sou · GQB391d1 · 2003-01-01 00:00:00 — det konstaterades beträffande KPML(r) och att något säkerhetshot av betydelse utgör de inte idag.472 I den hemliga årsredovisningen för /94 uppgavs att upp- följningen av KPML(r) och inte kunnat göras fullt ut, då andra uppgifter bedömts vara mera angelägna.473 For- mellt skulle dock fortfarande ägna särskild uppmärk- samhet åt de vänsterrevolutionära grupperna. I en detaljplan för SÄPO-sektionerna /96 saknades organisa- tionerna på den hemliga listan helt när det gäller författnings- skyddets prioriterade uppgifter. På listan över generella uppgifter, som skulle utföras i mån av tid, placerades uppföljning av organisa- tionerna i den hemliga tjänsteföreskriften på åttonde plats.474 Up- penbarligen bedömdes varken KPML(r) eller , som var de enda kvarvarande vänstergrupperna på listan, utgöra nå- got större hot mot rikets säkerhet. sammanställde en lägesbeskrivning av de sex organisationer (två vänster- och fyra högergrupper) som kvar- stod i den hemliga tjänsteföreskrift som reglerade arbetet inom detta område. Beträffande KPML(r) framhölls att partiet ofta misskrediterade den svenska demokratin och dess institutioner, an- vände sig av osaklig argumentation och faktaförvrängning samt personangrepp och smutskastning. Det framhölls emellertid också att inom ramen för ett öppet demokratiskt samhälle kan det dock vara problematiskt att dra gränsen mellan å ena sidan subversion och å andra sidan legitim politisk agitation. Under rubriken hotbild framhölls att det inte fanns något som tydde på att KPML(r) skulle försöka med våld förändra det svenska samhället. Ett indirekt hot sades dock föreligga genom att partimedlemmar kunde tänkas söka sig till känsliga anställningar inom totalförsvaret. Kontakterna med och bedömdes inte utgöra något hot mot svenska in- tressen, men, framhölls det, misstankar om stöd till olika terroror- ganisationer hade diskuterats . Som ett nytt inslag i hotbilden nämndes ungdomsförbundet , som antogs kunna begå olagliga utomparlamentariska handlingar. Det kunde heller inte uteslutas, framhöll , att någon av ungkommunisterna efter genomgången utbildning sökte sig till någon högteknologisk bransch vilket kunde intressera främmande makts underrättelse- 472SK 17/1992. 473SK 16/1994. 474Detaljplan för SÄPO-sektionerna /96. SH 3932-95,.28/11 1995. Akt , löpnr 16. Uttryckligen nämndes här , vars goda kontakter med moderpartiet (r) sades kunna komma att utnyttjas.475 SÄPO-chefen , , har emellertid i förhör inför avfärdat det nord- koreanska intresset.476 upphävde regeringen sy- stemet med hemliga föreskrifter som reglerade registreringen av säkerhetsrisker. Den enda organisation som kvarstod på den hem- liga listan var då KPML(r). Innan föreskriften upphävdes och of- fentliggjordes fick möjlighet att yttra sig över beslutet. konstaterade därvid att KPML(r) fortfarande var en sådan organisation som i enlighet med kungliga brev skulle över- vakas. Dock fanns det inget som pekade på att KPML(r) inom överskådlig tid har för avsikt att med våld försöka förändra det po- litiska systemet. Trots att valde att inte rekommendera att KPML(r) togs bort från listan, vilket gjordes i fråga om andra partier, restes nu inga invändningar mot att upphäva föreskrifterna. Sammantaget får sägas att KPML(r) som hotbild under 1990- talet framstår som mycket vag. Det kan därför ifrågasättas om inte systemet med hemliga tjänsteföreskrifter som reglerar vilka organi- sationer som ska övervakas borde ha avvecklats . Att hotbilden kring KFML(r)/KPML(r) i hög grad kretsade kring organisationens revolutionära målsättning är klart. Som torde ha framgått ovan var hotbilden starkast första hälft för att sedan reduceras och helt sjunka undan. Med jämna mellanrum inkom uppgifter till polisen om att KPML(r) lät medlemmar genomgå vapenträning eller att partiet hade vapen gömda. Några belägg för detta kunde polisen aldrig fin- na. Som exempel på en utredning av sådana påståenden kan det s.k. fick en kriminalkommissarie vid i besök av en person som var välkänd av personalen och vars uppgifter bedömdes som tillförlitliga. 