sou · GQB347d3 · 2003-01-01 00:00:00 — De små möjligheterna till anstånd gör annars att småföretag tvingas vänta på att få tillbaka vad företaget anser att de betalat för mycket i skatt. anser att RSV bör ge medborgarna god service och effektiv information, så att de så enkelt som möjligt kan fullgöra sina skyldigheter som skattebetalare. Att det skulle vara uppgift att därutöver bedriva opinionsbildning i skattefrågor kan dock ifrågasättas. Mot denna bakgrund avstyrker förslaget att ge RSV extra resurser för informationsverksamhet. Hotell- och Restaurangföretagare anser att skattesystemet måste modifieras för att bättre stimulera en vit ekonomi och motverka svartjobb. De negativa effekterna av skattefusket får konsekvenser på många olika plan. Branschens och företagens trovärdighet ifrågasätts, konkurrensen snedvrids och incitamenten bland företagen att göra rätt för sig försämras. Myndigheternas kontrollsystem upplevs som otill- räckliga, ineffektiva och ibland felriktade. påpekar att det nya datoriserade systemet för kontroll av transporterna inom suspensionssystemet () naturligtvis kommer att bidra till en förbättrad kontroll, men kommissionen beräknar att det tar innan det tas i drift. Som utredningen påpekar kommer systemet inte stoppa den s.k. boot- leggingen, dvs. kommersiell införsel under sken av privatinförsel. är det oklart vilka befogenheter kommer att ha efter för att kunna ingripa mot denna form av skatte- undandragande. Lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av mineraloljeprodukter (LPK) ger enbart rätt att utan brottsmisstanke kontrollera yrkesmässiga vägtransporter samt postförsändelser. Införsel som sker av resande (med t.ex. flyg och färjor) faller utanför. delar utredningens ställningstagande att sam- arbetet mellan och skatteförvaltningen bör utvecklas ytter- ligare. Vidare anser , i likhet med utredningen, att utveckling av tekniska hjälpmedel och systemstöd för att underlätta informations- utbyte mellan berörda myndigheter såväl inom som inom gemen- skapen är positivt. tillstyrker ökade anslag vad avser inter- nationella förhållanden. Det är dock av vikt att delar av dessa anslag även tillkommer ökad granskning av företag med gränsöverskridande verk- samhet. LRF avstyrker däremot ökade anslag för opinionsarbete. Enligt LRF:s uppfattning bör inte RSV av principiella skäl bedriva sådan verk- samhet, som i vissa avseenden inte torde gå att skilja från arbete med att främja politiska värderingar. LRF motsätter sig däremot inte ökade resurser för att åstadkomma ökad kompetens bland den granskande per- sonalen. Enligt förbundets erfarenhet har i alltför stor utsträckning små- företagare drabbats av ifrågasättande och rättsprocesser på tveksam grund. LRF delar helt utredningens uppfattning vad gäller struktur- och prioriteringsproblem vid behandling av skattemål. Som LRF tidigare anfört leder en specialisering inom domstolsväsendet vad avser skattemål till ökad kompetens och därmed också större rättssäkerhet. vill passa på att avråda från införande av prövningstillstånd på skatteområdet i kammarrätterna. Detta skulle vara ett stort steg i fel riktning vad gäller rättssäkerhet. Hovrätten för anser det mindre lämpligt att tillförs för att bedriva opinionsbildning i syfte att stärka den laglydiga attityden inom skatteområdet. Som ett led i denna verksamhet skall verket öka allmän- hetens kunskaper om skatter och vad de används till. Enligt hovrättens mening finns det, med tanke på att skattepolitikens inriktning ofta har varit en partiskiljande fråga, en viss risk för att detta uppdrag rymmer sådana implikationer av politisk art att det är mindre lämpligt att det läggs på en myndighet som i princip skall vara fristående från regeringen. välkomnar en översyn av skattemålens hand- läggningstid. EBM:s uppfattning är att översynen bör ha en tydlig inriktning på att handläggningstiderna skall