till en snedvridning av konkurrensen. 8.4Undantag för tillhandahållande inom idrottsområdet Utredningen föreslår att undantag från skatteplikt inom idrottsområdet skall gälla för tjänster som omsätts av organisationer utan vinstintresse (stat och kommun är undantagna enligt andra regler). Förslaget innebär att entréavgifter för publik till idrottsevenemang och deltagarnas avgifter vid utövande av idrott liksom tidigare undantas från skatteplikt. Undantaget omfattar dock inte omsättning av varor. Andra omsättningar som sker för att finansiera den idrottsliga verksamheten beskattas om inte något annat undantag är tillämpligt. Utredningen menar att undantaget inte bör föranleda några konkurrensbegränsningar. Inträden till idrottsevenemang och avgifter för att utföra idrott som utförs av andra än stat, kommun och förening omfattas av en reducerad skattesats på . Med en så låg skattesats kommer många aktiviteter gynnas av att beläggas med mervärdesskatt eftersom avdragsrätten har ett betydande värde. Utredningen föreslår därför inte några begränsningar av undantaget. har inget att invända mot förslaget RF-stämman i den 29 –har gjort följande uttalande: "Den svenska folkrörelseidrotten bygger på ideella ledares insatser i de lokala föreningarna. Det är dessa amatörer, i ordets mest positiva bemärkelse, som bär upp verksamheten. Det gäller även föreningarnas administration. När den s k , i sin strävan att EU-anpassa de svenska momsreglerna, lägger förslag som innebär att huvuddelen av de svenska idrottsföreningarna tvingas in i momssystemet innebär detta ett avsevärt betungande merarbete för våra föreningar. Det innebär en ökad ekonomisk börda, men också, framför allt för de mindre föreningarna, en ökad administration, som mycket få kassörer i dessa föreningar är utbildade att hantera. avstår andra medlemsländer i EU från motsvarande anpassning av sina regler. RF-stämman, som representerar över 22 000 idrottsföreningar över hela landet, uppmanar därför regeringen: Riskera inte den näst intill unika svenska folkrörelsens möjligheter att bidra till en positiv samhällsutveckling, genom att införa mervärdesskatteregler som såväl ekonomiskt som administrativt blir synnerligen betungande för våra föreningar." Vissa undantagna tjänster på idrottsområdet Utöver undantaget för penninginsamlingsverksamhet föreslår utredningen att tjänster som möjliggör idrottslig utövning m.m. också undantas. Också detta förslag innebär effekter för idrottens organisationer. Dessa effekter föreligger dock , eftersom utredningen föreslår ett bibehållande av MvL:s regler på området. Huruvida detta generellt är positivt eller inte, kan dock diskuteras. RF är medvetet om att denna typ av tjänster måste undantas enligt direktivet, när de tillhandahålls av organisationer utan vinstsyfte. Enligt MvL beskattas den här typen av tjänster för det fall tjänsterna tillhandahålls utav andra aktörer. Det medför en obegränsad avdragsrätt för den ingående moms dessa aktörer drabbas av för att kunna tillhandahålla idrottstjänsterna. Det är nog enligt RF:s uppfattning inte uteslutet att en avdragsrätt skulle kunna vara ekonomiskt gynnsammare för idrottens organisationer, generellt sett. I vart fall torde inte argumentet att den administrativa bördan därmed ökar vara en tillräcklig invändning häremot, eftersom den kommer att infinna sig ändå, genom övriga föreslagna regelanpassningar. Skall idrottens organisationer administrera en momsredovisning för så gott som hela sin finansieringsverksamhet, torde man lika gärna kunna redovisa moms avseende den idrottsliga verksamheten också. Framförallt om detta kan leda till ekonomiska fördelar. Frågan RF ställer sig utifrån detta är därmed vilka möjligheter som direktivet ger att själva definiera organisationer utan vinstsyfte, och vad som är avgörande för att en organisation inte skall kvalificera sig som sådan. Är det t ex – numera efter avgörandet i i mål C-267/00 gällande – tillräckligt för en organisation att hävda att man är en organisation med vinstsyfte, eftersom man arvoderar styrelsen, eller delar av den – t ex ordföranden? Alternativt att man hävdar att man systematiskt strävar mot ett överskott i verksamheten (jfr dom i mål C-174/00, Kennnemer Golf )? I så fall öppnar sig vissa möjligheter för en svensk lagstiftning som ger de idrottsorganisationer som så önskar att få avdrag för sin ingående moms avseende tillhandahållanden av idrottstjänster. Oavsett det ovan förda resonemanget om hur idrottsorganisationer möjligen kan komma i åtnjutande av avdragsrätten för sina momskostnader avseende den tillhandahållna