sou · GQB338d1 · 2003-01-01 00:00:00 — För att möjliggöra det skulle dock överföringskapaciteten minska och sannolikt skulle kostna- derna bli högre.12 Det finns heller inga mottagare utvecklade för enbart mottagning av radio, utan mottagning sker med samma utrustning som för TV. Både DAB och DVB-T innebär att olika programföretag måste sända sina program gemensamt inom ramen för en multiplex och båda systemen kräver därför samarbete. Den totala bandbredden i digital TV är emellertid större än i digital radio. De flesta radioföretag anser att det vore svårt att tänka sig ett sam- arbete mellan så många radioföretag som en hel TV-multiplex skulle kräva () dvs. fem gånger större än en DAB-multiplex. De flesta public service-företag i betraktar möjligheten att överföra digital radio via digital-TV som ett komplement, men inte en ersättning, till ett eget distributionssystem för radio. Digital Radio Mondiale (DRM) är ett konsortium som har startats av aktörer i radiobranschen för att skapa en världsstandard för digital marksänd radio i frekvensutrymmet under (dvs. långvåg, mellanvåg och kortvåg). Syftet är att förbättra AM- 11För en genomgång av digital-TV-tekniken se betänkande (SOU 2001:90). 12WorldDAB Dossier on Digital Radio 2001. signalens kvalitet och att kunna ta fram enkla och billiga mottagare. Förhoppningen är att ljudkvaliteten ska bli i nivå med FM-radions. Digital AM-radio skulle dock endast ge begränsad kapacitet för andra tjänster. Det är också oklart hur tekniken skulle lämpa sig för mobil mottagning. Reguljära sändningar i delar av planeras starta . Mottagare är ännu inte färdigutvecklade, men en förhoppning är att framtida mottagare ska kunna klara mottagning både av digital AM-radio och DAB. Systemets före- språkare ser goda möjligheter för programföretag runt om i världen att kunna utnyttja synergieffekter genom att digitala radioprogram kan spridas både via digital AM och DAB. 4.3.3IBOC (In-Band On-Channel) Mycket talar för att kommer att välja att introducera ett digitalt system som bygger på den existerande analoga FM- och AM-signalen. Tekniken kallas In-Band On-Channel (IBOC) och är utvecklad av (se också avsnitt 6.9 om ). Systemet innebär att en svag digital signal placeras på samma frekvenser som dagens marksända FM- och AM-kanaler. IBOC-systemets största fördel är att det inte kräver något nytt frekvensutrymme. Nödvändiga investeringar förväntas kunna hållas nere, bl.a. beroende på att IBOC-tekniken använder samma sändar- som den analoga signalen. En risk med denna lösning är att den digitala signalen kan störa den analoga radiosignalen och annan utrustning som t.ex. telefoni. Mot bakgrund av att IBOC inte utnyttjar nytt frekvensutrymme ger tekniken dessutom lägre total kapacitet i jämförelse med DAB. Eftersom IBOC är en påhängs- lösning på existerande stationer ger den heller inte utrymme för några nya aktörer. En viktig skillnad mellan amerikansk och europeisk radio är att det inte finns någon motsvarighet till med riksomfattande sändningar. I är radion uppbyggd kring en struktur med många lokala stationer. DAB-tekniken kommer bäst till sin rätt när den används för att sprida ett och samma innehåll över stora områden. Den är därför av mindre intresse för program- företag med lokal spridning. Ytterligare en anledning till att väljer IBOC-tekniken är att saknar det nya frekvensutrymme som skulle krävas för DAB- sändningar. Dessutom finns starka intressen i radiobranschen som vill slå vakt om den nuvarande strukturen på radiomarknaden. Då passar ett system som ger varje existerande station en digital signal, men som inte erbjuder några nya företag sändningsmöjligheter. Tekniken är fortfarande på utvecklingsstadiet och dess förespråkare håller just på att slutföra tester i syfte att få regleringsmyndigheten att godkänna standarden som digitala radioteknik.13 Än så länge finns inga mottagare. 