475Lägesbeskrivning betr. de organisationer som finns upptagna i regeringens föreskrifter (1981- 12-03), meddelade med stöd av 5 a § förordningen (1989:773) med instruktion för Rikspolis- styrelsen. Akt löpnr 5. 476Förhör med 22/2 2002. att en avlägsen släkting till honom hade donerat sin sommarstuga belägen i Höghult till KPML(r) för utbildningssyften. Vidare kun- de sagesmannen berätta att det i ett gammalt ålderdomshem i Tos- sene skulle finnas vapen och ammunition, sannolikt tillhörande KPML(r). Säkerhetspolisen i satte nu i gång att utreda saken och kom fram till att den utpekade mannen (sagesmannens avlägsne släkting) mycket riktigt lämnat en fritidsfastighet i gåva till KPML(r) som grundat en stiftelse - Framtiden är vår - för att ta hand om fastigheten. Beträffande det gamla ålderdomshemmet vi- sade det sig att detta inköpts 1980 av ett kollektiv om 16 personer varav hela 10 stycken är kända hos OG som KPML(r)-medlem- mar eller sympatisörer. Vid besök på platsen konstaterade säker- hetspolisen att fastigheten är mycket väl lämpad för utbildningsända- mål och att där mycket väl kan finnas stora kvanti- teter vapen och ammunition gömda.477 Säkerhetspolisen fann det också anmärkningsvärt att r:arna valde att sköta vintertillsynen av fastigheten på egen hand - det var att åka från till Tossene - istället för att be de boende på den bondgård som låg i omedelbar anslutning till fastigheten titta till huset. Sektionen i lät också flygfotografera bygg- naden och dess omgivningar med hjälp av helikopter. Utredningen i Tosseneärendet, som egentligen alltså var två olika ärenden (fas- tigheterna i Höghult respektive Tossene) tycks ha bedrivits på sparlåga. I vart fall har inga handlingar påträffats i KPML(r):s huvudakt som tyder på någon mera aktiv utrednings- verksamhet rörande påståendet om vapen- och ammunitions- gömmor. togs dock Tosseneärendet fram igen, nu av sek- tionen i . I den PM som upprättades konstaterades att det i Proletären avslöjats att partiet hade stora planer på att uppföra en studie- och fritidsanläggning på fastigheten i Hög- hult. Planerna omfattade ett tiotal hus om vardera som man hoppades att partimedlemmarna skulle köpa andelar i. Sektionen i hade under de föregående åren gjort upp- repade resor till fastigheten men endast upptäckt något som kunde relateras till KPML(r): Under en presenning på 477 KPML(r):s utbildningsläger beläget mellan och samt KPML(r):s vapen och ammunitionsgömma för den kommande revolutionen i Tossene gamla ålderdomshem. PM 24/11 1983. Akt , Löpnr 2. tomten förvarades gamla valaffischer. Kontakt hade också tagits med en granne för att kunna upprätta en övervakningslokal om så skulle behövas. gjorde sektionen i föl- jande bedömning av läget: Sektionen bedömer KPML(r):s byggnadsplaner som något orealistiska, men ändå fullt genomförbara. Fas- tigheten ligger mycket avsides mitt ute i skogen. Ter- rängen är svår med tät skog runtom. Läget är allt an- nat än attraktivt. Byggnadsplanerna har fördröjts av någon anledning, sektionen gissar att det beror på fi- nansieringen. Sektionen håller ett vakande öga på om någon byggnation skulle påbörjas. Om så skulle bli fallet, kommer vi att följa byggandet med stort intres- se.478 När det gäller den andra delen av ärendet, det gamla ålderdoms- hemmet i Tossene hade sektionen ägnat huset kontinuerlig upp- märksamhet, dels genom kontakter på orten, dels genom egna iakt- tagelser. Det hade kunnat fastställas att sommarstugan kontinuer- ligt användes medan den endast var föremål för viss tillsyn. hade säkerhetspolisen note- rat att tre bilar stod parkerade på gården samt att det pågick repa- rationsarbeten i form av fönsterbyten. Säkerhetspolisen i Väners- borg hade vidare diskuterat frågan med kollegerna