sou · GQB3122d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Polismannen var alldeles knäckt av situationen och upprepade : Det skulle ju inte bli så här. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Polisen genomför en husrannsakan i skolan Polisen påbörjade en husrannsakan på Hvitfeldtska gymnasiet . Enligt beslagsprotokollen fann polisen följande föremål. -6 Eur-pallar med diverse sköldar, hjälmar, påkar, hemgjord skyddsutrustning av isoleringsmaterial, itusågade trafikiko- ner, papperskorgar mm, gatsten, grusfyllda flaskor, gas- masker, svart sprayfärg m.m., -7 mobiltelefoner, -en krossad med etikett fenolftalin, -behållare med rengöringsmedel, -ett stort antal brandsläckare, -ett antal rustningar tillverkade av cellplast och termoplast, -cykel och MC-hjälmar, -svarta klädesplagg och huvor, -ett stort antal käppar, -stora plastskivor (bilinredningsplast? -halvmåneformade trädelar, -bitar av trädgårdsslangar, -16 uppblåsta innerslangar till bildäck eller dylikt, -plåt- och plastdunkar/flaskor, -tillsågade träpåkar, -stol-/bordsben -smala metallstänger (fd klädgalgar? har i sin utvärdering redovisat följande uppfatt- ning om fynden. Lösningsmedlet var avsett att användas för att göra golvet halt. De boende hade dragit fram bord, stolar och bänkar. Syftet var uppenbarligen att barrikadera sig för att hålla skolan ockuperad . De särskilt tillsågade halv- måneformade träbitarna skulle användas som kastvapen. PET- flaskorna med grus var avsedda att fyllas med bensin och användas som . Bitarna av trädgårdslang var avsedda för framställning av slangbomber. Slutligen var brytjärnen avsedda för gatsten. Vid husrannsakan kunde polisen också konstatera att någon hade brutit sig in i kemiförrådet. Det fanns dock inga uppenbara tecken på att något hade avlägsnats från förrådet. Polisens anträffade inga skjutvapen på skolan. Polisens insats mot Hvitfeldtska gymnasiet avslutades enligt polismyndigheten . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Från demonstranthåll har polisens slutsatser om fynden vid av husrannsakan förkastats. , och företrädare för Göteborgsaktionen, har uppgett att det inte kan anses onormalt att det förekommer lösningsmedel i en skola där det bedrivs naturvetenskaplig undervisning. Han har också menat att PET-flaskorna med grus inte går att använda som Molotov- cocktails eftersom flaskorna inte går sönder när de kastas samt att polisens påståenden om träbitarnas användningsområde endast är baserat på fantasier. Tillslaget mot skolan förvånar Säkerhetspolisens kommenderingschef I tidigare avsnitt (avsnitt 6.2.6.4 Säkerhetspolisen) har vi redovisat de kontakter som ägde rum mellan i och Säkerhetspolisen. Som nämnts där har det från Säker- hetspolisen framställts missnöje när det gäller samarbetet och sam- verkan med polismyndigheten. Detta har främst gällt på chefsnivå. Säkerhetspolisens kommenderingschef i har i detta sammanhang nämnt insatsen mot Hvit- feldtska gymnasiet. Hon har uppgett att polismyndigheten infor- merade Säkerhetspolisen om insatsen först . fick vetskap om insatsen genom att Säkerhetspolisens operativa chef för närskydd, , ingick i kommenderingsledningen. Han berättade på onsdags- att polismyndigheten avsåg att göra ett tillslag mot skolan . Enligt borde polismyndighetens kommen- deringsledning inför tillslaget mot Hvitfeldtska gymnasiet ha efterfrågat om Säkerhetspolisen kunde lämna kompletterande information om förhållandena inne på skolan. Säkerhetspolisen hade källor därinne och dessa hade, enligt henne, kunnat styras för att få fram viktiga uppgifter. Enligt hade Säkerhetspolisen goda förutsättningar att hämta in ytterligare underrättelsematerial om Hvitfeldtska gymnasiet. har uppgett att polismyndighetens tillslag möttes av förvåning inom . Den hotbild som Säkerhetspolisen hade inför president besök motiverade, enligt henne, inte en sådan insats. Hon har dock betonat att Säkerhetspolisen inte hade någon insyn i det underrättsmaterial som låg till grund för polismyndighetens be- dömning, utöver den information som kom från Säkerhetspolisen. