sou · GQB338d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Den digitala radion har därmed haft ett långt mer be- gränsat utbud än den analoga radion, vilket har gjort att konsu- mentintresset av förklarliga skäl har varit lågt. Att kommersiell radio inte har deltagit beror på en osäkerhet kring regelverket gene- rellt för den privata lokalradion, men också på att den kommersiella radions företrädare valde att återkalla sina ansökningar när tillfälle gavs 1998. Men sändningsverksamhetens omfattning i är sannolikt av mindre betydelse för DAB-radions utveckling i ett vidare perspektiv. Viktigare är att utvecklingen har hämmats av den mycket begränsade tillgången på mottagare, vilket är fallet också i de länder där det digitala radioutbudet har varit långt större. De mottagare som har funnits kan i huvudsak beskrivas som något för de mycket intresserade. Det är först som något enklare radiomottagare har funnits på marknaden, men priset på en standardmottagare är fortfarande långt över vad man får ge för en motsvarande analog radioapparat. Se kapitel 8. Även om sändningsverksamheten i har varit begränsad så finns det anledning att beröra några erfarenheter som kan ligga till grund för bedömningar . –2001 har SR och UR på olika sätt kunnat utveckla programverksamheten genom att pröva nya program- former. Företagen har också stärkt sitt tekniska kunnande och utvecklingen av den digitala sändningstekniken har kunnat använ- das också vid verksamhet på andra digitala plattformar som t.ex. Internet. SR:s försök med olika nya radiokanaler visar på potentialen i att kunna använda den digitala tekniken på ett flexibelt sätt och där- med ge utrymme för nya kanaler. På detta sätt finns möjligheter att dels öka servicen till lyssnarna generellt, dels nå vissa eftersatta publikgrupper med särskilt riktade program. Försöksverksamheten 1995–2001 Genom att SR har valt att successivt bygga ut sändarnätet för digital radio till en omfattning av och med hög grad av reservkapacitet m.m. har utsändningskostnaderna för företaget kommit att bli höga. Det svenska sändarnätet har varit ett av de mest utbyggda i världen. I våra nordiska grannländer har man valt att begränsa utbyggnaden under försökssändningarna, vilket har gjort att kostnaderna har kunnat begränsas. En begränsad utbyggnadsgrad är rimlig i ett inledningsskede. Privat radio och närradio Att varken den kommersiella lokalradion eller närradion har deltagit i försöksverksamheten är inte bara en begränsning i det tillgängliga programutbudet i DAB-sändningarna. Att dessa företag inte har varit representerade har inneburit att stora delar av den svenska radiobranschen inte har haft möj- lighet att närmare bekanta sig med tekniken. är det t.ex. enbart SR och som har prövat teknikens närmare använd- ning och som har deltagit i standardiseringsarbete m.m. på euro- peisk nivå. Den digitala sändningstekniken får också konsekvenser för hur produktionen av radioprogram bedrivs, t.ex. hur de olika digitala produktionsverktyg som används samverkar med själva ut- sändningstekniken. Detta innebär att det saknas viktig information inom stora delar av radiobranschen inför de beslut som ska fattas när det gäller t.ex. fördelning av kapacitet mellan olika typer av radio, frågor som rör samarbete mellan programföretag i tekniska frågor osv. Behoven kommer delvis att vara olika för olika radio- verksamheter. Erfarenheterna visar att tekniken fungerar. Det har inte gjorts några undersökningar bland den del av allmänheten som köpt mottagare, men och SR har kunnat konstatera att DAB-sändningarna ger ett bra ljud och i stort sett störningsfri mottagning där sändarnätet är utbyggt, också vid mobil mottag- ning. har naturligtvis som sändaroperatör samlat på sig många viktiga erfarenheter som försöksverk- samheten pågått. har också ett dotterbolag, Factum Försöksverksamheten 1995–2001 , som utvecklar och säljer sändningsutrustning för digital radio i och i andra länder. Ett problem som uppkommit är dock att