sou · GQB36 · 2003-01-01 00:00:00 — Den verkliga utvecklingen påverkas av ett flertal andra faktorer och löneök- ningarna bestäms i kollektivavtalen efter förhandlingar mellan parterna. Fyra exempel och två antaganden Räkneexemplen på nästa uppslag bygger på två antaganden. Det första är att löneökningarna är . Det andra att inflationen är . Dessutom har lönen, för att det ska vara lätt att räkna, satts till . Tabellerna visar tre olika alternativ, olika snabba minskningar av den totala arbetstiden. Alternativ 0: Ingen förkortning av arbetstiden Totalt –2011 ökningar: Alternativ 1: 5 lediga betalada dagar införs under 4 år Totalt –2011 ökningar: SOU 2002:6 Arbetstiden och lönen Alternativ 2: införs under 4 år Totalt –2011 ökningar: Alternativ 3: införs under 8 år -0,8 -1,0 Totalt –2011 ökningar: Alternativ 0 är ingen minskning av arbetstiden. Alternativ 1 är 5 betalda dagar, en sjätte semestervecka, 1 till 4. Alternativ 2 är en förkortad veckoarbetstid Alternativ 3 är en förkortad veckoarbetstid Skillnaden mellan fler lediga dagar och en förkortad veckoarbetstid är att vid fler lediga dagar så är antalet betalda timmar oförändrat medan timlönerna ökar långsammare. Vid en förkortning av vecko- arbetstiden är det tvärtom. Ökningen av timlönerna är oförändrad medan antalet betalda timmar minskar. Vid en lika stor minskning av arbetstiden blir naturligtvis förändringen av inkomsten lika oberoende av hur förkortningen sker. Om du vill räkna själv Antalet veckor är i snitt 365,25 / 7 = 52,18 52,18 / 12 = 4,35 52,18 * 40 = 2 087 4,35 * 40 = 174 Antal helgdagar i snitt 10 (mellan 7 och 12) Antal arbetade timmar vid 2087–10*8–25*8= 1807 * Dessa siffror är kalendariskt korrekta. Avtalen innehåller ibland andra faktorer/divisorer. Bakgrunden till detta kan variera mellan olika avtals- områden. 10 Kan inget annat betala I diskussionen om en minskning av arbetstiden förekommer ofta att kostnaderna för den enskilde i form av en lägre ökning av månadsinkomsten blir mycket liten eller ingen alls. Det bygger på andra bedömningar inom framför allt tre olika områden. Det första är att en minskad arbetstid skulle ge en högre produktivitet, en högre effektivitet, än om arbetstiden inte förkor- tades. Det betyder att det skulle vara möjligt att utföra samma mängd arbete . Argumenten till att det skulle finnas en sådan tendens för ökad produktivitet är flera: En ökad flexibilitet i meningen att arbetsgivaren har en rätt och möjlighet att variera normalarbetstiden, att variera bemanningen till behovet av arbetskraft vid varje enskild tidpunkt kan öka produktiviteten. Skälet är att det då går att minska bemanningen då det finns mindre att göra, mindre effektiva timmar försvinner. Den genomsnittliga arbetsproduktiviteten kommer då att öka. innebär det att intensiteten i arbetet ökar i motsvarande grad. En förändring av organisation och schema kan innebära att arbetet blir effektivare och att produktiviteten ökar. En minskning av arbetstiden utlöser här en rationalisering som i princip inte har med arbetstidsförändringen att göra. Motsvarande rationalisering kan i de flesta fall göras utan en förändring av arbetstidens längd. Kan inget annat betala Ledig kapacitet som kan användas för att utföra samma mängd arbete . Det blir då möjligt eftersom arbetsdagen är kortare och personalen därmed orkar med en högre arbetstakt. Mot detta talar de många vittnesmålen från dagens arbetsmarknad om slit och utbrändhet. Det finns flera omständigheter som begränsar möjligheterna till en ökad produktivitet vid en minskad arbetstid. Skälet är att de vikti- gaste orsakerna bakom produktivitetsutvecklingen påverkas mycket lite av en ändrad arbetstid. Möjligheterna till upparbetning är i de flesta arbeten begränsade på grund av verksamhetens art. Inom vård, skola, omsorg och ser- vice är det öppettiderna som avgör kravet på bemanning. Om barnen på dagis behöver tillsyn är det omöjligt att utföra detta arbete på färre timmar. Inom varutill- verkningen finns ofta en