4.3.4Digital radio via satellit En grundläggande egenskap vid mottagning av radio från satellit är att det krävs fri sikt mellan mottagarens antenn och satelliten.14 Satellitsändningar lämpar sig för sändningar över stora samman- hängande områden som t.ex. över där sändningar kan ske på samma språk över hela kontinenten. Satellitsändningar är normalt inte avsedda för mindre områden, t.ex. regionala eller lokala sänd- ningar. Radio (liksom TV) via satellit bygger också vanligtvis på att sändningarna är krypterade och att ett abonnemang krävs för att kunna lyssna på sändningarna. För vissa former av satellitradio är mobil mottagning möjlig. Men kravet på fri sikt mellan satelliten och antennen kvarstår. Den vanligaste formen av är geostationär, dvs. den är placerad i en 24-timmars omloppsbana över ekvatorn och befinner sig därmed ständigt på samma plats över jordytan. Ett problem med en sådan satellit är att ju längre ifrån ekvatorn man befinner sig desto större är risken att sändningen skyms av objekt i terrän- gen. Detta beror på att jordens rundning gör att satellitens position på himlen blir lägre ju längre avståndet är till ekvatorn. För del innebär det att mottagningen begränsas i många områden, t.ex. i storstäder. Särskilt svårt blir det med mobil mottagning. Ett sätt att komma runt detta problem är att använda satelliter i elliptiska banor. Sådana satelliter rör sig runt jorden så att infallsvinkeln ökar också på nordligare breddgrader. För att få kontinuerlig täckning behövs dock flera samverkande satelliter, vilket gör denna lösning dyrare jämfört med geostationära satelliter. Ytterligare ett sätt att 13I de tester som görs i har dock endast IBOC för FM-frekvenser ingått. Ytter- ligare projekt förväntas om en motsvarande lösning för AM-sändningar. I de tester som har genomförts har heller ännu inte IBOC:s möjligheter för tilläggs- tjänster vid sidan av radiosignalen funnits med i specifikationen. 14Avsnittet bygger, där inte annat anges, bl.a. på uppgifter från och WorldDAB samt på information från olika satellitoperatörers hemsidor. öka satellitradions täckning är att komplettera utsändningen med slavsändare på marken för att förstärka signalen. Detta används i några länder, t.ex. i , särskilt i storstäder, för att klara täckning i tät bebyggelse och inomhus. För att möjliggöra att satellitsänd radio ska kunna tas emot med rörliga mottagare, t.ex. i bilar, beslutade man vid världs- konferens i ITU att satellitsändningar och kompletterande mark- sändningar skulle få frekvenstilldelningar i betydligt lägre frekvens- band än de som vanligtvis används för satelliter (11–12 GHz). I , och anvisades frekvensbandet 1452–(det s.k. L-bandet) för detta ändamål. Ett problem i samman- hanget är att många länder behöver L-bandet för just den mark- sända DAB-radion. Det pågår i internationella sammanhang en diskussion om huruvida utrymme i L-bandet ska fördelas enbart till digital marksänd radio och/eller till satellitradio och slavsändare för satellitradio.15 Det finns fyra huvudsakliga system för digital satellitradio. DVB-S (Digital Video – Satellite) är det satellitsystem som används för satellit-TV till kabelnät och enskilda hushåll i stora delar av världen. I de satellitpaket som erbjuds via abonne- mang ingår också ofta vissa radiokanaler. En fördel med systemet är att kapaciteten är hög. Mottagningen sker i samma set-top-box som TV-sändningen och radio kan därför endast tas emot fast i hemmet via parabolantenn. Systemet är således inte anpassat för mobil mottagning, vilket understryks av att sändningarna sker på så höga frekvenser som 11–12 GHz. Worldspace är ett globalt satellitradioprojekt vars syfte är att nå främst tredje världen med oberoende radiosändningar. Många av världens fattigaste länder har inte haft råd att förse hela befolk- ningen med radio via marksändningar. I den industrialiserade värl- den är radions täckning en station per 30 000 invånare. I utveck- lingsländer går det två miljoner personer på varje station.16 inleddes sändningar över och via den geostationära satelliten . Worldspace planerar att täcka , och samt