sou · GQB320 · 2003-01-01 00:00:00 — Informationsområdet Myndigheter skapades som en del av webbplatsen Smelink. Smelink, vars utveckling i huvudsak bekostades av K A , riktade sig till ägare och ledare av små och medelstora företag och avsåg att underlätta deras arbete med att utveckla sina företag. Utvecklingen av informationsområdet Myndigheter bekostades genom medel från i , Närings- och och . i är huvudman för verksamheten. Smelink avslutades som projekt . Verksamheten drivs nu vidare i bolaget och stiftelsen . Verksamheten speglas på webbplatsen . Samhällets stöd för utveckling av informationsområdet Myndig- heter upphörde . Resultatet av arbetet kan fortfarande ses på webbplatsen myndigheter.nu. Något utveck- lingsarbete sker inte längre och uppdateringar sker endast i den mån felaktigheter påtalas av användare. arbetar inte någon med webbplatsen. arbetade drygt två årsarbets- krafter med den. Innehållet i databasen , version 6.0 ML, nyttjas för närva- rande av några få myndigheter på deras webbplatser och av Smelink. Databasen ägs av staten genom i . På webbplatsen är det möjligt att söka med hjälp av sökord och fritextsökning. hade Myndigheter.nu ca 200 besökare . Via Smelinks och andras "fönster" till tillkom ca 700- 800 besökare . Som en del av Smelink hade ca 2 000-3 000 besökare . var besvarande av användarnas frågor en viktig del i arbetet. Redaktionen fick frågor främst via e- post men också per telefon. Den närmare resursåtgången kan inte anges. har frågor besvarats i mån av tid. SAFARI (safari.vr.se) Safari är en söktjänst som tillgängliggör svensk forsknings- information från ett femtiotal myndigheter. Tjänsten indexerar med robot metadatamärkta sidor vilka underhålls av de uppgifts- lämnande myndigheterna. Databasen innehåller drygt 16 000 poster. Följande kategorier av dokument är vanligast före- kommande 1.bibliografisk information – sammanfattningar av olika typer av vetenskapliga publikationer, t.ex. akademiska avhand- lingar, 2.beskrivningar av forskares, forskargruppers och forskande organisationers vetenskapliga expertis, 3.beskrivningar av forskningsprojekt och annan vetenskaplig verksamhet och Ansvaret för informationen som tillhandahålls via Safari är distribuerat. Det innebär att informationslämnande myndigheter lokalt lägger ut information på sina servrar som sedan indexeras med robot. Beskrivningarnas nivåer och språk varierar. Portalen vänder sig till allmänhet, skola, näringsliv, organisationer, forskare och hög- skolestuderande. Safari erbjuder såväl fritextsökning som avancerad fältsökning. Sökmaskinen är kompatibel och samsökbar med bl.a. Studera.nu, Svenska miljönätet och Libris via sökprotokollet Z39.50. Safari utvecklades av , men ansvaret för tjänsten övertogs av /2001 då det över- gripande nationella ansvaret för all forskningsinformation över- fördes till den då helt nybildade myndigheten. All verksamhet finansieras av . för kartläggningen hade tagit över ansvaret för Safari, varför organisationen av verksamheten ännu inte var slutligt bestämd. Då tjänsten bedrevs i regi, arbetade knappt en års- arbetskraft med webbplatsen. har utrett frågan om hur den ska axla sitt ansvar för svensk forsk- ningsinformation. Sannolikt kommer Safari upphöra som separat tjänst, och integreras med övriga utbud av nät- tjänster. Safari har ca 2 500 användare . Användarstatistiken visar de användare som på något sätt tog del av informationen, inte bara besökte en sida. Redaktionen besvarar frågor som gäller systemet per e-post. Frågor som gäller forskningen besvaras inte av redaktionen för Safari. Skoldatanätet (/skolnet) Syftet med Skoldatanätet är ytterst att utveckla IT-användningen i undervisningen. Förutsättningar för detta skapas genom att portalen fungerar som vägledare, mötesplats och inspirationskälla, dels med egna tjänster, dels genom att guida till relevanta webb- resurser för skolans arbete. Innehållet är omfattande och varierande. Det är utvalt efter krav på kvalitet och funktionalitet