inomhusmottagning i tätbebyggelse inte har varit tillfredsställande. slutsats är att det krävs fler och tätare sändare för ett DAB-nät, särskilt i storstäder. Samma iakttagelse har gjorts även i andra länder. Data- tjänster i DAB är särskilt känsliga för störningar. Som en följd av att sändningar endast bedrivits av SR har frågan om samarbete i tekniska frågor, multiplexering och liknande inte kunnat prövas fullt ut. En avsikt har varit att de regionala frekvens- blocken ska delas mellan SR och privat lokalradio. Att detta inte har skett innebär att sändningar i de regionala frekvensblocken inte har prövats i den omfattning som skulle ha varit önskvärt. Utvecklingen av de nya tjänster som blir möjliga i digitalradion har endast prövats i begränsad utsträckning, vilket är fallet också i andra länder. Erfarenheterna visar att förutsättningarna när det gäller regelverket och processen för tillståndsgivning för digitala radiosändningar är oklara. Regelverket för digitala ljudradiosändningar kan sägas ha karaktären av ett provisorium. Radio- och hantering av tillståndsprocessen för privat radio har skett i linje med riktlinjer och enligt förordningen om digital ljudradio. I den mån regering och riksdag vill underlätta en introduktion av digital radio i kommer regelverket att behöva ses över och anpassas på olika sätt. Den fortsatta hanteringen av digital radio i kommer att bli föremål för utredning i den parlamentariska kommitté som regeringen avser att tillsätta efter att mitt arbete är slutfört. Jag återkommer i kapitel 12 till framtida problemställ- ningar och ytterligare utredningsbehov. 6 Digital radio i andra länder I detta kapitel presenteras situationen för digital radio i några andra länder. Syftet är att lära av andras exempel och att ge perspektiv på utvecklingen i . Försökssändningar pågår i de flesta länder, men i olika långt framskridna utvecklingsstadier och i vissa fall med olika tekniska system. Jag har valt att lägga fokus på våra nordiska grannländer och några stora viktiga europeiska marknader. Men jag gör också några nedslag runt om i världen. I tycks man vara på väg att välja ett helt eget system för marksänd digitalradio, medan är ett exempel på ett land utanför som valt det europeiska systemet. För varje land presenteras kort några viktiga kännetecken för radiomarknaden samt en genomgång av regler, sändande företag och marknadsutveckling för digitalradion. sändes radio i i en rikskanal samt i 18 olika regioner, allt i regi av public service-företaget kasting (NRK). påbörjades närradio- och lokalradio- sändningar. startade NRK en andra rikstäckande kanal, P2. fick den privata radiokanalen koncession med public service-liknande uppgifter för en rikstäckande kanal. 1 startade NRK ytterligare en kanal, som ett svar på den ökade konkurrensen. För när- varande finns en rikstäckande och ca 275 lokala kommersiella radiostationer. Det finns planer på att utlysa ytterligare en nationell kommersiell FM-kanal. 1 Kommersiella P4 betraktas i som en allmenkringkaster, dvs. som en del av public service-radion. Digital radio i andra länder var tidigt ute med digitala försökssändningar i DAB. Från början har det stått klart att både NRK och privata P4 skulle få delta, bl.a. för att samordna finansieringen av sändarnätets utbygg- nad. Testsändningar påbörjades av NRK och P4 och startade NRK världens första helt digitala radiokanal, Alltid Klassisk. disponerar liksom två frekvensblock, ett natio- nellt och ett för regionala sändningar i sju regioner. Sändningar pågår i stort sett endast i den nationella frekvensen och sändarnätet når ungefär halva landet. Någon särskild reglering har inte införts för digitala sändningar. Staten har klargjort att det är radioföre- tagen själva som avgör om och i vilken omfattning de vill satsa på DAB.2 Investeringar och utbyggnad ska ske med egna resurser och på egen risk. Det gäller också för NRK. Kapaciteten i den nationella multiplexen har fördelats med 4/6 till NRK, 1/6 till P4 och ytterligare 1/6 som