Mellan- och . Radiosändningarna inkluderar mer än 30 kanaler med nyheter, musik och underhållning. Exempel på kanaler är CNN Inter- 16Sims, M. Marrying the social and the commercial, i Intermedia, vol. 28, no. 2, 2000. national, Bloomberg, och olika afrikanska regionala kanaler från , , och . Satellitradio är dock knappast något för den genomsnittlige kon- sumenten, åtminstone inte inledningsvis. Problemet är att konsu- menterna måste köpa nya mottagare. De mottagare som finns kostar ca och uppåt. Systemet är heller inte skapat för mobil mottagning utan i första hand för mottagning hemmet med en antenn som har fri sikt till satelliten. Det finns heller inga planer på att täcka norra med detta satellitsystem. XM Radio är ett amerikanskt system som använder geostationära satelliter för att erbjuda en betalradiotjänst (abonnemang) främst riktad till bilister och yrkestrafik som rör sig över stora land- områden, främst i och . Sändningarna sker på så höga frekvenser som 2,3 GHz (inte tillgängliga för satellit i ), vilket gör att möjligheten till inomhusmottagning blir mycket begränsad. För att förstärka signalen använder XM slavsändare på marken. Systemet använder inte någon internationell standard utan är ett slutet system där lyssnare abonnerar på de radiokanaler som är anslutna till XM:s plattform. Detta system för digital radio förväntas kunna komplettera övrig radio i främst genom att erbjuda nationell radio och reklamfri musikradio, vilket normalt inte finns i landet. Ett antal mottagare för bilradio och hemmabruk finns, i prisläget och uppåt. Men då tillkommer ett abonnemang på ca . är ytterligare ett amerikanskt system som erbjuder en reklamfri betalradiotjänst riktad till bilister och yrkestrafik på fastland. I stora drag är tjänsten liknande den som XM Radio erbjuder. använder dock flera satelliter som går i elliptiska banor, men kompletterar också sina sändningar med slavsändare på marken. har påbörjat reguljär sänd- ningsverksamhet i begränsad omfattning. Vid sidan av dessa system finns olika utvecklingsprojekt för satellitsystem som avses riktas till en europeisk publik. Ett projekt hanteras av det franska satellitföretaget och ett annat av luxemburgska Global Radio. Systemen förväntas likna de ameri- kanska satellitsystemen för radio. Det är dock osäkert när systemen kommer att introduceras.17 4.3.5Kabelnät och andra trådsändningar Digital radio kan naturligtvis, liksom TV-sändningar, distribueras genom kabelnät och andra trådtjänster som t.ex. bredband m.m. Detta gäller särskilt i de länder där kabel-TV-näten är utbyggda till stora delar av landet. I exempelvis Comhems kabelnät sänds ett antal stora länders internationella radiokanaler (inga av de stora svenska radiokanalerna finns dock representerade). Den höga kapa- citeten i dessa distributionsnät gör att datatjänster och interaktiva tjänster kan ha stor betydelse. Här finns också en returväg för interaktiva tjänster inbyggd. En sådan saknas för både mark- och satellitsändningar, även om också de naturligtvis kan använda t.ex. telenäten som returkanal. Begränsningen för radiosändningar i olika former av trådnät handlar framför allt om att mottagning endast kan ske med statio- nära apparater, dvs. tekniken är inte skapad för mobil mottagning. Dessutom är de flesta bredbandsnät inte dimensionerade för att kunna erbjuda radio- och TV-sändningar av hög kvalitet i stor skala. Internetradio (IP-radio eller webbradio) är radio eller ljud som distribueras via ett IP-nätverk. IP (Internet Protocol) är det system som används för informationsöverföring över Internet. Den fysiska distributionen av Internet till hem och arbetsplatser sker via telenät, kabel-TV-nät eller bredbandsnät. På Internet används huvudsakligen en teknik för att hantera en-till-en-kommunika- tion, dvs. en unik länk mellan mottagaren och sändaren. För de flesta sidor på Internet sker uppkoppling till en server enbart det tar att ladda ner en textsida. Vid lyssning på radio som är en kontinuerlig tjänst måste förbindelsen emellertid vara upp- kopplad så länge lyssning sker. Därför begränsas antalet samtidiga användare kraftigt. 