sou · GQB393d1 · 2003-01-01 00:00:00 — Visst kunde den linjen vålla kritik och opposition men kritikerna ställdes för eller senare inför valet mellan att ge med sig eller lämna partiet. Att uppfatta partiet som monolitiskt var, åtminstone , rik- tigt. När Komintern upplöstes 1943 uppmuntrade de forna sektionerna att intaga en nationell. försvarsvänlig linje i antifascis- mens tecken. SKP antog också ett eget program i nära anslutning till socialdemokratin. Den nationella linje som utvecklades innebar att partiet uttalade att en fredlig väg till socialismen var möjlig. I studiematerial tas klart avstånd från statskupper utförda av en minoritet. Där talas också om att den svenska vägen till socialism skall grunda sig på stöd från en stabil folkmajoritet. När det gäller beskrivning av den statsform som följer efter den socialistiska revolutionen talas nu inte längre om proleteriatets diktatur utan om en demokratisk statsmakt under arbetarklassens ledning. Men varken i fråga om vägen till socialismen eller om den nya statsformen kan man tala om någon principiella bekännelse till demokratin som överideologi. Resone- har snarare karaktär av empiriska slutsatser utifrån en marxistiska vetenskapssyn än av normativa föreskrifter. Den fredli- ga vägen och den demokratiska ordningen framstår som möjliga framtidsscenarier men inte som oundgängliga krav. De nya linjerna ifrågasattes efter Kominforms bildande och de nya krav på samordning och ortodoxi som då utgick från . Men mot energiska motstånd bekräftades de i stort sett vid kongress. När så 1956 förklara- Antaget av Kommunisternas 28:e kongress , s. 33Ibid, s. 41. de att den fredliga vägen till socialismen var möjlig kunde det svenska partiet känna sig som föregångare och det upprepade också sitt ställningstagande. restes också inom partiet krav på att det klart och tydligt och på normativa grunder skulle bekänna sig till den demokratiska och parlamentariska vägen. Den uppfattningen var ingalunda oomstridd inom partiet men fick genom valet av C. H. till partiledare 1964 övertaget inom partiet. Den fick fullt genomslag program. Liksom övriga riksdagspartier bekände sig VPK till demokratin som över- ideologi. gjorde sig nyleninistiska tankar gällande inom partiet och präglade också utformningen av pro- gram. Den vetenskapliga, beskrivande stilen återinfördes och de normativa inslagen tonades ned. sägs dock att sam- hällsomvandlingen skall bäras upp av bred folkmajoritet. Hur den- na skall komma till uttryck är dock inte alldeles klart och i internt studiematerial understryks att den svenska författningen inte låter folkflertalets mening komma till uttryck. Det skulle dröja till 1987 innan programmet utan reservationer uttryckte partiets anslutning till den existerande parlamentariska demokratin. Den proletära internationalismen var länge liktydigt med solida- ritet med , socialismens och den första arbetarstaten. uppmuntrade efter Kominterns upplösning de nationella kommunistpartierna till självständighet, men med Kominforms bildande och kampanjen mot titoismen krävdes åter rättning i ledet. Under tid som partiledare 1951- 64 utmärktes partiledningen av en obrottslig trohet mot Sovjetuni- onen och dess satellitstater. I partiets press återgavs och försvarades de sovjetiska ställnings- tagandena i internationella frågor och stort utrymme ägnades åt att hylla socialismens framsteg både i dess och i de övriga kommunistiska länderna. Händelserna 1956 – Chrustjovs hemliga tal och Röda Arméns intåg i – sådde tvivel på de gamla lo- jaliteterna kunde ändå inte hindra att SKP uttalade sin förståelse för den sovjetiska politiken. Någon påtaglig förändring inträffade inte förrän . Från olika håll inom partiet krävdes nu att kontakterna med skulle begränsas och det ständiga försvaret av deras politik upphöra. hörde till dem som tidigast argumen- terat för att partiet skulle befria sig från den sovjetiska ryggsäck- en och sedan han valts till partiledare inleddes en helt ny