förkortas. Bekämpningen av ekobrott hanteras inom fyra myndighetsstrukturer. EBM anser att en förutsättningslös översyn av de samverkande myndigheter- nas roll i det brottsutredande och brottsförebyggande arbetet vore önsk- värd. Verksamheten inom EBM omfattar bara vissa delar av riket, framförallt de tre storstadsregionerna. Övriga åklagare som hanterar eko- brott lyder under riksåklagaren. Denna konstruktion bör enligt EBM ses över antingen genom inrättande av en ordning där samtliga eko-åklagare hör till EBM eller att de eko-åklagare som inte omfattas av EBM genom tydliga uttalanden från statsmakterna sida fredas från andra arbetsuppgifter än de som de är specialutbildade för. anser att behovet av uppföljning och analys för att öka jämförbarheten mellan verksamheter kräver ökade insatser och ansträngningar. Tillgängliga resurser måste ställas i relation till sin marginalnytta i mycket större utsträckning än vad som är fallet. För detta behövs helhetssyn, struktur samt kompetens. ESV anser också att skatteavvikelserna bör följas upp och analyseras återkommande av en oberoende myndighet. instämmer helt i att kraftfulla åtgärder måste vidtagas för att minska skattefusket. Det är synnerligen viktigt för att öka legitimiteten för skattesystemet. Om merparten av skattebortfallet kunde drivas in skulle välfärden kunna förbättras avsevärt inte minst för pensionärerna. PRO påpekar att det inte bara är genom att skatteadministrationen får ökade resurser och genom att bedriva informationskampanjer som skattemoralen kan förbättras. Mycket viktigt för legitimiteten är också att människor får god offentlig service när de behöver den och god kompensation för inkomstbortfall för skatter och avgifter som uppfattas som rättvisa. En liten men viktig skattereform tillstyrker en skattereform av det slag som aktualiseras av utredningen. Inriktningen är att sänka de samhälls- ekonomiskt mest skadliga skattesatserna och finansiera detta genom basbreddningar som i största möjliga utsträckning ger balanserande fördelningseffekter. Institutet anser att skattereformen med fördel kan göras något mera omfattande än vad som föreslås av utredningen samt genomföras successivt utan tidsfördröjningar med utgångspunkt i det omfattande och gedigna underlag som föreligger bl.a. som ett resultat av skattebasutredningens arbete. Utöver de tre av utredningen utpekade finansieringsmöjligheterna (slopande av periodiseringsfonderna, höjd skatt på pensionsavsättningar och slopande av nedsättningen av arbets- givaravgifter) skulle man som en del av en något mera ambitiös skatte- reform kunna överväga ytterligare finansieringsmöjligheter. En möjlighet är att se över reglerna för beskattning av löneförmåner och slopa t.ex. den nuvarande skatteförmånen för hemdatorer. En annan möjlighet är att bredda fastighetsskatten till att omfatta åtminstone alla markvärden. En tredje möjlighet är att bredda skattebasen för kapitalinkomstbeskatt- ningen genom att slopa de uppskov som medges bl.a. vid aktiebyten. En fjärde möjlighet är att alltid ta ut marknadsmässig hyra eller motsvar- ande för knappa rättigheter som delas ut av den offentliga sektorn. Detta kan gälla t.ex. utsläppsrättigheter för koldioxid, radiosändnings- rättigheter, eftertraktade avgångstider på flygplatser, mjölkkvoter, 3G- licenser samt bilkörning vid trängsel (s.k. trängselavgifter). För var och en av dessa finansieringskällor finns givetvis också nackdelar men dessa får avvägas mot fördelarna med därigenom möjliggjorda skattesänk- ningar. LO tror att det behövs vissa förändringar av skattesystemet. Det bästa sättet att åstadkomma förändringar är att göra stora paket där olika in- tressen får ge och ta. LO anser dock att vissa grundförutsättningar måste vara uppfyllda för att kunna stödja skatteförändringar. Dels att de är finansierade och dels att de är fördelningspolitiskt acceptabla. Att sänka skattesatsen genom