17 Se bl.a. Coutard, A. Lavenir de la radio à lère du numérique (2001). Med s.k. multicast-teknik kan dock information sändas ut vare sig någon begärt den eller inte, dvs. sändningen blir direkt och påminner därmed om broadcastingtekniken (t.ex. vanlig radio eller TV). Multicast-tekniken är dock än så länge inte etablerad hos alla Internetoperatörer. Det finns fortfarande en rad flaskhalsar mellan sändare och mottagare. Radio via Internet erbjuds på två huvudsakliga sätt. An- tingen som live-liknande sändningar (streaming audio, med pro- gramvaror som t.ex. Real Audio, Media Player och Quick Time) eller som en beställtjänst (on-demand) med kodade ljudfiler som kan laddas ner på begäran av lyssnarna. Många svenska radiostationer kompletterar sina vanliga etersändningar med sändningar via Internet. Förutom traditionella radiostationer finns också stationer som enbart sänder via Internet. kan vem som helst med ändamålsenlig datorutrustning med Internetuppkoppling ta emot ett mycket stort antal radiokanaler från hela världen. Detta är en av de stora fördelarna med Internet- radio, dvs. att personer som befinner sig utanför en radiokanals normala sändningsområde kan tillgodogöra sig sändningen via Internet oavsett var han eller hon befinner sig. I många fall har radiostationer på också annan information i anslutning till radiosignalen, t.ex. text och data, chat-sidor etc. Andra fördelar med Internetradio är etableringsfriheten, att det inte krävs sänd- ningstillstånd, ingen frekvensbrist och låga investeringskostnader. Internetradio drar också fördel av att många människor skaffar sig datorer med Internetuppkoppling, även om detta inte i första hand görs för att lyssna på radio. av snabb utveckling framgår det emellertid att Inter- netradio har begränsningar. En begränsning ligger i kostnaderna. Människor lyssnar normalt inte på radio genom att ladda ner ett program, utan lyssning sker, även via Internet, direkt i realtid med (streaming). Vanlig radio bygger på broadcastingtekniken, dvs. en utsändning till många. Kännetecknande för denna är bl.a. höga initiala kostnader (för program, sändarutrustning m.m.) men kost- naden för utsändning ökar inte ju fler som lyssnar. På Internet kostar motsvarande sätt att distribuera radio mer och mer ju fler som lyssnar . Det som kostar är den ytterligare kapa- citet/bandbredd som krävs och det är radioföretaget som får betala. Även om kostnaden för kapacitet minskar stadigt så är kostnaderna långt större än vad som är möjligt för att Internetradio ska kunna jämföras med traditionella radiosändningar. Exempelvis gäller att SR:s kapacitet endast medger ca 1 500 samtidiga lyssnare.18 En annan begränsning med Internetradio ligger i att en upp- koppling kräver en fast länk för dataöverföring för att lyssning med acceptabel kvalitet ska bli möjlig. tekniken är, åtminstone inte ännu, utvecklad för att möjliggöra mobil mottagning. Radio är heller inte huvudtjänsten i Internet utan en av tusentals möjliga tjänster som är tillängliga på Internet. Lyssnandet på radio via Internet är också än så länge mycket begränsat (se kap 2). Ytterligare en oklarhet som föreligger för radio via Internet, men också via kabel och satellit, är betalning för musikrättigheter. Det pågår en diskussion mellan rättighetshavare och om huruvida radio via Internet är att betrakta som vanlig radio eller inte. Radioföretagen anser att det är samma sak och menar att tjänsten redan erbjuds och redan är betald. Rättig- hetshavarna fokuserar snarare på att Internet innebär en rad nya sätt att utnyttja och göra t.ex. musikverk tillgängliga. Det är oklart hur en långsiktig lösning på hur Internetradioföretag ska betala för musikrättigheter kommer att se ut (se t.ex. . Man bör dock konstatera att den tekniska utvecklingen på Internetområdet sker snabbt och många aktörer förväntar sig lös- ningar på flera av