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Konsekvenserna av polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet Kommenderingschefen har uppgett bl.a. följande. De polisinsatser som i kommenderingen bedrevs offensivt blev mer framgångsrika än de övriga. Polisinsatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet är ett sådant exempel där polisen tog initiativet och var aktiv. Insatsen mot skolan innebar enligt hans förmenande att arrangemangen i , bl.a. i samband med president besök, kunde genomföras utan allvarliga störningar av ord- ning och säkerhet. Enligt var riskerna med att spärra av området och gå in på skolan betydligt mindre än att inte göra det. Insatsen räddade från värre saker. har menat att de våldsamma grupperingarnas uppmärksamhet blev riktad mot skolan och att de blev paralyse- rade. Insatsen medförde att de våldsamma gruppernas förmåga att genomföra planerade samlade aktioner minskade. Många av dem blev omhändertagna i samband med insatsen. Våldsromantiker tänkte sig nog för och många drog sig undan oroshärdar under de kommande dagarna. Han har betonat att det endast är mindre grupper av våldsamma personer som anser att polisen genom in- satsen på skolan satte ribban för våldet under resten av EU-topp- mötet. Enligt tog insatsen dock . Han har i sammanhanget talat om tidsförskjutningens problematik. Det var främst uppbyggandet av containermuren och förhandlingarna som drog ut . Han har uppgett att det fanns resurser men att de förbrukades eftersom allting tog än planerat. Resursförbruk- ningen fick allvarliga konsekvenser för den fortsatta kommende- ringen. Insatsen mot skolan medförde enligt att hotbilden var starkare än dimensioneringen av polisresurserna under ett visst läge . En av poliserna i kontaktgruppen har uppgett att insatsen kan komma att medföra svårigheter för dialogarbetet , men betonat att dialogen inte avbröts efter insatsen mot skolan. Det fanns en ömsesidig respekt mellan parterna och en vilja att lösa de praktiska problemen runt demonstrationerna m.m. under de kommande dagarna. Övriga intervjuade poliser har i allt väsentligt delat uppfattning om vilka konsekvenser insatsen fick. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Företrädare för Göteborgsaktionen och Attac har framhållit att insatsen innebar att demonstranternas mötesrätt kränktes. En del av motkonferensprogrammet fick ställas in. Även andra möten fick avlysas. De har även kritiserat insatsen därför att den medförde att de boende på skolan inte fick möjlighet att delta i demonstrationer. Demonstranter har även framhållit att insatsen innebar att det misstroende mot polisen som många hyste efter Malmömötet förstärktes. Det har vidare sagts att därmed också demon- stranternas tilltro till dialogen påverkades negativt. Många har i sammanhanget talat om det dubbla sveket. Polisens kontaktgrupp involverades inte från början och när väl förhandlingarna och dialogen hade inletts avbröts de självsvåldigt och utan skäl av kommenderingschefen. Från demonstrations- organisationernas sida utgick man från att kontaktgruppens mandat omfattade också händelser vid sidan om de tillståndsgivna demon- strationerna. Vissa företrädare för Göteborgsaktionen har uppgett att de i efterhand förstått att dialogen med kontaktgruppen var bortkastad tid. En lärdom från Hvitfeldtska gymnasiet är, enligt dem, att det inte finns anledning för demonstrationsorganisationer att samtala med någon annan än kommenderingschefen. Demonstranter har vidare uttryckt att de blivit orättvist be- handlade. De blev föremål för en omfattande och ingripande polisinsats utan egen skuld. Vid insatsen blev många utsatta för fri- hetsberövanden och kränkande behandling av polisen. Företrädare för Göteborgsaktionen och Attac har menat att deras ledningsstruktur och samordning slogs sönder, bl.a. genom att Göteborgsaktionen förlorade sitt kansli på skolan. Insatsen medförde också ett merarbete med