efter utlysning har gått till Radio 2 som är en helt digital radiokanal, men som endast sänder i mycket begränsad omfattning. Tillstånds- perioden är med möjlighet för att före ändra villkoren, bl.a. beroende på den eko- nomiska och tekniska utvecklingen. Utbyggnaden av digital radio är ett samarbetsprojekt mellan NRK, P4 Radio hele och Radio 2 Digital samt sändaroperatören . Processen för tillståndsgivning skiljer sig från den svenska. NRK har sin verksamhet given i lag och behöver därför inte något sär- skilt sändningstillstånd för digitala sändningar. Fördelningen av sändningstillstånd till privat radio hanteras av myndigheten . Det är dock som fastställer själva koncessionsvillkoren.3 I sändningstillståndet för Radio 2 Digital regleras bl.a. ägarför- hållanden, reklam, programprofil, utbyggnadstakt m.m. Reglerna för programinnehåll är relativt detaljerade, bl.a. ska bolaget ha en egen aktualitetsavdelning, sända ett varierat utbud, ha ett fast utbud för barn, täcka litteratur, film, teater och annan kultur, satsa på ny norsk och nordisk musik samt samarbeta nära med lokala program- leverantörer som ska tillåtas sända på sin lokala dialekt. Villkoren ska dock implementeras i faser och gäller fullt ut först efter 3§ 2-1 andra stycket lag nr. 127 om kringkasting. Digital radio i andra länder att de digitala sändningarna kan avlyssnas av minst halva befolk- ningen. av den tilldelade kapaciteten (Radio 2 har fått totalt 224 kbit/s) får användas till annat än radio eller program- relaterade tjänster. För sådan annan användning ska regleringen på teleområdet tillämpas.4 Radio 2 Digital förpliktar sig att delta i finansieringen av sändarnätets utbyggnad tillsammans med NRK och P4 till en täckning som ska motsvara dagens P1, dvs. i stort sett hela landet. Några specialdestinerade resurser till NRK för digital radio har inte utgått. har dock regeringen beslutat om extra höjningar av licensavgiften för att NRK som helhet (dvs. både radio och TV) ska kunna utveckla verksamheten vid införande av ny teknik. gjorde regeringen bedömningen att utvecklingen av DAB inte har gått så fort som förväntat.5 Endast ett tusental mot- tagare finns i landet, varav de flesta finns utplacerade hos radioföre- tag och sändaroperatörer. Regeringen har dock inte tagit ställning till den fortsatta hanteringen av frågan. beslutade att genomföra kraf- tiga besparingar i verksamheten på grund av ett allmänt besvärligt ekonomiskt läge. En konsekvens är bl.a. att den helt digitala radio- kanalen Alltid Klassisk läggs ner tills vidare. Bedömningen bland de jag talat med, både från officiellt håll och bland radioföretag, är att det är utvecklingen i de stora europeiska länderna som blir avgöran- de för frågan om försäljning av mottagare snarare än utvecklingen i . Bl.a. därför har branschen valt att begränsa utbyggnaden av sändarnäten tills vidare. Frågan om en eventuell avstängning av de analoga sändningarna har inte berörts. I har kommersiell konkurrens till public service-företaget (Yleisradio, YLE) på radioområdet funnits . Antalet privata lokalradiostationer är ca 60. inledde den första, och enda, nationella kommersiella radiostationen sin verksamhet. Kommersiell radio präglas i övrigt av nätverksbildningar, där , och tillhör de stora. 4Foreskrift 5 desember 1997 om offentlig telenett och offentlige teletjenester. 57 (2000-2001) om mål og virkemidler i mediepolitikken. Digital radio i andra länder YLE sänder tre finska nationella kanaler och en svenskspråkig kanal som alla i stort sett har täckning över hela landet. Dessutom sker sändningar i 25 regionala områden. YLE har liksom NRK i lagfäst rätt att bedriva rundradioverksamhet och företaget behöver därför inget särskilt sändningstillstånd för digitala sänd- ningar. Lagen om televisions- och radioverksamhet ger det ansvariga statsrådet möjlighet att besluta om sändningstillstånd. Där kan villkor ställas om sändningsteknik samt det frekvensblock som används vid digitala sändningar och om samarbete mellan sändande