dagens begränsningar, t.ex. genom förbättrade kodningstekniker för bättre ljudkvalitet och liknande. I takt med att allt fler telekomoperatörer också blir innehållsleverantörer kommer vi sannolikt också att få se gratis Internetuppkopplingar för att marknadsföra tjänsterna och vinna marknadsandelar. Till skillnad från traditionell radio som är en utsändning från en punkt som når många (broadcasting) bygger mobiltelefoni på två- vägskommunikation, där varje mottagare har en egen uppkoppling till sändaren. Tekniken möjliggör flera av de tjänster som DAB erbjuder, särskilt olika former av digitala tilläggstjänster. En skill- nad är begränsning i datahastighet. Teoretiskt skulle också digital radio kunna sändas via mobilnäten, men med de affärsmodeller som 18 SR har årliga driftskostnader på ca för verksamheten på Internet. Det genomsnittliga antalet träffar/dag på streaming-tjänster är ca 7 500. SR beräknar en snitt- kostnad för företaget på per tillfälle. finns för mobiltelefoni skulle kostnaderna bli mångdubbelt större. Och om ett stort antal radiokanaler kom att sändas via dessa system så skulle kapaciteten inte räcka till kärnverksamheten, dvs. Möjligen kan det finnas utrymme för ett begränsat antal nischkanaler där publiken får betala för att lyssna. Medan DAB-tekniken och andra broadcasting-tekniker lämpar sig väl för att nå en masspublik över stora områden så är mobil- telefoni alltså normalt bättre lämpad för överföring till enskilda abonnenter som väljer att betala för tjänsten (t.ex. telefonsamtal, fax, e-mail, sms, mms, mobilt Internet, etc.). DAB-teknikens förespråkare ser emellertid stora möjligheter i en kombination av DAB-tekniken och tekniken för mobiltelefoni. På flera håll pågår utvecklingsprojekt som bl.a. syftar till att skapa samverkansprojekt mellan radioföretag och mobiloperatörer. De senare har också ett naturligt intresse av sådana samarbeten, be- roende på deras behov av attraktivt innehåll för att kunna utveckla nya tjänster. Naturligtvis kan teknikerna också komma att sam- verka på mottagarstadiet. I en framtida mobiltelefon kan man mycket väl tänka sig att det finns en möjlighet att bläddra i en meny över radiokanaler där flertalet är gratis och tas emot via rund- radiosändningar och några är betalradiokanaler och tas emot via 3G-nät eller liknande. 4.4Bedömning – radio via flera olika plattformar Radiomediets styrkor är flera. Bland de viktigaste är att det är ett snabbt medium som ger god ljudkvalitet och som publiken kan ta del av med enkla trådlösa mottagare i stort sett var man än befinner sig. Det mesta radiolyssnandet sker som människor gör annat. Att det är så understryks av att radio är det mest använda av alla massmedier. Radion är en mångsidig källa till underhållning och avkoppling. Men radion är också ett viktigt medium för nyheter och information om vår omvärld. Från beredskapssynpunkt är radiosändningar oöverträffade. För det stora flertalet framstår knappast FM-radion som en otillräcklig teknik. Den fungerar tvärtom mycket bra. Det finns ingen anledning att vid införandet av en ny teknik på radioområdet ge avkall på några av dess egenskaper. Ett system som en gång förväntas kunna ersätta FM-tekniken måste därför uppfylla åtmin- stone dessa grundläggande krav, men naturligtvis måste tekniken också erbjuda ett mervärde i jämförelse med den analoga radion, både för radiobranschen och för publiken. Radion måste vara enkel att använda också och man bör kunna lyssna var som helst, också som man gör annat. Denna utredning handlar inte om huruvida digital teknik bör användas på radioområdet eller inte. Det sker , både inom produktion och distribution. Vilken teknik som är den bästa eller den mest ändamålsenliga beror bl.a. på vad man vill använda den till. Den mest framgångsrika plattformen för digital radio, sett till antal lyssnare, är radio via Internet. Internetradion utgör ett värdefullt tillskott för radiomediet, men Internet har en rad begränsningar jämfört med vanliga radiosändningar