att slopa undantag är en huvudprincip som LO stödjer. LO håller med utredningen om att förändringar av skatte- systemet bör göras i lägen då skattesystemet inte är ställt under stor press. Framförhållning är viktigt för att skapa ett bra regelsystem, LO välkomnar därför en bred diskussion om skattesystemets framtid. Näringslivets skattedelegation betonar, beträffande s.k. finansi- eringsfrågor, att sunda offentliga finanser är ett absolut grundkrav. Effekter av skatteförändringar på bl.a. ekonomins tillväxtförmåga bör beaktas när finansieringsfrågor diskuteras. Utifrån redan i utgångsläget mycket höga skatter, bör ytterligare finansiering i första hand sökas genom utgiftsminskningar. anser att det vid fortsatta reformer bör undersökas om skattesystemet kan utformas på ett sådant sätt att några särskilda skatteregler – de s.k. 3:12-reglerna – inte behövs för fåmansägda företag. Enhetliga regelverk främjar konkurrens. Nuvarande regelverk framstår även som mera komplicerat för fåmansföretag vilket kan vara svårt att förena med intresset från bl.a. konkurrenssynpunkt att möjlig- göra och underlätta start av nya företag. anser att huvuddragen i utredningens föreslagna skattereform är mycket konstruktiva. ställer sig också bakom huvudförslaget att en utredning bör ges i uppdrag att se över kapitalskatteområdet och föreslå förändringar i syfte att åstadkomma ett enklare och ekonomiskt mera rationellt skattesystem med bredare baser och lägre marginal- skatter. Eftersom skattesystemet är ett av de regelsystem som påverkar företagen mest har formulerat ett antal utgångspunkter som anser bör vara vägledande för skattesystemets utformning: Skattesystemet bör medverka till att villkoren för att bedriva närings- verksamhet i är goda; Skattereglerna bör vara enkla att förstå och tillämpa; Skattereglerna bör ha förutsebara konsekvenser; Skattesystemet bör medverka till en god konkurrens på likvärdiga villkor; Skatteregler bör i princip vara likformiga och neutrala och inte systematiskt gynna vissa företagsformer eller verksamheter; Marginal- och tröskeleffekter bör minimeras; I de fall skattesystemet syftar till att skapa styreffekter är det viktigt att reglerna är så precist utformade att de önskade effekterna uppnås utan att andra snedvridningar uppkommer; Skattesystemet bör motverka svartarbete och andra former av illojal konkurrens. Riksbank delar i stora delar utredningens bedömning av ett reformpaket av det här slaget. När det gäller utredningens förslag om att avskaffa nedsättningen av avkastningsskatten på privat pensionssparande menar att en sådan åtgärd är motiverad utifrån argumentet att skattesystemet inte skall snedvrida olika former av sparande. menar att också demografin talar för att denna skattesubven- tion bör ses över. Ett skattegynnat privat pensionssparande kan innebära att fler skattebetalare väljer att gå i pension tidigare än , vilket mot bakgrund av den demografiska utvecklingen inte är önskvärt. Förslagen att höja taken i a-kassan och sjukförsäkringen är av helt annan karaktär än de övriga förslag som utredningen presenterar. menar att de föreslagna ändringarna på goda grunder kan antas bidra till att öka sjukfrånvaron och (den frivilliga) arbetslösheten och därmed minska det totala arbetsutbudet. vid kan förstå utredningens bedömning avseende de skatteavvikelser som rör perio- diseringsfonderna och nedsättningen av arbetsgivaravgiften. Däremot blir möjligheterna att kompensera borttagandet av fonderna inte lika lätta att ange, när det gäller enskilt bedriven verksamhet. Här gäller det att hitta andra modeller, eftersom skattesatsen skiftar beroende på storleken på den beskattningsbara inkomsten. Nedsättningen av arbets- givaravgiften kan dock slopas enligt fakultetsnämnden. Utredningens förslag att höja avkastningsskatten ställer sig nämnden tveksam till. Effekten skulle sannolikt bli att alltfler pensionsförsäkringar