för att vara användbart i det pedagogiska arbetet. Eftersom informationen på Skoldatanätet syftar till att utveckla IT-användningen i undervisningen innehåller portalen inte – eller i vart fall i väldigt liten utsträckning – myndighetsinformation och information om skolan. Portalen vänder sig främst till lärare och annan skolpersonal och därigenom indirekt också till elever. är huvudman för verksamheten, som bedrivs i projektform . Verksamheten finansieras genom anslag till . För internsökning på webbplatsen erbjuds ett antal möjligheter: dels en övergripande sökmotor, dels sökfunktioner i anknytning till olika tjänster. Man kan till exempel söka efter notiser på Aktuellt-sidan, efter anslag på Anslagstavlan, efter skoladresser, efter Internetbaserade projekt och aktiviteter i Projekt i klass- rummet samt efter ord och översättningar i den virtuella ordboken . För att underlätta externa sökningar på Internet finns det också en lista på sökmotorer och en enkel sökskola med instruk- tioner i hur man på bästa sätt får den information man vill ha. för kartläggningen arbetade ca fem årsarbets- krafter med Skoldatanätet. Därutöver köper vissa tjänster, bl.a. driften. Antalet besökare varierar mycket beroende på skolans läsårs- tider. uppskattades antalet besökare till 28 000. Det finns ett antal andra informationstjänster som är knutna till portalverksamheten. Skoldatanätets redaktion ansvarar för utgiv- ningen av tidningen som utkommer och nyhetsbrevet utkommer cirka . Därutöver produceras broschyrer och annat informations- material för att marknadsföra och informera om Skoldatanätets tjänster och resurser. Det finns flera allmänna e-brevlådor i anknytning till portalen som redaktionen ansvarar för. ägnar åtminstone åt att svara på sådana frågor. Utöver detta har redaktionen kontinuerlig kontakt med en viktig nyckelmålgrupp, Itis-handledarna (= IT i skolan). Detta sker genom återkommande informationsutskick samt informa- tions- och utbildningsinsatser i samband med Itis-utbildningen. Portalen innehåller information om högskolestudier. På portalen beskrivs vissa myndigheters arbete kortfattat och portalen erbjuder länkar till detaljinformation på respektive myndighets webbplats. Portalen erbjuder en sökmotor där samtliga högskolors kurser och program (cirka 15 000) är tillgängliga; inte bara kursinnehåll utan även med avseende på studietakt, undervisningsspråk m.m. Hög- skolornas webbaserade utbildningsbeskrivningar robotindexeras med hjälp av metadata och görs sökbara. Portalen vänder sig till presumtiva och nuvarande högskolestuderande. Förberedelser pågår för att även allmän information ska kunna sökas och inte bara utbildningsbeskrivningarna. är huvudman för verksamheten. Verksamheten bedrevs i projektform under ett uppbyggnadsskede . Därefter ska verksamheten övergå i förvaltning och ska då vara en del av informationsavdelningens reguljära studie- informationsuppdrag. Verksamheten finansieras via informations- avdelningens budget. Under uppbyggnadsskedet arbetade mot- svarande tre årsarbetskrafter med portalen. När verksamheten övergått i förvaltning kan arbetsåtgången uppskattas till ca en och en halv årsarbetskraft. Portalen togs i drift och någon noggrann besöks- statistik har inte förts. – hade portalen emellertid ca 90 000 besök. Det högsta antalet besök per dag var cirka 6 000 och varje besökare hämtade runt 20 webb- sidor i genomsnitt. Redaktionen för Studera.nu besvarar frågor per telefon och e- post. Eftersom det ingår i informationsavdelningens ordinarie verksamhet är det emellertid svårt att avgöra i vilken utsträckning samtal och brev hör samman med portalverksamheten. Svenska miljönätet (smn.environ.se) Avsikten med portalen är att vara en startpunkt till information och data om den svenska miljön, oavsett var informationen fysiskt finns. Den ska vara en arena för att underlätta kontakter och därmed miljöarbetet i , genom att tillhandahålla adressregister och konferenssystem. Portalen innehåller informa- tion