att hitta nytt boende för folk som bott på skolan. En företrädare för Göteborgsaktionen har uppgett att insatsen medförde en våldsutveckling enligt följande. Insatsen ledde till att maskerade ungdomar tog initiativ till kravaller i . På Hvitfeldtska gymnasiet greps en stor del av de ledande personerna i Ya Basta och därför omintetgjordes deras aktion . Sammantaget ledde detta till att det blev lättare för polisen att provocera fram kravaller . Varken Göteborgsaktionen, Globalisering underifrån eller hade någon fungerande organisation. Polisens ingripande mot skolan och mot informationscentralen på Skäpp- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i landsgatan fick som konsekvens att samordnings- och informa- tionsverksamheten inom Göteborgsaktionen fungerade dåligt . Det var inte möjligt att på ett effektivt sätt sam- ordna lugnande insatser och vaktstyrkor . När det gäller våldet under de påföljande dagarna har det från många håll hävdats att de våldsamma aktivisterna fick en stor svans genom insatsen. Det skapades ett antal hundra nya stenkastare. Enligt dessa bedömare rycktes alltså fler demonstranter med i våldsaktioner mot polisen än vad som annars skulle ha blivit fallet. Våldet vid konfrontationerna blev därmed mer omfattande och intensivare än annars. En företrädare för Attac har å sin sida menat att våldsamma konfrontationer hade kunnat uppstå även om polisen låtit bli att genomföra insatsen mot skolan. President anlände till flygplatsen i strax efter . Han eskorterades till för ett möte med statsminister . Efter mötet på åkte statsministern och presidenten till för lunch och därefter till där de höll en presskonferens. Efter presskonferensen, , skulle enligt programmet president åka till sitt hotell, . Enligt polisens underrättelser skulle demonstranter genomföra en mooningaktion på mot presidenten när han anlände till hotellet. De skulle dra ner byxorna och visa baken för att uttrycka sitt förakt för honom. Chefen för specialenheterna Hans Lippens (10) hade ansvaret för bevakningen av presidentbesöket. Hans Lippens hade allteftersom insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet fortskred från- tagits stora delar av sina resurser. Han hade tillgång till endast en grupp poliser (sju man) från en Alfa-enhet och poliserna i Malmö- piketen (11) vid bevakningen av presidentens ankomst till hotellet. Hans Lippens placerade piketstyrkan i bereddläge en bit bort från hotellet och Alfa-gruppen vid hotellet. Han tog kontakt med kommenderingsstaben och förklarade att antalet poliser var otillräckligt. Diskussionerna mynnade ut i att ett antal spårvagnar beställdes och placerades mellan torget och hotellet för att för- stärka skyddet av presidenten. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i hade cirka 5 000–6 000 demonstranter samlats på . En första eskort anlände till hotellet med uppgift att bl.a. rekognosera framkomligheten vid hotellet. Demonstran- terna genomförde sin mooningaktion, som till viss del skymdes av spårvagnarna, och lämnade därefter platsen. Det fanns därför inga demonstranter kvar på torget när presidenten anlände till hotellet strax efter . Kungaparet hade en mottagning för presidentparet i lands- hövdingens residens . deltog president i Europeiska rådets middag på Börsen vid . Även bevakningen av dessa arrangemang genomfördes med en kraftigt decimerad polisstyrka. Hans Lippens har uppgett att be- vakningen av middagen på Börsen genomfördes med ett 20-tal poliser i stället för cirka 100 som planerats. Presidenten eskorterades tillbaka till sitt hotell . eskorterades presidenten till och lyfte hans flygplan. Presidents program under besöket i genomfördes utan ordningsstörningar. Demonstrationen Bush Not Welcome KPML(r) hade tillstånd till en allmän sammankomst omfattande dels en demonstrationsmarsch och dels ett appellmöte , kl. 17.45–21.00. bildades med syfte att genomföra en demonstration mot presidenten och politik under hans besök. Bakom nätverket stod Attac, KPML(r) och Göteborgs- aktionen. Tillståndet avsåg en marschväg från vid till via – – – . På skulle appellmötet genomföras. och polismyndigheten hade kommit överens om att tåget inte skulle övervakas av uniformerad polis utan endast åtföljas av civilklädda poliser från kontaktgruppen iklädda västar märkta Polissupport. De hade kontinuerlig kon- takt med demonstrationsledningen. övervak- ning av demonstrationen skulle utföras också av polisenheten med fot- och cykelpatrullerande poliser (Uniform 11). Poliser i avdel- ningen Alfa 11 skulle finnas i närheten som reservstyrka. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Demonstrationståget samlade enligt KPML(r) 12 600 demon- stranter. har uppskattat antalet till omkring 15 000. Tåget utgick från strax efter . På grund av den vid tillfället pågående insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet var ordningsläget spänt inför och under marschen. Demonstrationsanordnarna hade inte beslutat att maskeringsför- bud skulle gälla för demonstrationen. Flera demonstranter gick maskerade. som ingick i polisens kontaktgrupp har uppgett att det vid samlingsplatsen förekom uppmaningar att demonstranterna skulle vika av från den tillståndsgivna marsch- vägen och gå mot skolan för att där hjälpa de instängda kamraterna. Demonstrationståget hade omkring nått fram till kors- ningen /. har beskrivit vad som därefter skedde: Och när vi kom till , så som från given signal så väller det in i tåget, ett par 100 aktivister, maskerade och icke-maskerade. Dom har inga röda kläder, med dom har allt från grå till svarta kläder, ganska stora byxor. Dom kommer från , där tåget har gått, men dom kommer från gränsmattan. Så antingen så väller dom in, dom som har stått och väntat, eller så bryter dom ut i bakre delen av tåget. från Attac har berättat att han förstod att det var fråga om ett utbrytningsförsök från demonstrationståget. Han hjälpte till med att få det avklippta demonstrantblocket tillbaka till det stora tåget. rusade enligt ett hundratal personer från tåget och upp i . De ingick i en folkmassa som därefter deltog i ett våldsamt upplopp på . Deltagarna i upploppet attackerade där en polisenhet ur avdel- ningen Alfa 51 som deltog i insatsen mot Hvitfeldtska gymnasiet. I samband med rusningarna utsattes enligt polismyndigheten de fot- och cykelpatrullerande poliserna i Uniform 11 för angrepp från våldsamma grupper. De poliser från Uniform 11 som följde den del av demonstrationståget där rusningarna gjordes tvingades fly från platsen. Också och hennes kollega i kontaktgruppen blev angripna på i höjd med gatan. Hon har uppgett: Då kommer det kanske ett 20–30 tal svartklädda med sten och påkar. Och när dom får syn på oss i våra knallröda västar där det står polis, så skriker dom nu tar vi de djävlarna eller nåt sånt där. Sen börjar om rusa emot oss. De båda poliserna flydde och lyckades rädda sig in i en portgång. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i De övriga tre poliserna från kontaktgruppen som var närvarande , och angreps i slutskedet av demonstrationen. har uppgett att grupper med personer som var maskerade och beväpnade med stenar riktade in sig på de tre poliserna. Han för- sökte komma till tals med dem. Enligt fick han till svar: Din jävel, vi ska ta dig, det ska du få för våra kamrater på Hvitfeldtska. Poliserna fick hjälp av demonstrationsanordnarnas egna vakter och de kunde söka skydd i demonstrationståget. Under det att tåget fortsatte mot längs med kom det enligt en företrädare för Attac fram grupper av svartklädda aktivister och uppmanade deltagarna att bege sig till . Företrädaren för Attac försökte få stopp på påstötningarna och blev kallad förrädare. Demonstrationståget fortsatte upp till som oroligheterna i och kring pågick. På hölls tal och mötet kunde genomföras utan störningar. Marschen mot Hvitfeldtska gymnasiet efter demonstrationen – Bush Not Welcome Som nämnts i det föregående avsnittet försökte olika grupperingar att påverka demonstrationsdeltagarna i Bush Not Welcome