i som för egen del bedömt uppgifterna om vapen- och ammunitions- gömmor som ej trovärdiga och därför inte ägnat någon större möda åt utredningen. Sektionen i gjorde 1988 följande be- dömning av ärendet: Fastigheten är stor och rymmer många skrymsel. har dock framkommit trots undersökning, att det skulle finnas en vapengömma där. Ett visst mått av tveksamhet måste också tillsättas uppgiftslämnarens då 84-åriga moders andrahandsuppgifter. Visserligen stämmer en hel del av uppgifterna, men en samman- blandning vad beträffar vapengömman kan ha skett på något sättVid senare samtal med [sagesmannens namn borttaget, MH] har det inledningsvis dramatis- ka inslaget i uppgifterna nedtonats, men för den skull 478 PM Sektion PV, 5/2 1988. Akt löpnr 2. vill sektionen ändå inte anklaga honom för att fara med osanning. Det som 1983 verkat vara ganska alarmerande framstod se- nare vara baserat på inte särskilt trovärdiga uppgifter. Helt ville dock säkerhetspolisen i inte släppa Tosseneärendet. Sektion PV följer ärendet i Höghult och Tossene. En rekognoscering är gjord vad gäller eventuella observa- tionsplatser. Några personer har undersökts för ut- rönande av lämplighet som kontakt. För dagen torde dock inga åtgärder behöva vidtagas, men skulle den situationen ändras genom nya uppgifter, är sektionen redo att snabbt skrida till verket. Som nämndes ovan har inga belägg påträffats för att KFML(r)/KPML(r) ska ha bedrivit vapenträning eller haft vapen- gömmor. 3.7.3Samverkan med främmande makt När KFML(r) bildades torde de ledande krafterna, till skillnad från KFML:s förbundsledning, ha saknat egna kon- takter med den kinesiska ambassaden. genomförde dock en delegation från KFML(r) ett besök hos den kinesiska ambassaden. Säkerhetspolisen, som genom telefonav- lyssning väl kände till besöket, mötte delegationen vid och skuggade sedan denna till ambassaden. Enligt den PM som upprättades såg ut att vara helt förstörd när han och de andra kom ut från ambassaden. För säkerhetspolisen rådde inget tvivel om att delegationen syf- tat till att vinna kinesiskt stöd för KFML(r) på KFML:s bekostnad. Eftersom säkerhetspolisen i hade telefonavlyssning på båda fraktionerna kunde man konstatera att KFML i hade förhandskunskap om att en delegation med r-are skulle besö- ka . KFML i kunde därmed varsko sina kam- rater i vilka i sin tur kunde anlägga moteld redan innan r-arna hunnit besöka den kinesiska ambassaden. Enligt uppgifter som inkommit via telefonavlyssning hade också kineserna ställt sig kallsinniga till Baudes fraktion.479 Trots kunska- pen om denna avvisande attityd från kinesiskt håll synes delar av säkerhetspolisen ha antagit att den kinesiska representationen ändå gav ekonomiska bidrag till KFML(r).480 Denna hotbild avskrevs dock, åtminstone centralt, av säkerhetspolisen 1974: Sedan förbundet bildades har det funnits många spekulationer omkring dess finans- iering. Det har i debatten antytts, att ekonomisk hjälp kommit till förbundet från antingen , KGB, CIA, eller t.o.m. bankrån. Vid den bearbetning av tillgängligt material, som gjorts vid RPS/Säk beträffande förbundets ekonomi, har inte framkommit något som tyder på att ekonomiskt stöd erhållits från andra länder, organisationer eller genom grov brottslighet. Det syns i stället sannolikt att man följer : Lita till den egna kraften.481 I kvartalsöversikter och liknande sammanställningar redovisades ofta de kontakter som konstaterats med utländska ambassader eller tjänstemän liksom befrielserörelser runt om i världen. Det var emellertid sällan som säkerhetspolisen gjorde någon värdering av vilken betydelse för hotbilden dessa kontakter kunde ha. Att KFML(r) var intressant som underrättelsemål för blev offentligt känt /1974. Proletären kunde då avslöja att en av förbundets medlemmar hade utsatts för kontakt- försök från en sovjetisk agent. Den sovjetiske agenten ville bl.a. veta om gav stöd åt svenska organisationer, om hjälpt