togs utomlands utan att anmälas till skattemyndigheten. Företagarna protesterar kraftigt mot förslagen att avskaffa periodiseringsfonder och att slopa nedsättningen av de sociala avgifterna och kan därför inte ställa sig bakom den föreslagna reformens finansiering. Företagarna anser att en sänkning bolagsskatten inte tillhör de skattereformer för företagare som bör prioriteras utan att sänkta arbetsgivaravgifter och avskaffande av 3:12-reglerna bör komma före. ser i stort positivt på de förslag som presenteras. Att byta vissa skattehöjningar mot andra skattesänkningar kan ha en positiv effekt. bedömning är också att de byten som föreslås är relativt väl valda och skulle skapa ett bättre skattesystem. Däremot skulle det kunna finnas andra varianter på temat som vore ännu bättre. Utredningen lyfter fram en höjning av taket i socialförsäkringarna som ett sätt att minska problemet med skillnaden mellan skatten på arbets- och kapitalin- komster. Det är enligt en bra utgångspunkt för att vidga frågan om socialförsäkringssystemet. Att göra en bred försäkringsreform skulle också kunna skapa ett större utgiftsutrymme för staten. framhåller dock att man vid en takhöjning bör beakta att det finns en gräns vid viken den försäkrade inkomsten inte motsvarar vad människor själva skulle vilja försäkra. Beroende på hur högt taket ligger bör avgifterna därutöver slopas så att människor själva får lösa frågan om hur stor del av de ytterligare inkomsterna de vill försäkra. Utredningen öppnar för en sänkning av den statliga inkomstskatten om finansieringen ger utrymme för detta. Enligt bör en sådan sänkning vara en del av reformpaketet. Även en avsevärd sänkning är relativt billig och skulle både avhjälpa en del av 3:12-problemet och minska behovet av expertskatter och liknande nödutgångar. Utredaren föreslår att en parlamentarisk utredning skall få i uppdrag att se över främst kapitalbeskattningen. har svårt att se något behov av denna omväg. Regeringen bör istället ta initiativ till en reform av den typ som utredningen skissar på. Utredningens utgångspunkt att varje skattesänkning bör motsvaras av en skattehöjning är inget som ser som vare sig rimligt eller nödvändigt. Det finns ett behov av att gene- rellt sänka det svenska skattetrycket och kan man hitta andra sätt än skattehöjningar för att finansiera skattesänkningar så är detta att föredra. Även om de föreslagna finansieringarna kan motiveras utifrån skatte- tekniska utgångspunkter, är de inte problemfria. Den finansiering som är mest tveksam till gäller höjningen av avkastningsskatten på pensionsförsäkringar. Ett individuellt ansvar för den egna pensionen är önskvärt menar och framhåller att det därmed finns tydliga skäl som talar emot en försämring av villkoren för ett sådant sparande. konstaterar att de tre avvikelser som anges vara de främsta kandidaterna till skatteavvikelser som kan avskaffas, avkastningsskatten på pensionssparande, nedsättning av sociala avgifter med viss inriktning på mindre företag, och periodiseringsfonderna, möjligen med undantag för beskattningen av pensionssparande, inte har något med kapitalbeskattning att göra. LRF framför att då det synes vara inkomstslaget kapital som skall reformeras bör skatteavvikelserna prövas inom denna ram. Vidare kan LRF konstatera att denna finansiering till mycket stor del slår mot landets småföretagare. Oavsett om småföretagande bedrivs som enskild näringsverksamhet eller via ett fåmansföretag visar statistiken (se t.ex. SOU 2002:52 del 2 bilaga 2 och Skattestatistisk årsbok 2002 kapitel 6) att denna grupp inte utgör höginkomsttagare. Utredningens anvisande av möjliga finansierings- möjligheter är därför förvånande och LRF kan inte ställa sig bakom dem i denna del. LRF har som principiell uppfattning att sociala avgifter inte ska betalas på inkomster som inte kvalificerar för sociala förmåner. LRF anser därför att