stark teknisk koppling mellan arbetad tid och tillverkad volym. Ökad användning av maskiner och utrustningar är en av de två avgörande bakomliggande orsakerna till ökad produktivitet. In- vesteringar i teknisk utveckling påverkas lite av en ändring av arbetstiderna. Om det finns en tendens talar den dock för något fler investeringar på grund av ökade kapitalkostnader som i sin tur beror på färre driftstimmar. Strukturomvandlingen är den andra av de två bakomliggande orsakerna till produktivitetsutvecklingen. Det betyder att resurser, människor och kapital, flyttar till andra verksamheter med ett högre förädlingsvärde . Takten i struktur- omvandlingen har inget samband med arbetstidens längd. Om det finns en tendens talar den dock för viss ökad strukturomvandling på grund av de ökade kostnaderna för företagen som en minskning av arbetstiden innebär. Arbetsgivaren har råd att betala Det andra är att arbetsgivarna kan betala högre timlöneökningar vid en arbetstidförkortning så att månadsinkomsten blir oför- ändrad. Om arbetsgivarna, privata och offentliga kan betala högre timlöneökningar än nu så är detta möjligt även utan en minskad Kan inget annat betala Då kan och ska de anställda kräva högre löneökningar oberoende av förändringen av arbetstiden. En minskning av arbetstiden innebär däremot inte att arbets- givarnas ekonomiska möjligheter att betala högre timlöneökningar stärks. Om det finns en tendens så talar den för att lönebetal- ningsförmågan sjunker något på grund av ökade kapitalkostnader. Betydande besparingar i de allmänna utgifterna Det tredje är att en minskad arbetstid innebär betydande be- sparingar i de gemensamma utgifterna för sjukkassa och arbetslös- hetskassa. Tanken är att dessa besparingar skulle kunna finansiera skattesänkningar av samma storleksordning som den lägre ökningen av månadslönen. Här är osäkerheten stor om vad som händer och hur stora bespa- ringarna blir. Sambandet mellan arbetstid och sjuktal är svagt och erfarenheterna begränsade. Det finns exempel från verksamhet där sjuktalen blivit lägre, men det har då varit vid en övergång till sextimmarsdag. Beroende på utvecklingen i den övriga ekonomin och förhållan- den på arbetsmarknaden kan en minskad arbetstid leda till både högre och lägre arbetslöshet. En minskning av arbetstiden påverkar alla delar av sam- hällets ekonomi. Från var och ens inkomstutveckling, lön- samheten i företag till de gemensamma resurserna för en skattefinansierad välfärd. Olika grupper och olika delar påverkas olika. I företagen och hos alla andra privata arbetsgivare ökar kostna- derna på grund av en minskad arbetstid. Orsakerna till detta är främst två: Timlönerna ökar mer. Även om det inte finns grund i produk- tionskostnaderna så kommer en minskad arbetstid att leda till en något högre ökning av timlönerna. Det beror på att det kan uppstå brist på arbetskraft, flaskhalsar. Arbetsgivarna måste då betala mer i konkurrens om arbetskraften. Dessutom kommer trycket på högre löner att vara större från de anställda om deras reallöner ökar mindre. Detta gäller särskilt vid betydande minskningar av arbets- tiden. I alla verksamheter är en betydande kostnad de räntekostnader som verksamheten har för gjorda inve- steringar i hus, maskiner och utrustningar. Dessa kapitalkostnader är fasta. Det betyder att de inte påverkas vid färre arbetstimmar. Kapitalkostnaderna räknas eller per producerad enhet. Eftersom de är fasta måste de skrivas av på färre arbetade timmar eller på färre producerade enheter och kommer således att öka. Ökade kostnader för företag och andra verksamheter leder på kort sikt till lägre lönsamhet. På lång sikt leder det till mindre resurser för produktutveckling och investeringar. Företagen kan som alltid försöka att kompensera bortfallet med höjda priser. Det kan leda till minskade marknadsandelar och därmed lägre inkomster. Risken för ökade kostnader och lägre lönsamhet vid en minskad arbetstid är den viktigaste orsaken till att arbetsgivarna ofta varnar