företag, överföringskapacitet och annan användning av överförings- kapaciteten. I de diskussioner som förts har angivits att högst av kapaciteten i en multiplex bör få användas för andra tjänster än den radioverksamhet som ett tillstånd avser. Inget är dock beslutat i den frågan. I har man intagit en relativt avvaktande inställning till digital radio. Liksom har tilldelats ett nationellt frekvensblock för DAB-sändningar och ett antal block för regionala sändningar. YLE inledde provsändningar i det nationella frekvensblocket. är hushållstäckningen ca 40 pro- cent. YLE parallellsänder sina fem analoga kanaler och några nya tjänster. Bland dessa finns en 24-timmars nyhetskanal, en klassisk musikkanal, en flerspråkig kanal och en kanal med sändningar från . YLE har valt en låg befolkningstäckning för att hålla kostnaderna nere med försökssändningar. Fortsatt utbyggnad av sändarnätet kommer att bero på marknadsutveck- lingen för digitala mottagare. har inga privata aktörer fått sändningstillstånd för digital radio. YLE har meddelat att man är villig att upplåta utrymme i till privata aktörer och regeringen fick in flera ansökningar, men något beslut har ännu inte fattats. Enligt information från och har flera av de största privata aktörerna avböjt att påbörja provsändningar i DAB med motiveringen att det än så länge är en för dålig affär (trots de relativt låga sänd- ningskostnaderna i ). Bl.a. uppges att den största kommer- siella radiostationen har denna uppfattning. Digital radio i andra länder Även om YLE starkt förordar en utveckling av DAB-sändningar och har satsat på att utveckla nya tjänster så har man inte investerat stora resurser. beräknar YLE att företaget satsade mot- svarande ca . Regeringen har inte beslutat om några extra medel till YLE för digitala radiosändningar. I introducerades privat kommersiell radio . finns ca 60 kommersiella lokala stationer samt drygt 200 närradiostationer. Huvuddelen av radiosändningarna i landet sker dock i public service-företaget () regi. avgjordes en utlysning om en ny koncession för en rikstäckande analog radiokanal. Koncessionen gick till DR som sänder fyra nationella radiokanaler varav en består av sänd- ningar i nio olika regioner. Det finns planer på att eventuellt också utlysa en femte FM-kanal. Testsändningar i och norra har pågått . tilldelades 1995 ett frekvensblock för nationella landstäckande sändningar och två frekvensblock för regionala sändningar. Än så länge är det enbart DR som sänder. DR vidaresänder huvudsakligen det analoga utbudet, men några nya tjänster finns, bl.a. en non-stop hitradio, en nyhetskanal och direktsändningar från . Danska staten har ännu inte beslutat om någon bestämd fördelning av utrymmet i DAB-näten. En arbetsgrupp utsedd av den danska regeringen presenterade rapporten , Fremtidens radio? Arbetsgruppen före- slog att marksänd digital radio med DAB-tekniken borde introdu- ceras som en reguljär tjänst. I rapporten uttalades dock att lokal- radio med digital sändningsteknik kommer att bli aktuell först när utvecklingen med hänsyn till distributionsnät, service och apparater är väsentligt mer framskriden. träffades ett s.k. medieavtal om mediepolitiken av en riksdagsmajoritet. För den digitala radion innebär avtalet bl.a. att DAB-sändningar bör påbörjas möjligt. Utrymmet i den nationella frekvensen föreslås fördelas mellan DR och ett privat Digital radio i andra länder På kan ytterligare ett privat företag komma att få koncession, vilket skulle innebära att DR:s kapacitet minskas till 4/6 av frekvensutrymmet. För de regionala blocken innebär avtalet att utrymmet bör fördelas med 1/6 till ett privat programföretag och resterande utrymme till DR för företagets regionala program. Utbyggnaden av sändarnäten föreslås vara fullt utbyggt senast . För tillstånd till privata programföretag bör, enligt avtalet, en särskild nämnd upprättas. Kommersiella sändningar ska bl.a. upp- fylla krav på att vara hemmahörande i , sända dagliga nyhetsprogram, beakta