höjningen av ersättningstaken är ett steg i rätt riktning, som bör genomföras i takt med att de offentliga finanserna så tillåter. LRF noterar förslaget om sänkt bolagsskattesats till och förutsätter att förslaget även innefattar egenföretagarens expansions- fondsskatt. Som LRF redan anfört bör skatt på företagssparande hållas låg. Ur denna aspekt är förslaget tilltalande men om sänkningen skall finansieras genom försämrade möjligheter till periodiseringsfond och höjda egenavgifter för småföretag anser LRF att förslaget inte ska genomföras. Relativt periodiseringsfonderna är det bara fråga om ändrad teknik för företagssparande. Vidare anser LRF att en höjning av arbets- inkomstbeskattningen inte kan motiveras av sänkt skatt på företags- sparande. Här vill LRF erinra om det tidigare remitterade förslaget om sänkt expansionsfondsskatt. Som LRF anförde i remissyttrande över detta är förslaget positivt men en höjning av räntenivån i räntefördel- ningen är mer angelägen. Enligt LRF:s uppfattning är dagens höga sjukskrivningskostnader m.m. och de höga marginaleffekter som finns inbyggda i systemet vid ett be- aktande av skatte- och avgiftsuttag samt ersättningar från det offentliga mycket negativa för samhället. LRF anser mot denna bakgrund att ett förvärvsavdrag bör utredas. Detta avdrag skulle i princip endast medges mot inkomst av anställning och näringsverksamhet. Således sänker det inte skatteuttaget för pensioner, sjukersättningar, a-kassa etc. Ett sådant avdrag premierar verkligt arbetande och minskar dessutom marginal- effekterna för sådant arbete. Det har även fördelen att det är tilltalande ur fördelningssynpunkt. påpekar att av de tre skatteavvikelser som utredningen tycker borde avskaffas, skulle framförallt två drabba småföretagarna inom de areella näringarna: slopande av nedsättningen av arbetsgivaravgiften samt avskaffande av periodiseringsfonderna. Förutsatt att nedan utpekade – för småföretagarna positiva – ändringar genomförs, har dock inga principiella skattetekniska invändningar mot att avdragsmöjligheterna för pensions- avsättningar respektive nedsättningen av arbetsgivaravgiften slopas. Förbundet anser dock att ett avskaffande av möjligheten till avsättning till periodiseringsfond inte framstår som ett väl övervägt förslag. Beträffande de ändringar som utredningen anser att ovannämnda skatte- avvikelser skulle kunna bytas mot anser dels att utredningen har rätt i att arvs- och gåvoskatten bör avskaffas för skatteklass I, dels, i och med att en breddning av förmögenhetsskatten är förenad med betydande svårigheter bl a avseende värderingsfrågor och uppgiftskontroll, att även förmögenhetsskatten bör avskaffas. Begreppet dynamiska effekter har ifrågasatts i förbindelse med utvärderingar av 1990/skattereform. bedömer dock att man vid ett avskaffande av arvs- och gåvobeskattningen och förmögen- hetsskatten torde kunna emotse ett aktiverande av tillgångar som tidigare undgått eller i skatteplaneringssyfte förts undan svensk beskattning. Sådana tillgångar skulle bidra positivt, med en dynamisk effekt, till ett ökat företagande och därmed till en ökad tillväxt. avser inte närmare kommentera övriga förslag till ändringar, men vill göra följande anmärkning. Förbundet stöder principen om att inbetalade ersättningar till statligt definierade försäk- ringssystem (såsom a-kassa, sjuk- och föräldraförsäkring) skall ge motsvarande förmåner, utan begränsningar i form av ersättningstak. Vid ett begränsat statsfinansiellt utrymme för skattereformer undrar Förbundet dock om inte fler arbetstagare vore mer betjänta av ett höjt grundavdrag. En sådan höjning ger i relativa termer störst effekt för låginkomsttagare. Om grundavdraget dessutom bara medges mot inkomst av tjänst och näringsverksamhet, skulle man även uppnå för- delen att man premierar arbete; man skapar ett skattetekniskt stöd för den arbetsmarknadspolitiska arbetslinjen.