idrottsverksamheten, har RF uppmärksammat en tveksamhet avseende vad direktivets undantag i realiteten innebär. Inom idrotten är det nämligen relativt vanligt att SF och/eller SDF tar ut avgifter av olika slag av sina föreningar för att låta dem delta i av SF/SDF anordnad tävlingsverksamhet. Enligt RF:s uppfattning torde dessa avgifter vara att betrakta som ersättningar för att föreningarna skall kunna utöva idrottsverksamhet, och ligga inom ramen för direktivets undantagsregel. Helt klart är det dock inte utifrån den beskrivning som ges av utredningen. Deras beskrivning synes närmast ta sikte på avgifter som betalas av utövande individer. Denna oklarhet kräver enligt RF:s uppfattning ett klargörande, för det fall utredningens förslag i övrigt genomförs. Undantag för entré-/biljettintäkter beviljades i anslutningsfördraget till EU rätten att bibehålla sitt undantag från skattskyldighet avseende biljett- och entréintäkter etc. för idrottsevenemang. Detta undantag utnyttjas i dagens MvL och föreslås att bibehållas. Såvitt RF förstår kan när helst så önskas underlåta att utnyttja detta undantag. Även här har RF uppfattningen att en skatteplikt enligt den sexprocentiga skattesatsen med full avdragsrätt för ingående moms hänförlig till arrangerandet av idrottsevenemanget etc. kan vara ekonomiskt fördelaktigt för många av idrottens organisationer. Framförallt om den avdragsgilla momsen omfattar alla kostnader som får anses vara nödvändiga för att ett idrottsevenemang skall kunna genomföras och erbjudas allmänheten på bästa sätt. Om detta undantag slopades skulle således idrottsarrangörer vara tvungna att ta ut moms på biljett-/entréavgiften. skulle den moms som anses hänförlig till arrangemanget – vilket måste omfatta dess förberedelse, själva genomförandet, och dess avslutning - vara avdragsgill. Vilka kostnader som anses hänförliga till att genomföra ett idrottsarrangemang av arten att allmänheten betalar för att ta del av det kan givetvis diskuteras. Enligt RF måste en sådan diskussion dock föras, och leda till klargöranden, för det fall utredningens förslag i övrigt genomförs. Såvitt RF förstår av utredningens betänkande lägger inte momsdirektivet några hinder för den enskilda medlemsstaten att avgränsa/definiera vad som avses med avdragsgilla momskostnader. Om inte annat anser RF att det får anses framgå analogt av det som utredning anför på s 344 om möjligheterna för respektive medlemsstat att själv avgränsa/definiera vad som hör till den kulturella sektorn. Motsvarande torde väl då också gälla för begreppet idrott och däri ingående delar, såsom t ex vad ett idrottsarrangemang definitionsmässigt är, samt vilka kostnader och intäkter i detta som är att betrakta som skattepliktiga. RF:s avsikter med det här förda resonemanget är – liksom ovan avseende direktivets undantag för vissa idrottsliga tjänster - att om en stor del av de ekonomiska effekter som övriga lagändringsförslag från utredningen medför kan motverkas/kompenseras av ändringar i avdragsrätten, är det den vägen som svensk framtida momslagstiftning på området bör ta. I en idrottsorganisation torde alltid momskostnaderna som direkt eller indirekt avser den idrottsliga verksamheten vara de största. kostnader som inte är avdragsgilla, och inte heller blir det i det av utredningen föreslagna systemet. I vart fall inte utifrån utredningens utgångspunkter och enligt det betraktelsesätt som man synes anlägga på idrottens organisationer. Om t ex en allsvensk fotbollsförening som enligt dagens seriesystem arrangerar 13 hemmamatcher tvingas redovisa i moms på biljettintäkterna, skall enligt RF:s synsätt också all moms som föreningen drabbas av för att kunna genomföra dessa matcher – direkt och indirekt - vara avdragsgill. Härmed skall alla momskostnader som föreningen har för att kunna ställa sitt A-lag på planen vara avdragsgilla. Inte bara för hemmamatcherna, utan också för att kunna delta i bortamatcherna. Om inte bortamatcherna genomförs kommer nämligen inte föreningen att kunna erbjuda några hemmamatcher heller, och därmed inte ha några biljettintäkter att redovisa moms för. Även motsvarande kostnader för reservlaget och juniorverksamheten borde vara avdragsgill, eftersom denna verksamhet regelmässigt syftar till en långsiktigt framgångsrik idrottsverksamhet att erbjuda idrottspubliken . Om RF:s tolkning här ovan av vad som kan bli ett möjligt rättsläge genom att slopar undantaget för moms på biljett-/entréavgifter, synes en sådan utveckling vara något som RF önskar se genomfört. På så sätt skulle våra idrottsorganisationer som erbjuder underhållningsidrott av någon