KFML på traven vid bildandet samt sökte även uppgifter om KFML(r):s organisation.482 Det finns åtminstone ytterligare ett ex- empel på att den sovjetiska underrättelsetjänsten utnyttjade eller försökte utnyttja en medlem av KFML(r). I detta fall var mannens sovjetiska kontakt mycket angelägen om att kartlägga den revolu- 479PM 9/11 1970 samt PM av Axel , OG-SH 507-70, 16/11 1970. Akt 15:4/6c löpnr 480Sven 24/11 1971 och 5/6 1974. I kvartalsrapport nr 3/1971 häv- dades att obekräftade uppgifter gjorde gällande att KPML(r) skulle ha erhållit en mind- re summa från den kinesiska ambassaden. Akt 5:721 d 1-28 löpnr 11. 481Kvartalsöversikt nr 2/74. Akt 5:721d 1-28 löpnr 12. 482Socialimperialistisk agent sökte infiltrera KFML(r). Proletären nr 56/73 – 1/74. tionära vänstern i och fick också uppgifter om både SKP och KFML(r).483 Även senare har säkerhetspolisen intresserat sig för kontakterna mellan det sovjetiska konsulatet i och KFML(r)/ KPML(r).484 hävdades från säkerhetspolis- ens sida att det fanns täta kontakter mellan partiet och konsulat- et.485 Som framgått ovan har kontakterna med nämnts som en del av hotbilden vilket dock avfärdats av den tidigare SÄPO-chefen . Ovan har redogjorts för det soldatarbete som bedrevs i KFML(r):s regi och det är naturligtvis inte ägnat att förvåna att verksamheten oroade de svenska säkerhetstjänsterna. I likhet med KFML antogs KFML(r) initiera sabotageaktioner på förbanden vilket förbundets ledande företrädare tog fullständigt avstånd ifrån.486 Försvarsled- ningens anklagelser om sabotage utfört av vänsterrevolutionära grupper betecknades i som bluff – med komiska bieffekter.487 Det finns heller inget som talar för att denna hotbild ska ha varit realistisk. Fst/Säk bedömde 1983 att KPML(r), i likhet med SKP, utgjorde ett starkt hot mot försvarsmakten.488 I en sammanställning 1988 menade ÖB/Säk att partiets gentemot för- svaret subversiva inställning kvarstod även om ingen faktisk aktivi- tet av det slaget kunnat noteras.489 Ett av de mera omdiskuterade inslagen i hotbilden är KPML(r):s inställning och kopplingar till den internationella terrorismen, framför allt . De kontakter som partiet eller en- 483Se handlingar i personakt. 484Samtal med tidigare SÄPO-chefen 15/1 2002. 485Subversion 1/10 1985 – 31/3 1986. Akt löpnr 3. 486Se t.ex. 11/12 1971. nr 9/1972. Subversiv verksamhet rörande försvarsmakten. Fst/Säk HPM nr 215, 3/10 1983. 489Årsöversikt 1987 – subversiv verksamhet. H PM nr 158, 19/2 1988. skilda medlemmar upprätthöll med framför allt var åtmin- stone en del av säkerhetspolisens hot- bild.490 I den PM som och upprättade efter den s.k. sjukhusaffären hävdades följande angående KFML(r):s kontakter med terroristorganisationer: Säkerhetsavdelningen har tillgång till olika uppgifter som entydigt pekar på att KFML(r) har haft och har direktkontakter med , och Baader-Mein- hof. Uppgifterna är av varierande styrka men mönst- ret är klart och uppgifterna i flera fall rika på detal- jer.491 En av de uppgifter som och stödde sig på avsåg kontakter mellan KPML(r) och de kretsar som senare kom att oc- kupera och spränga den västtyska ambassaden i . I ett te- lex från sektionen i till säkerhetspolisen i re- dogjordes för information som troligen inhämtats via telefon- avlyssning. G[eno]m en tillförlitlig källa har framkommit att fö- respråkare för Baader-Meinhofligan troligen den 9.12.1974 kontaktade KFML(r) i för att få hjälp med att väcka internationell uppmärksamhet för ligans situation i V-Tyskland. Ligans förespråkare som är från ville ha KFML(r):s hjälp att fö- reta en ockupation av en ambassad i . KFML(r) ville inte ställa sig i spetsen för en sådan ak- tion men är villiga att ordna en demonstration eller att ta upp saken i sin press. Genom samma källa har framkommit att tyska förespråkare för ligan den 3 de- cember 1974 haft kontakt med KFML(r)-medlemmar i och överlämnat informationsmaterial.492 490Se t.ex. PM ang KFML(r). 