hållning. program framhölls partiets rötter i svensk politisk kultur och i propagandan upphörde man helt med att framhålla de existe- rande socialistiska länderna som förebilder. I stället kritiserades de för att inte uppfylla socialismens ideal. Inte heller i detta avseende ledde den nya linjen från 1964-67 till ett totalt och definitivt brott med det gamla. var som partiledare (1975-1993) mer benägen än sin föregångare att framhålla gemenskapen med de socialistiska länderna. var det (1977) som Norrbottenfalangen beslöt att lämna partiet inte minst på grund av att den fann att denna gemen- skap spelade allt för liten roll i partiets politik. Det ihärdiga försvaret av hade en starkt begränsande ef- fekt på SKP:s möjligheter att spela en roll i svensk politik. Att SKP med stöd av en folklig majoritet skulle kunna genomdriva radikala förändringar var otänkbart så länge partiet förknippades med ett land och en regim som de flesta såg som den militära och ideolo- giska huvudfienden. Hur skulle då överhuvudtaget socialismen kunna förverkligas i ? I den interna debatten, som på denna mer konkreta nivå knappast var livlig, framträder ett par skilda tankegångar. sade i en debatt 1943 att det krävdes en varaktig försäm- ring i massornas läge för att reformismen i deras hjärnor skulle likvideras. Han menade att de senaste årens standardförbättringar hade passiviserat människorna och att endast om kapitalismen rå- kade in i en allvarlig kris skulle de kunna sporras till handling.34 En annan tanke kan ha varit att livet i och satellitstaterna skulle utveckla sig på ett sådant sätt att alla iakttaga- re skulle erkänna socialismens överlägsenhet och kräva att den in- fördes också i Sverige.35 I båda fallen blir slutsatsen att den svenske kommunisten inte kunde göra mycket annat än att vänta och hop- pas. Detta drag av främlingskap i är framträdande i partiets självförståelse i synnerhet under de tunga åren . 34Werner , En kritisk diskussion av kommunisternas efterkrigsstrategi, otryckt manus, 2002, s. 35Se om detta C.H. , , boken, 1980, s. 310 f. (Intervju med . 3.2Ungdomsförbundet - Från SKU till MLK 1945- 1970 Den kommunistiska ungdomsrörelsen i räknar sina anor då det (SDUF) bildades. Vid partisplittringen lämnade större delen av ungdomsförbundet moderpartiet och kom att utgöra kärnan i det nybildade socialdemokratiska . bytte ungdomsförbundet namn till bund (SKU) som anslöts till den kommunistiska ungdomsinterna- tionalen. samlades till överläggningar i . Mötet var det första på förbundssty- relsenivå sedan krigsslutet. På dagordningen stod som en viktig punkt att konfirmera SKU:s anslutning till Demokratisk Ungdoms () som just bildats i . Det gällde nu att mobilisera ungdomen för att förverkliga det program som antagits i . Som främsta uppgift ställdes en utrensning av de fascistiska elementen i vårt land. Den svenska ungdomen mås- te utbildas av demokratiska officerare menade ledningen inom SKU.36 höll SKU sin 20:e kongress med runt 200 internationella gäster. började registreringen av kommunister kom- ma igång igen och nya anvisningar för personalkontrollen utfärda- des . I och med det framväxt ökade också problemen för det svenska att göra sig gäl- lande på den nationella partiarenan. Det vid krigsslutet röststarka och optimistiska SKP hade reducerats till ett parti med endast av väljarkåren bakom sig . Av de drygt 50 000 svenskar som innehaft medlemsbok i SKP fanns 1951 bara drygt 34 000 kvar.37 Partiets tillbakagång var all- varlig som partisekreteraren konstaterade i sitt anfö- 36Ny /1 1946, Folkviljan 8-14/2 1946. Klipp i akt 15:1211 löpnr 1. 