saklighet och opartiskhet samt samarbeta med andra tillståndshavare om finansiering, drift och tekniska frå- gor. Tillstånd bör ges . En koncessionsavgift ska betalas till staten, dock tidigast . Högst av kapaciteten bör kunna användas för andra tjänster än radiosändningar. Efter att medieavtalet träffades har fått en ny regering. Den nye kulturministern har uttalat en ambition att riva upp medieavtalet och ändra förutsättningarna. Enligt uppgifter från kommer dock förutsättningarna vad gäller digital radio att fortsätta att gälla. Däremot kommer ett nytt avtal att träffas , bl.a. vad gäller nivån på TV-avgiften och därmed resurserna till DR för den närmaste fyraårsperioden. Enligt uppgift från DR kommer utbyggnaden av sändarnätet att ha uppnått en befolkningstäckning på . DR tror att nätet kan vara fullt utbyggt och företaget planerar därför att starta några helt nya digitala radiokanaler, t.ex. olika musikkanaler, en barnkanal och en sportkanal.6 DR har fått särskilda resurser via TV-avgiften för att bygga ut sändarnätet, men inte för programutveckling m.m. Det bör nämnas att kostnaderna för att bygga ut ett sändarnät för radio i är mycket blyg- samma i jämförelse med de flesta andra länder, beroende på landets topografi. DR har fått i storleksordningen 10–, vilket bedöms räcka för företagets utbyggnadsplaner. Vid sidan av public service-radion i finns ett stort urval av kommersiella radiostationer. Markna- den domineras av fyra stora företagsgrupper; CLT, Europe 1 Com- 6 nyhetsbrev, . Digital radio i andra länder munication, NRJ och Sofirad-gruppen. Public service-radion utgörs av tre pelare, Radio , Radio Télévision dOutre Mer (RFO) och Radio Internationale (RFI), som var för sig har särskilda uppgifter och som är tänkta att komplettera varandra. Radio är det stora public service-företaget med radiosändningar på såväl nationell som lokal nivå. Franska intressen var tidigt med i DAB-tekniken. bildades ett särskilt konsortium, Club DAB (numera La Radio Numérique), med olika nyckelaktörer för att koordinera DAB-radions introduktion i landet. Försökssändningar i Paris- området påbörjades dock inte av sändaroperatören (Télédiffusion de ) som är ansvarig för merparten av distribution av radio i . sänder TDF i två frekvensblock (13 program) i . Bland deltagande radioföretag återfinns såväl public service-radion som en rad kommersiella före- tag, inklusive de stora nätverken. En tredje multiplex (fem pro- gram) hanteras av Tower Cast (ägs av /Energy). Totalt finns ca 25 radiostationer som sänder digitalt i . Dess- utom sker begränsade sändningar i , , och samt längs några större motorvägar i landet. På grund av att VHF band III (som de flesta länder, inklusive , använder för DAB) i används för militära ändamål har man huvudsakligen använt delar av L-bandet (1452–) för digital radio. Hushållstäckningen uppgår till . Public service-radion har inte fått några särskilda resurser av staten för distribution eller programutveckling i den digitala radion. tillsatte kulturministern en utredning om digital radio. Utredningen presenterade sin rapport för radio i den digitala åldern.7 Utredningen menar att den analoga radion har nått sin begränsning vad gäller möjligheter- na att främja mångfalden genom utrymme för mer radio. Man konstaterar också att reklammarknaden för radio inte kommer att växa mycket mer. En viktig faktor för radioföretag, menar utred- ningen, är att ha kontroll över sina distributionsvägar och inte hamna i beroendesituationer till andra distributörer. 