som gör att den knappast utgör någon realistisk utmanare som ersättare för traditionell radio. Däremot framstår det som klart att radio via Internet, liksom en rad andra distributionsformer för digitalt radio- ljud, kommer att utgöra olika komplement till traditionell radio . Radio, både som offentlig nyttighet och som plattform för att tjäna pengar, kommer att behöva fungera i flera parallella tekniska miljöer. Radio kommer alltså att distribueras via flera olika digitala plattformar som dessutom har stora möjligheter att sam- ordnas och ge synergieffekter. Detta är i sig en skillnad mot den traditionella analoga tekniken där radiolyssnande i huvudsak endast sker via marksändning. Även om historien lär oss att förändringar i människors medieanvändning sker långsamt och att de föränd- ringar som har skett är små, så finns tecken som tyder på att radiolyssnandet på kommer att fragmentiseras genom uppdelning på allt fler sändningsmöjligheter via allt fler distribu- tionsformer. Inget enskilt system kommer sannolikt att ha samma stora lyssnarandelar som dagens FM-radio har. Med den kunskap vi har finns det heller inget alternativ som helt kan ersätta de fördelar som ett marksänt rundradiobaserat distributionssystem har för radiomediet. Medan styrkan hos t.ex. satelliter och kabelnät framför allt är den höga kapaciteten för pro- gram och andra tjänster är den marksända distributionens styrka den okomplicerade mottagningen utan krav på fast anslutning eller parabolantenn samt de goda möjligheterna till mobil mottagning. Marksänd radio lämpar sig också särskilt väl för regional och lokal nedbrytning. Dessutom är den radiomediets egna distributions- plattform, vilket är av strategisk betydelse. En utmaning med DAB-tekniken är att den kräver ett parallellt sändarnät på nytt frekvensutrymme vid sidan av den analoga radion. Ett teknikskifte kommer att kräva stora investeringar och kommer sannolikt att behöva pågå . FM- radion kommer under alla förhållanden att behövas under över- skådlig tid. bör man komma ihåg att historien visar att det inte alltid är den bästa tekniken som lyckas på konsument- marknaden. Exempelvis gäller att kampen mellan olika format för videoapparater (VHS, Betamax och V2000) enligt många bedömare resulterade i framgång för det system som har sämst bildkvalitet, dvs. På samma sätt triumferade det analoga PAL-systemet för televisionen över det teknologiskt mer avancerade MAC- systemet.19 Att DAB möjligen är det bästa tekniska systemet är därför ingen garanti för att det blir en framgång. Om den digitala tekniken ska kunna ersätta FM-tekniken krävs omfattande satsningar på nya program och tjänster. En succé är heller inte på något sätt given på förhand. Det är konsumenterna som kommer att avgöra om tekniken och de nya tjänsterna blir en framgång. Den digitala radions största problem är den mycket begränsade tillgången på mottagare till rimliga priser. Detta är långt ifrån ett unikt problem för och det gäller dessutom för de flesta distributionsplattformar. Det är sannolikt viktigt att framtida mottagare klarar flera olika distributions- metoder, också traditionell FM och AM. Se också kapitel 8 om mottagarsituationen för digital radio. DAB-systemets intresseorganisation på global nivå, WorldDAB, menar att koordinerade insatser på europeisk nivå är nödvän- diga och sannolikt mer effektiva än begränsade insatser i enskilda länder. WorldDAB uttrycker sig minst sagt ödesmättat i en skri- velse till : The potential cost of a possible market failure in the implementation of digital radio would be very high, not only for radio industry but also for the whole of European society.20 Stora förhoppningar sätts alltså till internationellt samarbete för att främja ett teknikskifte för radion. I nästa kapitel presenteras erfarenheter från den försöksverk- samhet med digital radio som har pågått i . 19European Broadcasting Union, Dossier DAB 2000. 20WorldDAB, Dossier on Digital Radio 278/EC 205, . 5Försöksverksamheten 1995– 2001