omfattning komma i åtnjutande en avdragsrätt för de tunga kostnader man har i form av icke avdragsgill moms. en 25- procentig moms, men även en stor del tolvprocentig avseende bl a nödvändiga inrikes resor som krävs för deltagande i t ex seriespel, eller för tävlingar på annan ort etc. Denna momskompensation för den kostnadsökning som oundgängligen blir en realitet till följd av övriga av utredningens förslag synes enligt RF:s uppfattning ligga helt inom direktivets ramar. Huruvida enligt anslutningsavtalet har rätt att undanta biljett- /entréavgifter partiellt framgår inte av betänkandet och har RF ingen kännedom om. Om en sådan möjlighet finns skulle kanske det optimala för svensk idrottsrörelse vara att låta undantaget bestå för de delar härav som kan antas ha fortsatt nytta av undantaget. En sådan avgränsning finner dock RF ingen anledning att föreslå på nuvarande stadium. Utgångspunkten för RF:s framförda önskemål här ovan är att sökt och erhållit medlemskap i , och synes ha gjort det utan att helt ha insett vidden av momsdirektivets krav och dess effekter. Därmed försummades att förbehålla rätten att bibehålla dagens möjligheter och förutsättningar för folkrörelse-Sveriges organisationer att bedriva sin samhällsnyttiga verksamhet. I denna situation måste staten åtgärda detta grava förbiseende vid anslutningsförhandlingarna genom att lyhört lyssna på framförd kritik och beakta kritikernas önskemål om hur de negativa effekterna i möjligaste mån kan motverkas, genom att tolka och utnyttja momsdirektivets möjligheter till det yttersta, vilket enligt RF:s uppfattning i vissa fall kanske måste innebära att direktivets möjligheter etc. övertolkas i en Sverige-vänlig anda. Riksidrottsstyrelsen beslöt att genomföra en enklare pilotstudie avseende effekterna av utredningens förslag. Den kom sedermera att omfatta fyra föreningar på olika nivåer i idrottsrörelsen. En liten, två medelstora, och en mycket stor, utifrån respektive förenings ekonomiska omsättning. Studien med bilagor bifogas. Underlaget i studien kom sedermera att användas för annat ändamål också, vilket förklarar en del av uppgifterna, som inte har någon direkt betydelse för momseffekterna. De slutsatser som RF drar av pilotstudien är följande: Förening A, som är den lilla föreningen, har uppgivit en omsättning på ca , med ett överskott på ca . Den klarar sig från momsredovisning till följd av en redovisningsgräns på . Förening B, som är en av de medelstora föreningarna, har uppgivit en omsättning på ca med ett överskott på ca . Av de uppgivna intäkterna och kostnaderna avseende den idrottsliga verksamheten har RF bedömt att nettot av övergångsersättningar och tävlingsförsäljning blir momspliktigt. Av den externa försäljningsverksamheten blir endast bingointäkterna undantagna. Utredningens förslag bedöms ge en ökad årlig momskostnad netto på ca . Förening C, som är den andra medelstora föreningen, har uppgivit en omsättning på ca med ett redovisat överskott på ca . Med samma utgångspunkter av vilka verksamheter som blir momspliktiga, bedöms föreningen drabbas av en ökad momskostnad netto på ca . Förening D, som är den stora elitföreningen på högsta nivån i en stor lagidrott, har uppgivit en omsättning på ca , och redovisar ett överskott på ca . Föreningen bedöms få en ökad årlig momskostnad netto på ca . Slutsatserna av ovanstående pilotstudie – som inte gör anspråk på någon vetenskaplig exakthet – ger enligt RF:s uppfattning med önskvärd tydlighet i vart fall belägg för att ju större en förenings omsättning till följd av externa finansieringsverksamheter är, desto högre blir den momskostnad föreningen kommer att drabbas av. Vissa tjänster som är kopplade till idrottslig eller fysisk träning som tillhandahålls av organisationer utan vinstsyfte till personer som ägnar sig åt idrott eller fysisk träning. Kärnverksamheten hos friluftsorganisationerna är friluftsliv. Friluftsliv kan knappast genomföras utan att någon form av fysisk träning blir följden. FRISAMs olika organisationer har givetvis olika grad av fysisk aktivitet i genomförandet av sina föreningars respektive aktivitet/er, men gemensamt för samtliga är att det förekommer fysisk aktivitet, dvs. Detta innebär att friluftsorganisationerna, som ägnar sig åt fysisk träning på motionsnivå, borde likställas med idrottsorganisationerna. Begreppet idrott har genomgått förändringar . I betänkandet Idrott åt alla (SOU 1969:29) uttalade idrottsutredning att det var ogörligt och rentav felaktigt att skilja mellan idrott och friluftsliv. 1970:79 om stöd till idrotten ansluter sig till denna uppfattning (s.51).