24/6 1975. Akt 15:4/6a Löpnr 13. Lägesöversikt 4:e kv 1976. SH 1872-76, 4/2 1977. Akt 5:721d 1-28 löpnr 15. Akt 5:721d 1-28, löpnr 16. Hotbilden från KPML(r) 1992. PM, OG, 28/1 1992. Akt 701301- 4274 löpnr 4. 491Promemoria angående vissa händelser vid sjukvårdsförvaltningen och sä- kerhetsavdelning sektion i m.m. /30/10 1975, s. 15. 492Telex 11/12 1974. Bilaga till Promemoria angående vissa händelser vid sjukvårdsförvalt- ningen och i m.m. Justitiedepartemen- tet/30/10 1975. Uppgifterna om att en aktion mot ambassaden kunde vara nära förestående lämnades även vidare till den västtyska ambassaden som dock misslyckades i att förhindra ockupationen. gjorde säkerhetspolisen följande bedömning i samband med en begäran om telefonavlyssning: KFML(r) har emellertid icke endast hängivit sig åt ett ideologiskt, propagandistiskt och humanitärt stöd åt kamp för befrielse, vilket får anses styrkt av att PFLP-aktivister ganska ofta företar resor till . I en del fall har dessa personer uppträtt inför offentligheten i samband med offentligt anord- nade propaganda- och debattmöten. I ett flertal fall har ingen som helst offentlighet givits åt besöken, som skett i hemlighet och där besökarna logerat hos kända PFLP-sympatisörer och KFML(r) medlemmar. Anledningen till dessa besök har inte kunnat klar- läggas. Från utlandet har dock besök i den mån de va- rit kända dock alltid betraktats som ingående i ett il- legalt mönster med planläggning av terror som syfte. Det måste betraktas som trovärdigt, att i KFML(r) ser en organisation, som med hänsyn till sin konspirativa och till stora delar hemliga uppbyggnad är en fullvärdig samarbetspartner i terrorverksamhet och att dess medlemmar kan rekryteras av som stödfunktionärer för att i en viss situation kunna ta- gas i bruk, då en terrorhandling planeras eller verk- ställes.493 För att närmare belysa säkerhetspolisens bedömningar kan det vara på sin plats att redogöra för de ställningstaganden som KFML(r) och närstående organisationer gjorde i de egna pressorganen. genomförde ett attentat mot Lydda flygplats i med flera döda som resultat. Aktionen var en hämnd för att hade lyckats övermanna och döda två flyg- planskapare tillhörande organisationen . skrev Proletären, med riktning åt , skyll er självaVi stödjer kamp för att befria Palestina.494 1972 skickade KFML(r):s centralkommitté en delegation till för att besöka . 493PM till Överåklagaren i 8/11 1976. personakt löpnr C 1 1. 494Stöd kamp för ett fritt samt Lydda-aktion chock för Bourge- oisin. Proletären nr 18/1972. tervjuades , som ingått i partiets delegation, i Pro- letären om sina erfarenheter från besöket. I intervjun förklarade att inte var att betrakta som någon marxist- leninistisk organisation men ändå som en organisation i frontlinjen i kampen mot imperialismen och sionismen. Därigenom borde KFML(r) ge organisationen sitt stöd, dock utan att undlåta att kri- tisera vad man uppfattade som ideologiska brister. Beträffande ter- roraktioner uppgavs att inställning var att terrorn borde användas som ett medel att stimulera och injicera arbetar- klassens kamp i de kapitalistiska länderna. Denna ståndpunkt an- såg vara oförenlig med marxism-leninismen. Naturligtvis kan man därmed inte döma ut alla de ter- roraktioner som genomför. Vissa av dem fyller en viktig funktion i förening med det övriga politiska arbete bedriver, men man får alltid ha deras principiella inställning i minnet.495 Även om KFML(r) tog avstånd från enskilda terroraktioner inne- bar detta inte något avståndstagande från våldet som politisk me- tod. I nr 7/1972 förklarades att vi erkänner våldet som politisk metod, men vi söker inte våldet för dess egen skull. Men det våldsamma störtandet av kapitalismen fick inte samman- blandas med de tämligen meningslösa vålds- och terrordåd som begås i revolutionens namn. Detta även om det var i ytterst vällovliga syften, t.ex. av vissa palestinska befrielseorganisa- tioner.496 