och data om den svenska miljön som är elektroniskt till- gänglig. Förutom information om miljön finns det en konferensdel på Svenska miljönätet. På webbplatsen finns också en samman- fattning av nyheter inom miljöområdet. För att finnas med i den del av portalen som erbjuder sökning i miljöinformation på Svenska miljönätet, krävs medlemskap. Rådet för Svenska miljönätet behandlar medlemsansökningarna. Organi- sationer kan söka medlemskap, men inte privatpersoner. För medlemskap krävs att organisationen elektroniskt publicerar miljö- data, miljöstatistik eller miljöinformation som är relevant för arbetet i . Portalens främsta målgrupp är professionella aktörer inom miljöområdet i , men Svenska miljönätet uppfyller även behoven hos en vidare krets av användare som lärare, studerande vid gymnasium, universitet eller högskola, politiker, massmedia och miljöaktiva svenskar. gav regeringen miljövårdsberedningen i uppdrag att utreda informationsteknikens möjligheter i miljöarbetet. Som ett resultat av utredningen invigdes Svenska miljönätet . övergick verksamheten från projektform till för- valtning och verksamheten drivs av kansliet för Svenska miljönätet. Kansliet för Svenska miljönätet ingår i Natur- vårdsverkets webb- och biblioteksenhet. är huvudman för verksamheten och verksamheten finansieras genom anslag. Verksamheten bedrivs i nära samverkan med ett råd som är sammansatt av representanter för olika intressentgrupper, offentlig sektor, forskning, miljögrupper och näringsliv. för kartläggningen arbetade två årsarbetskrafter med webbplatsen. Arbetsstyrkan var dock beräknad till fyra års- arbetskrafter och rekryteringsarbete pågick. Användaren kan söka information antingen under olika tema- tiska ingångar i Miljökatalogen eller använda sökfunktionen. Sök- funktionen ger möjlighet att söka antingen bland metadata (inne- hållsbeskrivningarna) eller fritextsöka. Den avancerade sökmöjlig- heten ger möjlighet att ytterligare begränsa sökningen. Miljönätet tillhandahåller även en samsökningsmöjlighet med ett urval data- baser. hade Svenska miljönätet i genomsnitt 21 000 besök . Redaktionen för Svenska miljönätet besvarar löpande frågor såväl via telefon som e-post. Svenska statistiknätet () Svenska statistiknätet är ett nätverk som innehåller länkar till 24 statistikansvariga myndigheter. I förordningen om den officiella statistiken (SFS 2001:100) anges områden för den officiella stati- stiken och vilka myndigheter som är ansvariga för den. Indelningen i Svenska statistiknätet bygger på indelningen i förordningen. Portalen syftar till att vara en samlad ingång till all officiell statistik och att knyta ihop systemet för den officiella statistiken. Mål- gruppen för Svenska statistiknätet är statistikanvändarna. är huvudman för Svenska statistiknätet. Verksamheten bedrivs i projektform. I projektet deltar represen- tanter från andra statistikansvariga myndigheter. SCB står för finansiering av uppbyggnad och drift av webbplatsen. Ca en halv årsarbetskraft arbetar med portalen. Användarna söker statistiken via ämnesområden eller via en lista över statistikansvariga myndigheter. Antalet externa anrop till Svenska statistiknätet är omkring 50 000 . En användare som besöker en webbplats registreras som flera anrop, antalet beror bl.a. på webbsidornas utformning och hur många sidor som besöks. 50 000 anger således inte antal unika besökare. Det finns möjlighet för användarna att kontakta webbmastern för webbplatsen. Tidsåtgången för att besvara frågor etc. är liten. Svenskt Medicinskt Fönster () Svenskt medicinskt fönster tillhandahåller kvalificerad medicinsk och sjukvårdsadministrativ information från de ingående medlem- marna. I en fastställd förteckning anges vilka dokumenttyper som ska visas i Svenskt medicinskt fönster. Portalen vänder sig till medicinskt verksamma, administrativ och medicinsk lednings- personal samt politiska beslutsfattare. Svenskt medicinskt fönster bedrivs som ett samarbetsprojekt mellan , , , och