7 Lavenir de la radio à lère du numérique, 2001. Digital radio i andra länder radion erbjuder lösningar på dessa problem och skapar dessutom goda möjligheter till interaktivitet och beställ-tjänster (on-demand) m.m. Utredningen menar att framtiden för radio ligger i att skapa en situation där olika digitala tekniker, såsom DAB, satellitradio, mobiltelefoni och mobilt Internet används tillsammans.8 För att främja utvecklingen av den digitala radion föreslår utred- ningen att ytterligare frekvensutrymme frigörs för både marksänd och satellitsänd radio samt att ett regelverk som ger långsiktighet för alla aktörer skapas. Utredningen pekar också på att ett om- fattande standardiseringsarbete måste till för att koppla samman radiomediet med datorer och Internetapplikationer. Utredningen gör dock bedömningen att övergången från analog till digital radio kommer att vara en mycket långdragen process och föreslår därför att en prioritet på kort sikt bör vara att förbättra planeringen av FM-sändningarna. Franska staten har ännu inte tagit några särskilda initiativ med anledning av utredningens rapport. Tanken är att frågan ska hanteras i olika arbetsgrupper med medverkan från samtliga berörda aktörer. () grundades har företaget utgjort en inspirationskälla och måttstock för själva företeelsen public service-radio och TV. Verksamheten finansieras med licensavgifter. har BBC fått tillstånd att bedriva en rad affärsmässiga verksamheter vid sidan av kärn- verksamheten, bl.a. inom ramen för . Reklam är dock inte tillåten i BBC:s sändningar. BBC Radio sänder fem nationella analoga radiokanaler och regional radio i ett 40-tal om- råden. Kommersiell radio introducerades , men den inne- bar endast en mycket begränsad konkurrens. Lyss- narna var få och intäkterna relativt obetydliga. har dock kommersiell radio genomgått en kraftig utveckling, bl.a. beroende Broadcasting Act som ger större frihet än tidigare när det gäller kraven på programutbudet. Dessutom till- kom tre nationella tillstånd för kommersiell radio, ett i FM-bandet 8 är ett land med intressen i satellitindustrin. Några av de mest betydelsefulla europeiska satelliterna för radio- och TV-sändningar ägs och drivs av franska intressen. Digital radio i andra länder () och två i AM-bandet (Virgin Radio och Talk Sport). Detta gjorde att räckvidden, lyssnarandelen och framför allt reklamandelen ökade. Den senare ökade från till av de totala reklaminvesteringarna i landet. Utbudsmässigt är brittisk kommersiell radio, liksom i många andra länder, kon- centrerad på begränsade målgrupper, men variationen är av natur- liga skäl långt större än i exempelvis . Koncessionsavgifterna är låga (i huvudsak självkostnadspris). Enda undantaget är nationell kommersiell radio som tilldelas till den som bjuder högst och i övrigt uppfyller kriterierna i lagstiftningen. Radio Authority är ansvarig för tillståndsgivning och reglering av kommersiell radio, i enlighet med Broadcasting Act 1990 och 1996. I den senare lagen finns föreskrifter som reglerar tillstånd för digital radio. Myndigheten är ansvarig för frekvensplanering för radio samt tillsyn av regler om ägarkoncentration, programutbud och reklam. Myndigheten finansieras genom avgifter från den kom- mersiella radion. BBC påbörjade provsändningar med DAB . Men det skulle dröja ända till innan BBC på allvar kom att satsa resurser på den digitala radion. Fram till dess har BBC:s distribu- tionsnät för digitala radiosändningar varit begränsat och företagets digitala sändningar har i huvudsak bestått av vidaresändning av det analoga radioutbudet. kommer BBC att lansera fem helt nya nationella radiokanaler/tjänster i digitalradion. Bland ny- heterna finns en sportkanal, en musikkanal för yngre lyssnare, en kanal med företrädesvis svart musik (hip-hop, rap och R&B), en kulturkanal med huvudsakligen talat innehåll (dokumentärer, komedi och barnprogram) samt en kanal särskilt inriktad på en asiatisk publik. Många bedömare, också inom kommersiell radio, anser att BBC:s satsning är en av de nyheter som kan bidra till att övertyga den brittiska publiken att digitalradion är framtidens radio. BBC:s sändarnät förväntas uppnå ca 85 procents hushålls- täckning vid utgången av . BBC har inte tilldelats några extra resurser av staten specifikt för digital radio. BBC har dock som företag samlat fått extra resurser –2006, bl.a. mot bakgrund av digitalisering och verksamhet i nya medier. BBC hade begärt en förstärkning med Digital radio i andra länder