Avståndstagandet från terrorism var inte principiellt utan taktiskt och knutet till enskilda terroraktioner. I en ledare i Prole- tären utvecklades tankegången på följande sätt: Vi kommunister är principiellt inte emot terrorn. Men vi anser att terrorn endast kan användas i sam- band med att arbetarklassen själv befinner sig i mass- rörelse och när arbetarklassen själv är beredd att ta upp den väpnade kampen. Terrorn kan då användas för att ytterligare väcka de tveksamma till ett mer avancerat handlande. Utifrån det ovan sagda kan vi instämma i den terror som bedriver på när de t.ex. skjuter en särskilt avskydd och hatad företrä- Intervju med vår utsände. Proletären nr 22-24/1972. 496Våld och terror. nr 7/1972. dare för förtryckarna. En sådan handling finner också förståelse hos de frihetsälskande irländska massorna och befordrar kampen. Lika fullt som vi kan stödja en sådan terror tar vi avstånd från den som den s.k. Baa- der-Meinhofgruppen bedriver i VästtysklandDe grupper som likt de japanska och västtyska an- vänder terrorn har inte mer med socialismen att göra är att de misskrediterar den.497 Terrorn ansågs alltså acceptabel när den vann förståelse hos mas- sorna men oacceptabel när den, som i , utfördes av en grupp förvirrade och förblindade intellektuella utan förankring i arbetarklassen. Ledaren i Proletären avslutades på följande sätt: Vi kommunister inbillar oss inte för en sekund att det finns möjlighet att driva på massorna med terror- metoder. Vi följer den linje som de vacklande intel- lektuella försmår att, tålmodigt, målmedvetet och ihärdigt vinna arbetarklassen för socialismen med övertygelsens metod...Vi förklarar ett skoningslöst krig mot alla anarkistiska idéer och grupper som stäl- ler terrorn på sitt program frikopplad från arbetar- klassens egen kamp. I samband med de i , genomförde den palestinska organisationen en ak- tion mot den israeliska truppen varvid elva israeliska idrottsmän och funktionärer mördades. Proletären kommenterade aktionen på ledarplats med att man inte grät några krokodiltårar över de 11 döda israeliska idrottsmännen och ledarna. Däremot ansågs Svarta skada den palestinska saken och stå i direkt motsättning till socialismen. Proletären önskade i stället lyfta fram händelser i , och och förklarade även i denna leda- re att man inte principiellt tog avstånd från terrorn men menade att terror endast kan tillgripas i samband med att arbetarklassen själv befinner sig i massrörelse och när arbetarklassen själv är beredd att ta upp den väpnade kampen.498 behandlade Proletären ånyo terrorismen som kampmedel efter en terroraktion utförd av Svarta i Su- dans huvudstad, . Proletären menade att terrorn måste 498Stöd det palestinska folkets kamp!. Proletären nr 32/1972. ses klassmässigt och sättas in i ett revolutionärt perspektiv. Liksom i tidigare artiklar förklarades att vi som kommunister inte har någ- ra principiella invändningar mot terrorn som kampmedel vilket dock inte innebar att den kan användas när, och var och hur som helst. Svarta Septembers verksamhet avvisades, dock inte för att den innebar att människor blev dödade: Vi sörjer inte de tre döda diplomaterna i , lika lite som vi sörjde över de 11 döda israeliska idrotts- männen i . Deras död är helt ointressant i sammanhanget. Vi är motståndare till Svarta Septem- bers verksamhet av helt andra skäl, vi är motståndare till deras terror därför att den inte för kampen för ett fritt framåt.499 raljerade Proletären över de snyfthistorier om mördade tyska militärer och högerpolitiker som bjöds från den borgerliga pressen. Det framhölls vidare att trots att kommunisterna inte hade något gemensamt med anarkister, så kan inga s.k. terroristdåd, hur meningslösa och skadliga de än är, få oss att ställa oss på denna s.k. rättsstats sida mot Baader-Meinhofligan m.fl. Faran låg inte i dessa grupper menade utan det är från reaktionen terrorhotet kommer för arbetarna.500