Social- styrelsen. Driftsamverkan sker inom ramen för en mellan berörda myndigheter träffad överenskommelse. sköter administration och webbserver. Medlemmarna sköter själva upp- datering och inläggning av nya dokumentuppgifter genom en webbaserad underhållsmodul. Inlagda dokument visas under aktuell kategori med respektive dokumenttitel. Sökning bland samtliga ingående dokument kan göras på ord i dokumenttitel, sökord, medicinsk diagnos- respektive åtgärdskod. Fritextsökning kan göras på varje medlems egen webbplats. Webbplatsen har ca 8 000 - 10 000 unika besökare . tar emot ett fåtal förfrågningar per e-post och telefon , max . Svesök är en söktjänst och länkkatalog för svenska webbresurser på Internet. Svesök är vidare tänkt att fungera som en national- bibliografi över den svenska delen av Internet och som ett redskap för att katalogisera webbplatser och webbsidor. Svesök består av två databaser. Innehållet i databaserna är insamlade på olika sätt. Den ena, länkkatalogen, innehåller utvalda och katalogiserade webbresurser. Den andra innehåller i stort sett allt som finns på den svenska delen av Internet och är insamlade av en robot. Roboten är densamma som används för Kulturarw³. Båda databaserna är sökbara . Man använder en ämnesstruktur som är baserad på SAB, ett klassifikationssystem för svenska bibliotek. Tjänsten vänder sig till alla. Svesök bedrivs som ett utvecklingsprojekt och ansvaret för tjänsten ligger hos . Verksamheten finansieras över ordinarie anslag. Redaktionen för Svesök är bemannad med en halvtidstjänst. Frågor från allmänheten besvaras i mån av tid. Ungdomskanalen är en portal som tillhandahåller samhälls- information för ungdomar. Portalen vänder sig till ungdomar mellan . Portalen är fokuserad på områden som bedöms som speciellt relevanta för ungdomar, t.ex. åldersgränser, och försöker ge en kort introduktion till andra områden för att sedan länka vidare. Ungdomskanalen är även en plattform för webbprojekt av typen Ungdomsparlament 2000 och Skolvalet . är huvudman för verksamheten. Verksam- heten finansieras via ramanslagen till myndigheten. Ungefär en och en halv årsarbetskraft arbetar med portalen. På portalen finns det en möjlighet till fritextsökning. Dessutom finns det en möjlighet till sökning i databasen (länkar och adressuppgifter till myndigheter). Portalen har ca 8 000 unika besökare . Webbplatsens redaktion tillhandahåller inte några andra infor - mationstjänster. Virtual är officiella webbplats för information om till utlandet. På portalen finns information om på engelska till utländska målgrupper. Portalen utgör en gemensam plattform för de organisationer som har det övergripande ansvaret för Sverigeinformationen utomlands. i utlandet (NSU), som är ett samarbetsorgan för /UD, , Invest in och ansvarar för portalen. ansvarar för drift och utveckling. Projektet finansieras av NSU. bekostar personal för skötsel och utveckling av portalen. Portalen vänder sig till alla som söker information om på engelska. Avsikten är att portalen ska underlätta för de personer som söker information om på engelska. Virtual består i princip av två portaler. Den första är en portal till främst svenska myndigheter och organisationer på Internet. Avsikten är att man så enkelt som möjligt ska kunna hitta och gå vidare till den organi- sation som har den sökta informationen. Den andra portalen guidar till de organisationer som är direkt ansvariga för Sverige- informationen utomlands inom olika ämnesområden. På portalen erbjuds också svenska nyheter på engelska, fakta om och service till utländsk massmedia. Ungefär en femtedels årsarbetskraft arbetar med portalen. Portalen har ca 10 000 - 12 000 besökare . besökare har ökat snabbt. Bilaga 5 Kartläggning av vissa utländska nationella portaler Webbplatsen har funnits på Internet . , , är huvudman för webbplatsen. Verk- samheten drivs i myndighetsform. Den årliga budgeten uppgår till 800 000 mark (ca ), vilket också inne- fattar lönekostnader. Pengarna ingår i budgeten för