37Jfr , : Övervakningens målobjekt: Svenska kommunisterna som femte kolonn, potentiella landsförrädare och sannolika spioner. Opublicerad expertrapport till , s. 9-10. rande inför den 15:e partikongressen.38 För ungdomsförbundet var situationen ännu värre. hade SKU i det när- maste halverats. Från 13 000 medlemmar 1948 till något över 7 000 1951. Kunskapen om den avsevärda minskningen i SKU:s medlemsan- tal var vid den 15:e partikongressen 1951 inte ny för partiledningen. Frågan hade behandlats i SKP:s arbetsutskott var- vid uppmärksammats ungdomsförbundets särskilda svårigheter. antog då en resolution med huvudsyftet att un- dersöka och klarlägga orsakerna till förbundets fortgående tillbaka- gång.39 beslutade arbetsutskottet vidare om olika stöd- åtgärder för att hjälpa ungdomsförbundet. Bl.a. lämnades ekono- miskt bidrag till SKU för att klara avgiften till ABF.40 Under hös- ten 1950 förbereddes också genom en av partiet tillsatt kommitté hur ungdomsfrågan skulle behandlas på partiets 15:e kongress. 3.2.2DU byggs upp - SKU avvecklas Idén om ett icke partibundet demokratisk ungdomsförbund var 1951 inte helt ny inom SKU och SKP. Tanken hade lanserats på 1944 samt i en artikel av Axel i partiets tidskrift nr 8 1945.41 Det var dock först vid partiets 15:e kongress som frågan på allvar fördes upp på SKP:s agenda. Sedan partisekreteraren presenterat de dystra siffror- na över partiets och ungdomsförbundets medlemsutveckling fram- trädde SKU:s förbundsordförande, , och talade om de problem och möjligheter som partiet och ungdomsförbundet stod inför. SKU hade blivit isolerat från ungdomsmassorna, hade för få medlemmar och fungerade helt enkelt för dåligt. I det hade kopplingen till blivit en alltför svår och tung börda att bära. Enligt re- sonerade ungdomen som så, att gick man med i SKU så hade man tagit ställning för SKP vilket naturligtvis [var] en svårighet i da- gens situation. Vad partiet behöver, fortsatte , är en ung- domsorganisation som verkligen kunde vinna inflytande och leda ungdomen. 38Kongressprotokoll med bilagor 1951. anförande 23/3 1951. A 1 A:6. 39SKP:s AU-protokoll 13/1 1950. 40SKP:s AU-protokoll 14/4 och 20/4 1950, 9/1 1950. 41Holmberg, : Folkmakt, folkfront, folkdemokrati. De svenska kommunisterna och demokratifrågan 1943-1977. 1982, s. 32. SKU:s förbundsordförande pekade här på det framgångsrika ar- bete som bedrivits inom SKV. SKV hade ryckts upp från att ha varit en allmänt vänsterorienterad eller vänsterliberal organisation med ett hundratal medlemmar till en kommunistdo- minerad organisation som samlade drygt 2000 kvinnor i sina led. kunde också peka på utländska förebilder för den organi- sation han och partiledningen ville skapa. I hade en- hetspartiet lyckats skapa en icke partiansluten ungdomsorga- nisation kallad Freie Deutsche Jugend. I hade kommunis- terna byggt upp en med 30 000 medlemmar. I hade visserligen gjorts ett halvhjärtat försök då fattade beslut om att ombilda förbundet till en bred demokratisk massorganisation. Av detta hade dock blivit in- tet. Tiden var nu kommen att omsätta detta i praktiken och i hade man redan på försök bildat en som på några måna- der samlat nästan dubbelt så många medlemmar som den gamla . I planeringen ingick också att knyta kontakter med ungdomar inom idrottsrörelsen. Genom denna skulle man vinna intresserade för att delta i i som skulle äga rum . hade fastställts att minst 700 svenska ungdomar skulle delta varav minst en tredjedel skulle hämtas utan- för SKP/SKU. Bland deltagarna i festivalen skulle man också kunna vinna ungdomar för arbete och medlemskap i var tanken. I vanlig ordning hade man redan satt samman en initiativkommitté till : bestående av socialdemokrater, partilösa författare och konstnärer, nykterhetsungdom och religiösa ungdomar, som deklarerar som sin uppfattning att ungdomens kontakt över gränserna är nödvändig och nyttig för fredens bevarande.42 Det var uppgiften att bygga upp DU som var ungdomsförbun- dets huvuduppgift förklarade . Detta betydde inte att man glömt bort arbetet med att stärka SKU. En medlemskam- panj hade inletts och skulle pågå till . Även här fanns det internationella förebilder att hänvisa till: För oss så måste det avgörande och vägledande vara de ord som [yttrade] på ett CK-plenum i 42 Kongressprotokoll med bilagor 1951. A 1 A:6. Kommunistiska Parti, där han citerade