för och är kritiska till en minskad arbetstid. Det gäller särskilt om minskningen inte genomförs så att flexibiliteten ökar vilket innebär att andra kostnader för företagen blir lägre. Ökade kostnader, för arbete och kapital per arbetad timme, påverkar såle- des lönsamheten i företagen. För företag, organisationer och verksamheter där verksamhetens volym och därmed intäkten inte är kopplad till verk- samhetens omfattning blir ofta bedömningarna andra. På ett privat daghem är intäkten inte direkt kopplad till kostnaderna. Då kan en minskad arbetstid, lägre löneutveckling, innebära en besparing och därmed ökad lönsamhet. är naturligtvis risken att kvalitén blir sämre. För verksamheter som är skattefinansierade är de ökade kostna- derna ett mindre problem. I ett första skede innebär färre arbets- timmar besparingar/lägre kostnadsökningar. Volymen av verksam- heten minskar naturligtvis men detta är endast på kopplat till intäkten, människors vilja att betala skatt. En del kommuner har erbjudit de anställda att välja mellan löneökning och kortare arbetstid. Det ger de anställda en valmöj- lighet. Men motivet är säkert från kommunens sida att det är ett sätt att stärka budgeten genom en minskning av verksamheten och därmed få lägre kostnader, inga kostnadsökningar. För skattefinansierad verksamhet är därför inte problemet lägre intäkter på grund av att den egna verksamhetens volym minskar. I stället är det ett mindre antal beskattade arbetstimmar i samhället som helhet som påverkar inkomsten till kommuner/landsting/stat och därmed försvagar budgets och verksamhet. Det finns några grupper i samhället som är särskilt beroende av den gemensamma ekonomins utveckling och därför kommer att påverkas mer än andra grupper. Viktigast är arbetslösa, småbarns- föräldrar samt pensionärer. För de arbetslösa står ökade möjligheter till ett arbete mot ris- ken att mindre resurser till samhället försvårar möjligheterna att höja ersättningarna i arbetslöshetskassan. Möjligheterna till nytt arbete är självklart det viktigaste. visar forskningen att en minskning av arbetstiden inte är en garanti för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det kan likväl, på grund av lägre efter- frågan och andra ekonomiskt politiska åtgärder, leda till sjunkande sysselsättning och stigande arbetslöshet. De ökade kostnaderna för företagen, med priskompensation, kan öka inflationstrycket och bemötas med räntehöjningar av . Det betyder att trots att en minskning av arbetstiden beskrivs som nya möjligheter för arbetslösa kan en minskad arbetstid i stället leda till sämre villkor för denna grupp. Småbarnsföräldrar är en annan grupp som ofta beskrivs som stora vinnare vid en minskad arbetstid. De hinner helt enkelt inte med både yrkesarbete och familj. Det visas också av att deltids- arbete är vanligare bland kvinnor med små barn. visar statistiken att papporna, unga män, arbetar mer än genomsnittet. Det betyder att arbetstiden i en småbarnsfamilj genomsnittligt inte markant avviker från övriga familjers arbetstidsmönster. En minskning av arbetstiden kommer då dessa till del, på samma sätt som övriga grupper i samhället. är dessa familjer mer beroende än andra av samhällets stöd och bidrag för till exempel dagis, sjukvård och sjukersättning. Det betyder att trots att en minskning av arbetstiden beskrivs som kanske allra viktigast för denna grupp i samhället så riskerar de att vinna mer tid men påverkas av förändringarna i den gemensamma offentliga servicen. Pensionärernas villkor är i stort sett direkt beroende den egna inkomstutvecklingen. I det nya pensionssystemet är kopplingen i stort sett direkt mellan egen livsinkomst och pensionens storlek. En minskning av arbetstiden leder till en mindre ökning av in- komsten och därmed av pensionerna. Pensionärer är dessutom, i många fall, starkt beroende av sam- hällets stöd i form av sjukvård och omsorg. Det betyder att även denna grupp kan komma att påverkas av förändringarna i den gemensamma offentliga servicen.