avdelningen för utvecklande av förvaltningen vid finansministeriet. En person är heltidsanställd som redaktör. Teknik och grafisk form sköts av konsulter. Redaktionen ägnar endast åt att besvara frågor från webbplatsens användare via e-post och telefon. På webbplatsen uppmanar man sina användare att vända sig direkt till den myndighet som frågan gäller. Frågorna som ändå kommer in gäller oftast sådant som användaren inte kunnat hitta med hjälp av webbtjänsten, bl.a. adresser och lagar. Webbplatsens användare har efterfrågat en mer utarbetad informationstjänst som skulle kunna svara på alla frågor som gäller den offentliga förvaltningen, och man håller på att se över hur dessa önskemål ska kunna tillgodoses. arbetar ytterligare en person heltid som projektledare för utvecklingen av en ny förbättrad version av webbplatsen. Informationen är främst sorterad efter livs- situationer och bygger på boken , en publi- kation som tidigare fanns i pappersform men har ersatts av Internetvarianten. kommer en ny förbättrad webbtjänst att lanseras: Soumi.fi – offentliga tjänster. Delar av informationen är indelad i livsfaser, för barn, unga, personer i arbetsför ålder, äldre och familjer. Informationen finns på finska, svenska och delvis på engelska. Det finns också nischportaler för exempelvis miljöfrågor och utbildning och regionala portaler för specifika geografiska områden. Webbplatsen har funnits på Internet . En ny version av webbplatsen lanserades . En stor föränd- ring mot den tidigare versionen är att man anpassat informationen för tre definierade målgrupper: kanadensare, icke-kanadensare och företagare. Regeringens kommunikationsavdelning, Communi- cations Branch of Public Works and , är huvudman för webbplatsen. Portalen ingår som en av arbetsuppgifterna på regeringens kom- munikations- och informationsavdelning. Portalen finansieras med medel från statsbudgeten. Man har ett antal anställda som helt eller delvis arbetar med att besvara e-post från användarna. Antalet brev som kommer in varierar beroende på det politiska klimatet; om något händer som genererar mycket uppmärksamhet i media ökar brevskörden. Man får uppskattningsvis 40 000 e-postbrev och 6 000 telefonsamtal från användare . Sammanlagt ägnar redaktionen omkring åt detta arbete. Portalen är en del av Internetsatsningen Government satsas från statsbudgeten. Pengarna går bland annat till användarstudier och utveckling av prototyper och nischportaler. Exempel på nich- portaler som lanserats är: The Aboriginal Portal: med information riktad till landets urinnevånare. The Seniors Portal: med information till invånare . The Youth Portal: information för unga om hälsa, utbildning, karriär med mera. The Business Gateway: information till företagare om exempel- vis skatter och finansiering. Man har också satsat stort på att förbättra Internet-tillgången för kanadensarna, detta genom att placera ut datorer på skolor, biblio- tek, medborgarkontor och andra platser där medborgarna rör sig. All information från regeringen ska finnas tillgänglig på både engelska och franska. Webbplatsens sidor fanns tidigare på regeringens webbplats, som funnits på Internet . På webbplatsen finns det förutom adressuppgifter och länkar till myndigheternas webbplatser också en beskrivande text om varje myndighet. ansvarade för verksamheten. tog den centrala myndighet som har hand om offentlig service på , the State Services Commission, över ansvaret. Portalen är en del av e- förvaltningen i landet och ingår alltså i regeringens IT-verksamhet. Portalen finansieras med statliga medel, som en del av statens service till medborgarna. finansierades webbplatsen med en avgift som betalades av deltagande myndigheter. Denna modell var inte tillfredställande. Budgeten för omfattade (motsvarande ca ). Den största delen av dessa medel används till hosting då webbplatsen ligger på en kommersiell server. Inför budgetåret därefter planerades en större budget då servicen på webbplatsen ska utökas betydligt. En