och säger be- stämt och entydigt: Vi har gillat och gillar alltjämt omforman- det av det kommunistiska ungdomsförbundet till en bred och partilös organisation.43 Komintern hade visserligen lagts ned 1943 och till Kominform hade SKP inte anslutits. Den gamle kominternledaren var dock fortfarande 1951 en auktoritet vars ord man gärna hänvisade till, kanske främst av symboliska skäl som ett sätt att samla partiet. avslutade sitt anförande med en maning riktad till SKP:s 15:e kongress. Med utgångspunkt från de stora frågorna för den unga genera- tionen, så ställer vi här frågan om skapandet av ett demokratiskt partilöst ungdomsförbund i vårt land. Ett förbund som förmår ta kontakt, vinna inflytande och ledning över den nya genera- tionen och därmed rycka den ur det reaktionära grepp, som den håller på att kvävas i och i stället ger ungdomen tillfälle att utlö- sa sin naturliga längtan om fred och nationellt oberoende och en bättre framtid. ungdom behöver en sådan organisation och det som mer än en gång kallats ung- domens parti, har det stora och förpliktande ansvaret att hjälpa ungdomen härmed. Därmed ger partiet ungdomen den möjlig- heten, inte bara att kämpa för viktiga dagskrav utan också att i Lenins anda göra sig till goda socialister och partiet kan i sin tur räkna med att ungdomens friska krafter står er till buds i kam- pen för en strålande ljus socialistisk morgondag.44 Någon debatt om detta blev det inte och en enig partikongress fat- tade beslut om att bygga upp Demokratisk Ungdom. Vid detta till- fälle var det aldrig uppe till diskussion att SKU skulle läggas ned. Som framgått ovan pågick vid tiden för kongressen en kampanj för att värva medlemmar till det kommunistiska ungdomsförbundet. Kampanjen blev dock ingen succé. I en rapport, sannolikt skriven av förbundsordföranden och avsedd för SKP:s ar- betsutskott, konstaterades att medlemsantalet i stället fortsatt att sjunka . De erfarenheter som vunnits visade att DU helt enkelt var bättre lämpat att dra ungdomen till sig än det uttalat kommunistiska . Att DU av sina politiska motstån- dare utpekats som en kommunistisk täckorganisation tog man tyd- ligen ganska lätt på. Vi kan utgå ifrån, att vi aldrig kommer ifrån motståndarnas för- sök att stämpla DU som en kommunistisk organisation eller täckorganisation. Redan har exempelvis Frihet och Frisinnad Ungdom tagit upp frågan på detta sättNu kan ju motstånda- rens propaganda aldrig vara något avgörande - utan om DU gör riktiga politiska framträdanden, bevarar karaktären av ett parti- löst ungdomsförbund, uppvisar ett allsidigt organisationsliv och står under fast kommunistisk ledning - så menar jag som tidiga- re sagt att dess framgång är garanterad.45 Problemet var nu frågan om hur SKU skulle hanteras rent taktiskt. Enligt rapporten fanns två möjliga handlingsvägar. En snabb väg var att helt enkelt upplösa SKU. Den långsammare vä- gen gick ut på att låta SKU tyna bort för att sedan be- hålla organisationen som kaderorganisation för utbildning av de ledande inom DU.46 När frågan behandlades i SKU:s förbundssty- relse presenterade (son till Hil- ding ) en mycket tydlig vision av hur DU skulle kunna utveckla sig. Det gällde att locka med nöjen och allmänna ung- domsfrågor för att senare kunna gå över till en mer öppen kommu- nistisk framtoning. ställer vi programfrågorna ganska allmänt. Vi koncentrerar oss kring de frågor som den bredaste uppslutning- en kan uppnås kring. Men den dagen kommer givetvis, då orga- nisationen kan uppträda ännu mer radikalt än , då exempelvis frågan om vänskapen med , om upp- slutningen kring det blir något självklart för 100.000-tals ungdomar i vårt land. Vi måste förstå, att innan DU kan ställa dessa frågor i centrum måste ungdomen vara i rö- relse, den måste i kampen för sina egna intressen ha funnit var fienderna och var vännerna finns. Jag skulle vilja säga, att när vi når så långt, då har Demokratisk Ungdom tagit sin studentexa- men, men att vi börjar i första förberedande.47 Rapport till AU . F 06 004. (1921). 