att gå upp mot Hvitfeldtska gymnasiet. Demonstrationsledningen mot- satte sig dock detta och ledde demonstrationen upp till Göta- platsen som planerat. Efter demonstrationen rörde sig en större folksamling vid 20- tiden uppför mot avspärrningen vid Hvit- feldtska gymnasiet. Enligt polismyndigheten uppgick den till cirka 2 000 personer. Vid avspärrningarna skanderade folksamlingen slagord och Vi vill se våra vänner! Öppna Hvitfeldtska gym- nasiet! Läget bedömdes som kritiskt och insatschefen (11) begärde förstärkning. Flera demonstranter gjorde enskilda utbrytningsförsök från skolan. Några sprang på containrarna, hoppade ner och försvann i folkmängden. Folk jublade åt tilltaget. Poliser klättrade upp på containrarna och jagade de flyende. Vissa grupper i folksamlingen kastade flaskor, sten och pinnar på poliserna. För att undvika våldsamheter kom och samord- naren för specialenheterna (Yankee 1) överens med Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i företrädare för demonstranterna om att representanter för folk- samlingen skulle få gå in i skolan och samtala med de demonstran- ter som fortfarande fanns kvar i skolbyggnaden samt övervaka polisens gripande och hantering av de gripna. har uppgett att försöket föll väl ut. De som var kvar i skolbyggnaden sedan polisens inbrytning på skolan kom ut självmant och blev gripna och bortförda av polisen under lugna former. har berättat att när företrädarna kom ut från skolområdet lugnade de folkmassan. De förklarade att demonstran- terna på skolan mådde bra och att polisen inte hade för avsikt att släppa dem. Organisationsföreträdare uppmanande folk att de skulle lämna platsen. Folksamlingen upplöstes, men ett 100-tal personer stannade kvar utanför skolan . Polisen gör ett tillslag mot en sambandscentral på Vi har i avsnitt 6.2.6.6 under rubriken Säker- hetspolisens uppfattning om ledningscentralen redovisat Polismyndig- hetens i och Säkerhetspolisens uppfattning om demonstranternas ledningscentraler. Som nämnts där bedömde polismyndigheten och Säkerhetspolisen i ett tidigt skede att demonstrationsorganisationerna skulle etablera olika typer av led- ningscentraler, sambandscentraler och informationscentrum inför . I den särskilda hotbildsbedömningen avseende Hvitfeldtska gymnasiet som polismyndighetens kriminalunderrättelserotel sam- manställde (avsnitt 6.3.2.3 Händelser) skrev kriminalunderrättelseroteln bl.a. att Aktivisterna har två kända ledningscentraler varav en finns på Hvit- feldtska. Med den andra ledningscentralen avsåg kriminalunder- rättelseroteln en verksamhet som styrdes från en annan plats. Verksamheten var lokaliserad av Säkerhetspolisen till en lägenhet på i , . övertog spaningsinsatsen och åklagare be- slutade om husrannsakan i den utpekade lägenheten. Ett tillslag gjordes under ledning av chefen för specialenheterna Hans Lippens (10). I lägenheten greps tolv personer varav en australiensisk med- borgare, två danska medborgare och resten svenska medborgare. Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i Sambandscentralen var utrustad med bl.a. polisscanners, datorer, mobiltelefoner, kartor, frekvenstabeller och dokumentförstörare. Lägenheten utgjorde en central i en organisation med flera delar. De som deltog i verksamheten i lägenheten bildade den slutna gruppen. Den slutna gruppen hade till uppgift att samla in upp- lysningar och lämna dessa vidare till kaosfiltret, som i sin tur skulle sprida information till dels en öppen grupp, dels olika separata kontakter. Kaosfiltret fanns i /i medan den öppna gruppen befann sig på Hvitfeldtska gymnasiet. Den slutna gruppen fick fortlöpande information, bl.a. genom avlyssning av polisradio och via egna spanare, om de åtgärder polisen planerade och företog och om händelseutvecklingen på stan. Informationen spreds vidare till de övriga delarna av organi- sationen genom en omfattande mobiltelefontrafik och SMS-med- delanden. På Hvitfeldtska gymnasiet fanns det möjlighet att anmäla sitt intresse av att få tillgång till