person arbetar heltid med verksamheten. Konsulter tas in vid behov. Redaktionen ägnar åt att besvara frågor från webbplatsens användare via e-post och telefon. Frågorna är oftast av typen var hittar jag eller vem ska jag prata med om. Många frågor rör immigration, dessa vidare- befordras till . Redaktionen besvarar inga frågor av politisk karaktär eftersom webbtjänsten ska vara politiskt obunden. Webbplatsen har funnits på Internet . Regeringen, är huvudman för webbplatsen. Redaktionen är integrerad i regeringe ns övriga infor- mationsverksamhet. Portalen finansieras med statliga medel, som en del av regeringens informationsverksamhet. En person är heltidsanställd som redaktör för webbplatsen. Informationen på webbplatsen är sorterad på nio geografiska regioner. Webbplatsens redaktion svarar endast på frågor gällande själva portalen. faktafrågor hänvisar man till ansvarig myndighet. Webbplatsen har funnits på Internet . Regeringen är huvudman för webbplatsen. Portalen drivs som ett projekt hos the Office of the e-Envoy, en avdelning som arbetar med information och service på Internet. Portalen finansieras med statliga medel, som en del av regeringens informationsverksamhet. Många hos the Office of the e-Envoy är inblandade i utvecklingen och driften av webbplatsen. Dessutom tillkommer en rad konsulter som tas in vid behov. Något exakt antal anställda som arbetar enbart med webbplatsen kan därför inte ges. Redaktionen får under en genomsnittlig vecka cirka 110-130 e- postfrågor från webbplatsens användare. Två heltidsanställda ägnar i stort sett hela sin arbetstid åt att besvara dessa, men har vid sidan av detta andra arbetsuppgifter som ska utföras . En uppskattning från redaktionens sida är att de en normal vecka ägnar åt att besvara frågor via e-post. Utöver detta ökar antalet frågor , exempelvis fick man extra många frågor efter terrorattackerna mot . Portalen är en del av initiativet UK online, där regeringen sam- arbetar med näringslivet, fackföreningar och användare. Några av målen för verksamheten är att förbättra tekniken och göra den mer användbar, samt att alla brittiska medborgare ska ha tillgång till Internet 2005. Ett sätt att nå detta mål är en satsning på 1 300 s. k. UK online centers, där medborgarna får tillgång till datorer med Internetuppkoppling. På webbplatsen är det möjligt att personalisera informationen genom att skaffa ett eget konto där man anpassar informationen efter var i man bor. Informationen på webbplatsen är delvis strukturerad i livssituationer. Exempel på sådana är få barn, söka jobboch ta körkort. Målet är att användarna ska hitta den information de söker utan att behöva veta vilken myndig- het som ansvarar för frågan. Till portalen hör en sökmotor och lättläst information för funktionshindrade och lässvaga. Webbplatsen har funnits på Internet . Förbundskansler- ämbetet (Bundezkansleramt/BKA) och Förbundspresstjänsten (Bundespressdienst/BPD) var vid starten tillsammans huvudmän. tog the Federal Ministry for över ansvaret. Verksamheten organiseras av the Federal Ministry for i samarbete med (Federal Computing Center – ansvarigt för teknologin) och ett privat företag (ansvarigt för inne- hållet). Portalen finansieras med statliga medel, som en del av regeringens informationsverksamhet. Man säljer också i viss mån annonsplats till privata aktörer. Verksamheten har tre mål: offentlig förvaltning ska göras begriplig och användbar, myndigheterna ska komma närmare medborgarna och myndigheterna ska vara till- gängliga dygnet runt. Cirka tio personer arbetar med webbplatsen. omfattade budgeten (ca ). Under 1999-2000 kostade drift, under- håll och utvecklingsarbete . 1999 genomfördes en reklamkampanj som låg utanför ordinarie budget. Redaktionen ägnar uppskattningsvis ca åt att besvara de frågor som användarna ställer via webbplatsens gäst- bok. Man samarbetar också med landets tobakshandlare som erbjuder sina kunder tillgång till Internet och möjlighet att mot betalning skriva ut önskade dokument.