47Protokoll förbundsstyrelsen 23-25/11 1951. A 02 002. (1921). Av de två olika vägarna att hantera SKU valdes en form av medel- väg. Med början 1952 lades det gamla ungdomsförbundet i malpåse utan några särskilda uppgifter. Formellt kom SKU dock att existera då den officiella sammanslagningen med genom- fördes. hade SKP och SKU flitigt arbetat med att bilda DU- klubbar i landet. Detta var även något som säkerhetspolisen kunde notera både genom telefonavlyssning och yttre spaning. Den nya ungdomsorganisationen presenterades i stadgarna på följande sätt: DU är en partipolitiskt fristående , som kämpar för fred, vårt lands nationella frihet, demokrati och en lycklig framtid.48 Vid lanseringen av på lokal nivå lockades ofta med sång och dans. Av handlingar som säkerhetspolisen fått in genom en källa i ungkommunistiska kretsar framgick att också sport och friluftsliv utgjorde lockande programpunkter: Låt oss från början slå fast att vi i Demokratisk Ungdom skall ägna oss åt sport och idrott i massomfattning. Friluftsliv och id- rott har en mycket viktig funktion att fylla för ungdomen som väl huvudsakligast har stillasittande inomhusarbete.49 Förutom idrott ägnade sig DU i åt filmvisning, motor- sport, körsång och litteraturaftnar.50 Någonstans i programmet gjordes säkerligen också plats för den politiska skolningen. Genom buggning hade säkerhetspolisen fått kunskap om vad som tilldragit sig vid kommunistiska ungdomsdi- strikts årskonferens i . förklarade här att riktlinjerna för DU:s verksamhet hade fastställts på ett möte i . Problemet i var dock att verksamheten inom de fyra klubbar som bildats höll på att falla in i samma banor som de gamla SKU- 48Ett medlemskort finns i akt 15:221 spec löpnr 1. 49Se bilaga till skrivelse från , , till 26/3 1952. Akt 15:221 spec löpnr 1. Detta fick inte ske, framhöll , och förklarade hur den nya inriktningen skulle se ut: Vi måste ha mera utåtriktad verksamhet och skall inte ha några möten i vedertagen mening utan träffar på vilka en kille kan snacka om jazz, en annan spela några skivor, en tredje kan snacka om film eller annat. - Här och var slänger man in de egentliga förhandlingarna och fattar beslut utan att någon egentligen märker detDU-klubbarna får inte utåt framstå som några kommunistiska organisationer. Det får vi tänka på vid val av ledare och funktionärer. I det avseendet måste vi räk- na med hårt motstånd från SSU.51 Säkerligen var det inte alla kommunister som var tilltalade av den nya vägen att genom att locka med dans och andra nöjen bygga upp en ny organisation i stället för det gamla stolta SKU som ju faktiskt räknade sin historia ända . När ungkommunisterna i höll årskonferens framhöll att det gällde att bryta isoleringen och bredda ungdomsarbetet. Därige- nom skulle man få större anslutning och taga upp kampen mot amerikaniseringen och mot att ungdomen göres till soldater, som kommer att marschera mot och Leningrad.52 När partidi- striktet i höll årskonferens i fick partisekreteraren förklara varför det var nödvändigt att DU försågs med en mängd sektioner med allsköns ickepolitisk verksamhet. Bilda sektioner för schacklubbar och pingpong! Sådana sektio- ner äro naturligtvis bara till för att finna trådar och kontakter till ungdomen. Det är bara ett sätt att dra ungdomen samman, så att våra kamrater skall kunna taga hand om dem och sedan undan för undan uppfostra dem till goda kämpar för arbetarnas intressen.53 I där SKU:s lokalavdelning huserat på adress Mälartor- get 19 fördes lokalerna helt enkelt bara över på den nya organisa- tionen DU. Att DU var en kommunistisk täckorganisation gick 51Sammanfattning av i 23-24/2 1952. Akt 5:73/127 löpnr 1. 