upplysningar genom att lämna sitt mobiltelefonnummer. Man registrerades därmed i den öppna gruppen. Bland dem som sedermera fick SMS-meddelanden fanns några som hade anmält sitt intresse via den öppna gruppen på Hvitfeldtska gymnasiet. SMS-meddelandena innehöll inte enbart uppgifter från polis- radion utan även uppmaningar att vidta åtgärder grundade på den information som erhållits. Exempel på sådana SMS-meddelanden som skickades ut från sambandscentralen var följande. Förbereder arrestering på Hvitfeldtska. Säger att de har för lite poliser. Nämnt PL 13. Folk måste dit och hjälpa till. Folk förbereder sig på att försvara sig inne på Hvitfeldtska. Polisen för få. Alla dit för att hjälpa sina kamrater! If you are within lines, break out NOW. När i den särskilda hotbildsbedömningen om Hvitfeldtska gymnasiet skrev att en av de två kända ledningscentra- lerna fanns på Hvitfeldtska gymnasiet, kände poliserna till att demonstranter lämnade sina mobiltelefonnummer för registrering på skolan. De har uppgett att de däremot inte kände till kopplingen till . Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i De har sagt att den efterföljande polisutredningen visat att de mobiltelefonnummer som registrerades på skolan överlämnades till lägenheten på med en kurir. I lägenheten regist- rerades mobiltelefonnumren i den dator som användes för att bl.a. skicka ut grupp-SMS, dvs. samma SMS-meddelanden till flera mottagare. och , båda företrädare för Fält- biologerna, har uppgett följande. Inom Göteborgsaktionen var samtliga 80 organisationer eniga om att upprätta en sambands- central som skulle lyssna av polisradion och stå i kontakt med demonstrationsledning och demonstrationsvakter. tog på sig uppgiften att organisera det praktiska kring sambandscentralen. Beslut i saken tog man på ett demonstrationsplaneringsmöte. Det var en typ av möte som fungerade som underavdelning till stormötet i . På demonstrationsplanerings- mötena hade alla deltagande organisationer rätt att ha en represen- tant och alla organisationer fick kallelser. På det aktuella mötet deltog kanske cirka 20 organisationer. och , båda företrädare för Göteborgsaktionen, har förklarat att de kände till att det skulle organiseras en informationscentral. De hade dock inte någon närmare kunskap om den och visste inte var den var belägen. tror att det var som stod för informa- tionscentralen, medan har uppfattningen att det var representanter från flera olika organisationer som hade åtagit sig att organisera den. och kände till att man kunde lämna sina telefonnummer på Hvitfeldtska gymnasiet om man ville ha information från centralen och de hade tänkt att använda sig av informationen vid sina demonstrationer. Varken eller kom dock att utnyttja informationscentralens tjänster. avsikt var att anteckna sig på den lista som fanns i skolan, men han hann inte innan polisen spärrade av skolan. antecknade sig aldrig eftersom det var som skulle hålla kon- takten med informationscentralen. Från Göteborgsaktionens sida har man menat att det inte är ovanligt att demonstrationsorganisationer i samband med demon- strationer där det finns en hotbild använder sig av spanare på stan och personer som avlyssnar polisradion, allt i syfte att undvika konfrontationer. Inför demonstrationerna under och president besök fanns det tre hotbilder; bråkiga indivi- Händelserna i samband med Europeiska rådets möte i der i de egna leden, attacker från nazister och polisangrepp. För att skydda sig mot dessa hot behövdes demonstrationsvakter och information. Som närmare har utvecklats i avsnitt 6.2.6.6, Polisens hotbilder lämnade , och Polismyndig- heten i hotbildsbedömningar inför och president besök i . hot- bildsbedömningar arbetades fram på kriminalunderrättelseroteln. Säkerhetspolisen och polismyndigheten lämnade ytterligare hot- bildsbedömningar under mötesveckan. Kommenderingsledningens planering av insatserna hade skett utifrån de hotbildsbedömningar som lämnats av kriminalunderrättelseroteln och Säkerhetspolisen.