53Sammanfattning av läns kommunistiska partidistrikts årskonferens i . PM av Å , 26/6 1952. Akt 5:73/127 löpnr 2. dock inte det övriga politiska eller den svenska pressen för- bi. I akt över Demokratisk Ungdom finns talrika exempel på att borgerlig och socialdemokratisk press ganska lätt genomskå- dade försöken att framställa DU som partilöst. Aktivt bekämpa- des också DU av SSU som naturligtvis uppfattade den nya organi- sationen som en potentiellt farlig konkurrent.54 Vilka politiska frågor drev då DU? Bland de krav som ställdes kan nämnas fem dagars arbetsvecka, lika lön för män och kvinnor samt sänkt rösträttsålder till . Under 1960- talet förekom krav på republik och kyrkans skiljande från staten liksom i hög grad kolonialfrågor och krav på - en kärnva- penfri zon. Lokalt drev DU-klubbarna ofta frågor som danssalong för ungdomen på i eller fler isbanor, kälk- och skidbackar vilket i krävde. Demokratisk Ungdom blev dock aldrig den massrörelse för svensk ungdom som ledningen inom SKU och SKP hoppats på. Sannolikt var det också så att många kommunister betraktade det som en brist att inte ha ett ungdomsförbund med mera klart uttalade poli- tiska målsättningar. diskuterades om inte partiet borde bygga upp någon form av ungdomsgrupper inom partiorganisatio- nen, vilket också beslutades av SKP:s 17:e partikongress. Som en följd av detta kallade SKP till ungdoms- konferens på i . Efter konferensen tillsat- te SKP ett ungdomsutskott bestående av bland annat och DU:s ordförande programmet för ung- domsutskottet stod bl.a. kursverksamhet för unga kommunister beslutade att tillsätta en orga- nisationskommission. Uppgiften var att göra en översyn av parti- organisationen och komma med förslag hur denna skulle kunna utvecklas och förbättras. sammanträdde varvid ungdomsfrågan var en viktig punkt på dagord- ningen. Meningarna var delade men efter omfattande debatt kom kommissionen fram till att partiet behövde ett uttalat socialistiskt ungdomsförbund. 54Se t ex PM av S Lönnersten, Sp3 i 12/12 1951. Akt 15:221 spec löpnr 1. 55Protokoll SKP:s au 15/2 1957. Det förslag som lades gick ut på att kommunisterna inom DU skulle genom idédebatt, studiearbete och organisatoriska åt- gärder arbeta för att förbundet kunde drivas till att anta ett nytt program med socialistisk inriktning. skulle SKU aktive- ras samt uppta samarbete med DU. Ett principbeslut härom fatta- des också i SKP:s arbetsutskott den 1 november 1957.56 Den linje som kom att drivas från partiets sida vid dess 18:e kongress i de- cember 1957 var dock att de bägge ungdomsorganisationerna skulle slås samman till ett socialistiskt ungdomsförbund knutet till SKP. Pingsthelgen 1958 höll också SKU och DU var för sig kongres- ser varvid sammanslagningen formellt beslutades. Beslutet inom SKU var enigt medan DU:s vice förbundsordförande reserverade sig mot sammanslagningen. Däremot reserve- rade han sig inte mot den socialistiska inriktningen av förbundet.57 3.2.5DU blir VUF som blir MLK efterträddes 1962 av som i sin tur lämnade över till . bytte DU namn till (). I samband med detta lämnade ordförandeskapet för att efterträ- das av . försäkrade att förbundet även i fortsättningen önskade ett nära samarbete med moderpartiet men också att kunna vara en samlingspunkt för all socialistisk ungdom.58 Den radikaliseringsvåg som gick genom hela västvärlden hade emellertid i hög grad påverkat även det kommunistiska ungdomsförbundet. Samarbetet mellan VUF och VPK började fungera allt sämre för att helt upp- höra på central nivå. När VUF 1969 höll kongress innehöll Ny Dag inga rapporter från denna, eftersom man helt enkelt inte hade nå- gon information om vad som förevarit. Till skillnad mot de när- mast två föregående kongresserna var kongress en sluten affär dit pressen inte ägde tillträde. De ganska tydliga politiska motsättningar som var för han- den mellan VUF och VPK visade att VPK inte längre hade något ungdomsförbund i egentlig mening. vräktes VUF från de lokaler man disponerat i . VUF å sin sida förklarade i det egna organet Stormklockan att dess hu- 56Protokoll SKP:s au 1/1 1957. 57Se kongresshandlingar i volym A 01 004, . 58Ny Dag 23-29/6 1967. Akt 15:1211 löpnr 5. vuduppgift var att bidra till skapandet av ett kommunistiskt parti.